U Srpskoj jedan slučaj virusa korona; Preminula jedna osoba - NTV Arena\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sv. apostol Luka u Doboju izvršeno je testiranje 175 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod jedne osobe.\nU Republici Srpskoj, od novog virusa korona, do sada se oporavilo 55.212 osoba, a testirane su ukupno 288.384 osoba.\nPokret za Bijeljinu: I opozicija protiv Petrovića


Napoli ga čekao mesec dana, on otišao kod Mihe! Tu je i klauzula - ne sme preći u Bilbao\nAleks Berenguer novi je igrač Torina. Posao vredan 6.500.000 evra\nOsasuna je potvrdila da je prodala krilnog fudbalera Aleksa Berenguera u Torino. On će preći u redove kluba Siniše Mihajlovića za sumu od 5.500.000 evra dok će dodatni milion Osasuna zaraditi na osnovu bonusa.\nAli, tu u ugovoru nije kraj.\nTorino je pristao na klauzulu u ugovoru da kada bude prodavao Berenguera ne može da ga proda u Atletik Bilbao, zbog poznatog rivalstva ovog kluba i Osasune. Ukoliko to uradi, Torino će morati da pošalje klubu iz Pamplone ček na 1.500.000 evra. Na kraju, igrač se odrekao 15% zarade od transfera.\nOvaj momak je bio jedna od retkih svetlih tačaka u Osasuni prošle sezone, dugo je bio na meti Napolija, ali taj klub nije uspeo da bude efikasan pa je Berenguer promenio smer i otišao u Torino. Čak je i sam igrač istakao da bi voleo da obuče dres Napolija.\nOvaj 22-godišnjak je proveo tri godine u Španiji i sada se sprema za avanturu u Italiji gde će imati priliku da pokaže šta zna. Nosiće dres Torina koji je prošle sezone završio kao deveti u Seriji A.\nOVDE pratite sve vesti vezane za transfer pijacu.


Ramić-Mesihović;VIDEO:Bilo bi naivno očekivati da Rusija za obračun s drugima neće iskoristiti poluge moći na ovim prostorima @ StartBiH.ba\nDirektorica Vanjskopolitičke inicijative BiH Lejla Ramić- Mesihović govorila je za Start o prisutnosti Rusije na Balkanu i BiH i načinima na kojima se ta prisutnost ostvaruje.\n- Rusija je na Balkanu prisutna već 300 godina, prilično intenzivno. Meni bi bilo više zanimljivo da vidimo zašto sada pričamo na taj način o Rusiji kao o jednoj velikoj sili koja je prisutna u BiH- kaže Ramić- Mesihović.\nRazgovarali smo i o redefinisanju globalnog prostora, uticajima, dometima, vrstama... Zašto je Rusija jedino prema BiH izmirila krilinški dug ? Šta pokazuju web stranice zvaničnog diplomatskog predstavništava BiH u Moskvi , a šta Republike Srpske. Da li bi Rusiji bilo u interesu pogoršanje političke situacije u regionu?...


Borba za legalizaciju kanabisa: Srpska bi mogla postati mala Švajcarska :: Dešavanja u Bijeljini ::\n27. februar 2020. / 15:47\nRekao je ovo Igor Kremenović, koji je pokrenuo ideju da se u Republici Srpskoj legalizije kanabis, za početak bar u medicinske svrhe.\nKremenović kaže da je na ideju da se legalizuje marihuana došao tako što je u posljednje vrijeme vidio da je dosta ljudi oboljelih od raka i drugih bolesti utjehu našlo u kanabisu. Takođe, ističe da je kanabis i njemu pomogao.\nBabićev automobil udara u kola na naplatnoj rampi kod Doljevca (video)\nKakva je sudbina Rafinerije Brod, šta će biti sa radnicima!?\nBrčanska privreda već trpi štete zbog obustave saobraćaja na Savskom mostu


"Duncanconstruction" pre i posle dijete\nKada su ga članovi porodice poslednji put videli, ovaj mladić je imao 136 kilograma. Nakon jednogodišnjeg odsustva, vratio se sa neverovatnih 76 kilograma.\nUz pomoć polusestre, snimio je reakciju svojih bližnjih na drastičnu promenu izgleda.\n"Sestra me nije prepoznala dok joj baka nije rekla ko sam. Prvo je prošla pored mene bez ikakve reakcije, a kada je shvatila šta se dešava, bila je šokirana", napisao je mladić.\nOn živi sa majkom na drugom kraju zemlje, tako da oca i pomajku posećuje jednom ili dvaput godišnje.\nVIDEO> Reakcija oca i pomajke na promenu izgleda:


Uz podršku programa za samozapošljavanje Nacionalne službe za zapošljavanje 2021. godine na teritoriji Srednjobanatskog okruga otvorene su 64 firme.\nUz delatnosti registrovane uz podršku programa za samozapošljavanje finansiranog preko Sekretarijata za privredu i turizam APV (pokrajinski javni poziv) i lokalnih samouprava (sufinansiranje programa zapošljavanja predviđeno LAPZ-om), ukupan broj novih firmi je 81.\nProgram za samozapošljavanje za cilj ima otvaranje novih radnih mesta i promociju preduzetničkih vrednosti. Pored subvencije, koja je 2021. godine iznosila 250.000 dinara (270.000 dinara za osobe sa invaliditetom koje su pokretale biznis), program uključuje blagovremeno, potpuno informisanje, obuke za vođenje biznisa i savetodavnu pomoć.\nTokom 2021. godine obuka „Kako da zaapočnem biznis“ realizovana je u filijali za zapošljavanje, a u jednom periodu – kada su epidemiološki uslovi to diktirali – elektronski. Informativni i edukativni materijal mejlom je dostavljan kandidatima koji su se prijavili, a zatim, telefonom i mejlom su kandidati mogli da komuniciraju sa savetnicima za razvoj preduzetništva (za sva pojašnjenja, dodatne informacije, konsultacije,….).\nKada je reč o novoregistrovanim delatnostima, 2021. godine otvoreno je 9 firmi čija delatnost je vezana za obradu drveta (proizvodnja nameštaja, proizvoda od drveta, stolarske radionice); zatim 7 krojačkih radnji, po 6 firmi iz oblasti mašinstva (bravarske radionice, proizvodnja mašinskih proizvoda i sl.) i proizvodnje hrane. Iz oblasti intelektualnih usluga registrovano je 19 firmi: po 5 advokatskih kancelarija, edukativnih i dizajnerskih, dok je delatnost 4 konsalting.\nKorisnici podsticaja za samozapošljavanje ranije su najčešće registrovali uslužne i uslužno-zanatske firme: kozmetičke i frizerske salone, knjigovodstvene agencije, autoservise, elektro-servise, i dr. Prošle godine registrovana je jedna knjigovodstvena agencija, 4 frizerska i 2 kozmetička salona.\nPrema tome, možemo govoriti o pomaku u kvalitetu biznisa: postoji diverzifikacija novopokrenutih delatnosti, sve više žene i mlađe osobe osnivaju firme, povećao se broj novih firmi u selima (u Kumanu 4, Melencima 1, Aradcu 1, Itebeju 1, Topolovcu 2, Aleksandrovu 2, Česteregu 5, Karađorđevu 4, i dr). Program za samozapošljavanje generiše nova radna mesta, a kreiranje novih radnih mesta omogućuje i nova zapošljavanja sa razvojem i rastom biznisa.\nTagovi Nacionalna služba za zapoljavanjeprojekat NSZ o samozapošljavanjusubvencije za samozapošljavanjeVesti Zrenjanin


Zeri: Haradinaj ima plan kako da se reši pitanje demarkacije granice sa Crnom Gorom\nBeta 2. februara 2018. 09:25\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj ima plan kako da se reši pitanje demarkacije granice sa Crnom Gorom koji će predstaviti premijeru Crne Gore Dušku Markoviću tokom njegove posete Kosovu 6. februara, piše danas prištinski dnevnik Zeri.\n„Kosovska strana je optimista da će ovaj plan podržati i crnogorska strana. On predvidja mogućnost ponovljenih pregovora o razgraničenju kako bi se ispunio kriterijum EU o ratifikaciji sporazuma o granici izmedju dve zemlje“, kazao je neimenovani izvor dnevnika.\nNa ovaj način bi se kasnije mogla raspravljati sva pitanja koja su bila sporna za Kosovo.\nIzvor iz Vlade Kosova nije dao detalje kakav će biti predlog.\nU prištinskim medijima je ranije bilo nagoveštaja da će Haradinaj tražiti od Markovića zajedničku izjavu u kojoj bi se naglasila spremnost obe strane da se pitanje demarkacije može ponovo otvoriti uz obostranu saglasnost ukoliko bude novih pravnih argumenata koji bi dokazali da u sadašnjem sporazumu ima grešaka i nepreciznosti.\nPredstavnici Crne Gore, premijer Marković i ministar spoljnih poslova Srdjan Darmanović, su nekoliko puta do sada izjavljivali da je pitanje demarkacije za njih završeno i da je sporazum ratifikovan u Skupštini Crne Gore.\nIako se predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o demarkaciji od pre nove godine nalazi u Skupštini Kosova, prema poslednjim informacijama, neće biti stavljen u dnevni red Skupštine pre posete crnogorskog premijera Markovića.\nRatifikaciji sporazuma se protive poslaničke grupe Samoopredelenja i Alijanse za budućnost Kosova premijera Haradinaja.\nZa ratifikaciji neće glasati ni poslanici Srpske liste koji ocenjuju da bi glasanje za ratifikaciju sporazuma de fakto značilo priznanje Kosova kao nezavisne i suverene države.


Aktivno angažovani zaposleni i kako ih stvoriti u svojoj organizaciji - Delight Office\nAktivno angažovani zaposleni, prizor kakav se može poželeti u svakoj kompaniji. Direktori u današnjim preduzećima najviše vole da vide svoje zaposlene aktivno angažovane na svom radnom mestu, jer su svesni da zaposleni koji sa entuzijazmom obavljaju svoj posao vuku celu organizaciju napred svojom energijom, idejama, inovacijama. U vreme iznenadnih, nepredvidivih tržišnih kretanja, moderno preduzeće mora biti sposobno da se prilagodi promenama gotovo istog trenutka kada one nastanu, jer u suprotnom pritisak globalne konkurencije ih može istisnuti sa tržišta velikom brzinom. Da bi se jedno moderno preduzeće spremno suočilo sa ovakvim tržišnim promenama ili čak svojim inovacijama menjalo tržišne uslove i izbilo ispred konkurencije, potrebno je da ima što više kvalitetnih, aktivno angažovanih zaposlenih u svojim redovima.\nNasuprot ovoj grupi zaposlenih, postoji i deo radne snage koji svoj dolazak na posao smatra isključivo obavezom i rade onoliko koliko je dovoljno da opravdaju svoje prisustvo na radnom mestu. Lideru moderne organizacije ovakvi zaposleni mogu delovati kao teret za celokupno preduzeće, jer svojim neangažovanjem na radnom mestu mogu raditi upravo suprotno od interesa preduzeća u kojem su zaposleni.\nPored ove dve grupe zaposlenih postoji i grupa zaposlenih koji ne spadaju ni u jednu ni u drugu grupu, već se nalaze negde između aktivne angažovanosti na poslu i potpune mentalne odsutnosti. Ova grupa zaposlenih je od posebnog interesa za današnje menadžere jer je ljude iz ove grupe lakše podstaći i konvertovati u grupu aktivno angažovanih radnika.\nNa osnovu studije koju su Steelcase i Ipsos sproveli 2016. godine u 17 vodećih ekonomija sveta, dolazimo do podatka da je 34% zaposlenih aktivno angažovano u radu u svojoj organizaciji, dok je 37% zaposlenih u ovim organizacijama “odsutno” sa svog radnog mesta, a preostalih 29% je u srednjoj grupi.\nOva studija osvetljava pet ključnih faktora za razumevanje na koji način svaka od ovih grupa zaposlenih doživljava organizaciju u kojoj radi i njihovo zadovoljstvo radnim mestom.\nAngažovanje zaposlenih i njihovo zadovoljstvo imaju pozitivnu korelaciju.\nPodaci pokazuju da se zaposleni koji su izuzetno zadovoljni sa različitim aspektima svog radnog mesta takođe više angažuju na poslu. Pored toga, samo 13 procenata radnika na globalnom nivou se mogu svrstati u visoko zadovoljne i izuzetno angažovane na radnom mestu. Suprotno je takođe istinito: 11 posto zaposlenih su veoma nezadovoljni svojim kancelarijama, i izuzetno neangažovani na svom radnom mestu.\nNeprijatno pitanje koje nameću ovi podaci jeste da li sav napor koji angažovani zaposleni ulože u organizaciju biva poništen od strane njihovih kolega koji na poslu nisu angažovani? Sa druge strane, ono što je pozitivno u ovoj analizi je postojanje korelacije između angažovanosti zaposlenih i njihovog zadovoljstva radnom sredinom. Ovo implicira da je potrebno integrisati promenu i prilagođenje radnog okruženja sa strategijom za povećanje nivoa angažovanosti celokupne radne snage unutar organizacije.\nAngažovani zaposleni imaju više kontrole nad svojim svakodnevnim iskustvima na poslu.\nAngažovane zaposlene karatkeriše viši stepen izbora nad mestom i načinom rada, kao i mogućnost privatnosti kada im je potrebna. Oni su osnaženi, kako organizacionim rešenjima, tako i različitim prostorima koji su im dostupni. Prostorima unutar njihovog radnog mesta koji im omogućuju da odluče gde i kako će raditi. Ovo znači da imaju kontrolu nad svojom potrebom za privatnošću kako bi radili pod punom koncentracijom. Dok im je sa druge strane omogućen timski rad bez prekida i remećenja.\nNajveći broj aktivno angažovanih zaposlenih se nalazi unutar organizacija koje ohrabruju dvosmernu komunikaciju, dozvoljavaju pristup ažurnim informacijama o organizaciji i omogućavaju ljudima da slobodno iznose svoje ideje. Ovaj podatak sugeriše da ključan princip pri dizajniranju poslovnog prostora mora biti stvaranje prostora raznovrsnih namena. Prostora za individualni i grupni rad, mesta za stacionarne i mobilne zaposlene, kao i jasno preciziranje nivoa autonomije koja bi omogućila zaposlenima da donose odluke o najefikasnijem načinu za izvršenje svojih radnih zadataka.\nStatični vidovi tehnologije su dvostruko više prisutni od mobilne tehnologije.\nIako danas gotovo svako poseduje neku vrstu mobilnog uređaja za ličnu upotrebu, ovaj trend se ne odražava u vrsti tehnologije kojom preduzeća opremaju svoje zaposlene. Ispitanici u ovoj studiji prijavljuju da su njihova radna mesta opremljena sa dvaput više fiksne tehnologije nego mobilne tehnologije. Ovaj fenomen se može objasniti na dva načina. Prvi je da je u pitanju svesna strategija opremanja organizacija utemeljena na vrsti posla koji zaposleni obavljaju. Drugi je da se radi o pojavnom obliku izazova koje pred savremena preduzeća postavlja konstanto praćenje i implementacija novih tehnologija. U oba slučaja, mogućnost kretanja zaposlenih unutar i izvan kancelarije, kao i mogućnost radnika da u potpunosti iskoriste sve različite prostore u radnoj sredini, je pod snažnim uticajem tehnoloških izbora za koje se organizacije odlučuju.\nFiksna tehnologija može biti adekvatno rešenje za poslove koji zahtevaju od radnika da veći deo vremena provedu za svojim stolom. Zaposleni čije obaveze zahtevaju visok nivo kolabracije i veći stepen interakcije mogu pronaći snažan alat u mobilnim tehnologijama kao i tehnologijama koje im omogućuju pristup informacijama nezavisno od njihove fizičke lokacije. Ukoliko zaposleni nemaju pristup digitalnim informacijama bilo gde, mogu se osećati prikovano za svoje kancelarijske stolove i manje je verovatno da će se odlučiti za saradnju sa kolegama koji su fizički udaljeni. Kako se način rada vremenom menja, organizacije trebaju razmotriti kako da usklade svoje strategije organizovanja rada i implementiranja tehnoloških rešenja.\nPrevaziđeni modeli radnih mesta opstaju.\nUtisak da su se radna mesta drastično izmenila u poslednjoj decenije se može steći zahvaljujući medijima i popularnoj kulturi. Da su sve kancelarije otvorenog tipa, neformalne i snažno podstiču na saradnju među zaposlenima. Dok je ovo tačno na nekim mestima, većina zaposlenih širom sveta i dalje sedi u tradicionalnim kancelarijama fokusiranim na individualni rad i strogu hijerarhiju.\nNačin na koji su radna mesta dizajnirana, kao i svakodnevna dešavanja u preduzećima, drastično su različita, čak i između susednih zemalja. Pored ovih razlika skoro dve trećine zaposlenih širom sveta radi u individualnim ili deljenim privatnim kancelarijama. Potpuno otvorene kancelarije iako predstavljaju značajan udeo, gotovo jednu četvrtinu ukupnog kancelarijskog prostora daleko su od toga da se mogu nazvati standarnim kancelarijskim rešenjem. Ni potpuno otvorene, ni potpuno zatvorene kancelarije nisu uvek idealno rešenje, međutim ova raspodela ukazuje da preduzeća još nisu postigla balans i adekvatno unapredila svoje poslovne prostore na način koji bi omogućio bolju kolaboraciju među zaposlenima i promovisao aktivno angažovanje na radnom mestu.\nNivoi angažovanja su pod jakim uticajem kulturološke pozadine radnika.\nAktivno angažovani radnici su najprisutniji u zemljama u razvoju, dok su neangažovani radnici najprisutniji u zemljama sa dobro razvijenim tržištima. Zemlja iz koje zaposleni dolaze, njena kultura, očekivanja populacije, utiču na nivo angažovanosti na radnom mestu, kao i stepenom zadovoljstva sa radnim mestom. Kulturološka pozadina radnika i ekonomski kontekst imaju snažan uticaj na percepciju zaposlenih i njihove stavove prema svojoj organizaciji i radnoj sredini.\nDa bi organizacija imala pozitivan uticaj na nivo angažovanosti zaposlenih i njihovo zadovoljstvo radnim mestom, potrebno je razumeti šta zaposleni očekuju od svoje radne sredine u zavisnosti iz koje sredine dolaze. Ovo je od izuzetne važnosti za multinacionalne kompanije kada pristupaju dizajnu kancelarija za svoje različite filijale.


Štada beleži snažan rast prodaje i tokom krize › Made-in-Germany.rs\nNemačka farmaceutska grupacija Štada, u čijem sastavu je i vršački Hemofarm, ostvarila je u prvoj polovini ove godine rast prodaje od 16 procenata, na 1,47 milijardi eura, uz organski rast prodaje od 9 posto.\nIz Štade poručuju da je rast poslovanja ostvaren uprkos nepovoljnim poslovnim prilikama usled pandemije korona virusa, koja je direktno uticala na smanjenje stope rasta i u celoj farmaceutskoj industriji, prenosi agencija Tanjug.\nU poslovnom smislu, drugo tromesečje ove godine bilo je posebno teško, budući da je na tržištima širom sveta došlo do velikog pada, a naročito u zemljama u kojima pacijenti direktno snose troškove lečenja. Kriza izazvana pandemijom dovela je i do znatnog smanjenja broja ljudi koji su odlazili u apoteke, kod lekara i bolnice, a prekinula je i rend kupovine lekova unapred.\nIpak, čak i u tako izazovnim uslovima poslovanja Štada je ostvarila uspeh zahvaljujući širokoj i raznovrsnoj paleti svojih lekova i preparata.\n– Povećanje prodaje i prihoda iznad tržišnog proseka odraz je konzistentne primene naše strategije za rast. Snažna posvećenost i preduzetnički duh naših zaposlenih osnova su našeg uspeha. U nedavnoj anketi za zaposlene, 9 od 10 je reklo da su ponosni što rade za Štadu, kao i da su uvereni da će kompanija izaći snažna iz krize. S obzirom na negativne efekte pandemije moramo nastaviti da pokazujemo visok nivo agilnosti i posvećenosti kaka bismo ostali na kursu rasta i u drugoj polovini ove godine – poručuje generalni direktor Štade Peter Goldšmit.\nNedavne uspešne akvizicije proizvodnog portfolia kompanije Takeda u Rusiji, zdravstvenih proizvoda široke potrošnje Walmarka u Centralnoj i Istočnoj Evropi, kao i FERN-C brenda na Filipinima, upotpunile su organski rast prodaje Štada grupacije od devet posto.


RTS :: Antić: "Jadar" i RTB Bor - velike razvojne šanse\nEkonomija Antić: "Jadar" i RTB Bor - velike razvojne šanse\nponedeljak, 22. okt 2018, 14:43 -> 15:02\nAntić: "Jadar" i RTB Bor - velike razvojne šanse\nMinistar energetike Aleksandar Antić je izjavio na 18. Ekonomskom samitu Srbije, da je rudarstvo velika razvojna šansa i da projekti "Jadar" i "Timok" na nalazištu Čukaru peki, zajedno sa razvojem RTB-a Bor, mogu puno da utiču na ubrzani privredni razvoj zemlje.\nAleksandar Antić je rekao da RTB Bor sa strateškim partnerom "Zijin" može da bude lokomotiva razvoja Srbije i da bi ako bude sinergije sa projektom Timok (nalazište bakra i zlata), što je izvesno, RTB mogao u periodu od šest godina da počne da proizvodi iz sopstvenih koncentrata između 200.000 i 250.000 tona bakra godišnje.\n"To će nas staviti na treće mesto po prizvodnji barka u Evropi i RTB će učestvovati sa oko pet odsto u BDP-u samo sa proizvodnjom bakra", naglasio je Antić.\nIzrazio je očkivanje da ćemo iskoristiti tu ogrmonu priliku. Kako je rekao u dinamičnoj slici razvoja Srbije izdvajaju se i energetski projekti svetske klase, poput projekta "Jadar" koji razvija kompanija "Rio Tinto" kod Loznice za dobijanje litijuma.\n"To je ogromna razvojna šansa, ne samo za Srbiju već i ceo region", rekao je Antić.\nAntić je naglasio da bi već za nekoliko godina, kada taj rudnik bude otvoren, Srbja mogla da učestvuje 10 odsto u ukupnoj proizvodnji litijuma u svetu.\n"To može da generiše i razvoj čitavog drugog niza industrija, kao što je proizvodnja baterija i električnih automobila ovde u Srbiji", naglasio je Antić.\nČukari peki je potecijalno jedno od najbogatijih svetskih nalazišta bakra i zlata, a Antić ističe da je taj projekat velika razvojna šansa za celu zemlju.\nGovoreći o RTB-u Bor, naglasio je da je to preduzeće predstavljalo veliki problem za budžet, dok je sada velika šansa za privredu.\nNaglasio je da se u Srbiji relaizuje investicioni ciklus energetskih projekata vrednih između tri četiri milijarde evra, a neki od značajnijih projekata su novi termoblok u Kostolcu B3 snage 350 megavata, vredan više od 750 miliona dolara, zatim gradnja pogona snage oko 600 megavata za obnovljive izvore energije i taj cikljus bi trebalo da bude završen do 2020, NIS Duboka prerada, TETO Pančevo i drugo.\nKada je reč o gasu, Antić kaže da će biti prošireno skladište gasa Banatski dvor, ali i gradnjom novog Banatski Itebej.\nTakođe, gradi se i gasna interkonekcija između Srbije i Bugarske.\nAntić navodi da je za Srbiju važna i gasna interkonekcija između Bugarske i Grčke koja bi mogla da poveže Srbiju sa grčkim gasnim terminalima, ali i veza sa Južnim gasnim koridorom i gasovodima TANAP i TAP.\nU ekološke projekte u enegetskom sistemu do sada je uloženo 300 miliona evra u EPS-u, a Antić kaže da će biti uloženo još dodatnih 800 miliona u narednih pet do sedam godina.\n"Srbija se nalazi na dnu evropske liste po pitanju efikasnosti korišćenja energije. Ogrman potencijal imamo u štednji energije i mi smo štednju prepoznali kao novi izvor energije. Planiramo ozbiljne investicoije u toj oblasti i formiraćemo novi fond za energetsku efikasnost", rekao je Antić.\nIstakao je da je Ekonomski samit jedan od najznačajnijih ekonomskih skupova, za kvalitetnu razmenu iskustava i interakciju između privrednika i vlade, za stvaranje ambijenta da Srbija bude što bolje mesto za poslovanje.\nAntić je naglasio da smo napravili velike iskrake i da imamo političku i finansijsku stabilnost u državi i da ćemo na kraju godine sigurno imati privredni rast veći od četiri odsto, pošto smo prvo polugodište završili sa 4,8 odsto rasta BDP-a.


LUSTRACIJA NA VALjEVSKI NAČIN ILITI VREĐANjE INTELIGENCIJE | Marsh online\nPovodom skorašnjih aktivnosti gradskog rukovodstva, a usled nedostatka potpunih informacija koje se odnose na predstavljanje grada u inostranstvu, pokret Dosta je bilo, u interesu objektivnog informisanja građana Valjeva, zahteva da predsednik Skupštine grada i Gradonačelnik javnosti dostave sledeće informacije:\n1. Koliko puta, u kojim stranim državama i kada su zvanični predstavnici grada Valjeva boravili i predstavljali grad od formiranja aktuelne gradske vlasti?\n2. Ko je predstavljao grad u tim posetama?\n3. Koji je povod, svrha i rezultat tih poseta?\nZbog diskriminatornog i uvredljivog odnosa gradonačelnika grada Slobodana Gvozdenovića prema novinarima i novinarskoj profesiji, zbog kršenja Zakona o javnom informisanju i medijima, Zakona o lokalnoj samoupravi i iskazanog šovinizma prema pripadnicama ženskog pola, pokret Dosta je biloValjevo od javnog tužioca zahteva hitnu reakciju i pokretanje postupka protiv istog!\nNeodgovornošću čelnih ljudi grada Valjeva u prethodnom periodu, sadašnja gradska vlast isplaćuje višemilionske iznose bivšim direktorima javnih preduzeća, a odgovorne nagrađuje natprosečnim platama za šta nema nikakve realne osnove. Naime, bivši gradonačelnik Stanko Terzić, dozvolio je nezakonitu smenu direktora javnih preduzeća i umesto da snosi sankcije zbog toga, sada je nagrađen mestom pomoćnika gradonačelnika i natprosečnim primanjima.Podsećamo, svi smenjeni direktori, još uvek su na grbači građana grada Valjeva. Bivša direktorka Centra za kulturu Slađana Marković danas je na mestu direktora „Vidraka“. Bivši direktor JKP „Vidrak“ Janko Gagić sada je zaposlen pri Gradskoj upravi. Bivši direktor JKP „Toplana-Valjevo“ Ivko Stojković trenutno je, kao penzioner, u nadzornom odboru istog preduzeća.\nOvakav odnos prema gradu i građanima zavređuje najoštriju osudu celokupne javnosti i treba da povlači reakciju nadležnih institucija, tim pre ako se zalažemo za funkcionisanje pravne države. Dosta je bilo zavlačenja ruku u džepove građana Valjeva zbog neodgovornosti, bahatosti i nedomaćinskog ponašanja njegovih čelnika!\nPrethodno : Kultura grada Valjeva uspešno predstavljena u Sloveniji\nSledeće : Šampionka 35. izložbe krava Frida Poljoprivredne škole Valjevo


Predstavljen martovski broj glasnika Srpske napredne stranke - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / Predstavljen martovski broj glasnika Srpske napredne stranke\nIna Dendić 17/04/2019\tLeskovac, POLITIKA Ostavi komentar\nNa platou ispred robne kuće danas je građanima Leskovca podeljen martovski broj glasnika Srpske napredne stranke – SNS informator.\n„Naslovnica ovog broja nosi poruku predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, „Hoću da ljudi vide budućnost u Srbiji“ koja nas uvodi u nastavak vesti o kampanji „Budućnost Srbije“ u okviru koje je predsednik posetio i Sremski, Podunavski, Borski, srednje Banatski okrug i tom prilikom obišao mnoge škole, fabrike, biblioteke. Centralna tema broja je obeležavanje 20. godišnjice od početka NATO agresije. Predsednik Aleksandar Vučić je tom prilikom istakao, da Srbija nikada neće zaboraviti 2.500 ubijenih u zločinačkim napadima, i naglasio da je Srbija poput Feniksa i da se uvek diže iz pepela. Informator prati i događaje na lokalu o kojima možete pročitati u novom broju informatora – kazala je Ana Petković članica omladine SNS-a, koja je iskoristila ovu priliku da pozove sugrađane na veliki miting u okviru kampanje „Budućnost Srbije“ koji će biti održan u petak 19. aprila u Beogradu.\nPrethodni Profesori i učenici iz Skoplja u poseti Gimnaziji „Stevan Jakovljević“\nSledeći Za Uskrs i 1. maj izbegavajte najprometnije granične prelaze


Pregovore o “Svetom Stefanu” vode londonski advokati – Bankar.me\nOctober 27, 2021 Članci, CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nSastanku su prisustvovali advokatski timovi obje strane, kao i predstavnici HTP Miločer i Sveti Stefan hoteli.\nVladi je ovog mjeseca stiglo obavještenje o pokretanju postupka pred Arbitražnim sudom u Londonu. Izvršnoj vlasti je dat rok od 30 dana da se izjasni na tužbene zahtjeve koji su međunarodnom tribunalu dostavljeni sa dokazima na 50 strana. Prethodno je Privredni sud Crne Gore donio privremenu mjeru kojom je naložio Vladi i Opštini Budva da ne preduzimaju nikakve radnje u odnosu na iznajmljeni hotelski kompleks, kao i na zemljište koje pripada kompleksu, do okončanja arbitraže u Londonu. Adriatik propertiz je obavezan da do 15. novembra najkasnije dostavi Privrednom sudu dokaz da je pokrenuo arbitražu. Iz Privrednog suda juče je rečeno Pobjedi da još nijesu dobili zvanično obavještenje o pokretanju arbitražnog postupka.\nPodsjećamo da je, pored toga što je ove godine Sveti Stefan bio zatvoren, neizvjestan i nastavak izgradnje novog hotela ,,Kraljičina plaža“ i depadansa. Radovi 1. oktobra nijesu nastavljeni, piše Pobjeda.\nSve je počelo time što je grupa građana, predvođena gradonačelnikom Budve Markom Carevićem, krajem marta u dva navrata porušila ogradu oko Miločerskog parka, tražeći da im se omogući da koriste plaže ovog luksuznog kompleksa. Iz Adriatik propertiza su tražili pomoć resornog ministarstva, objašnjavajući da ne mogu da sa publikom dijele hotelske plaže. Iz Ministarstva su na prvom sastanku kazali da ne mogu garantovati privatnost gostima tog ekskluzivnog ljetovališta, na šta je Aman saopštio da u tom slučaju ne mogu da otvore hotele. Na drugom sastanku polovinom juna predstavnici Amana i Adriatik propertiza se nijesu pojavili, ali su mještani ostali pri zahtjevu da koriste dio hotelskih plaža, obećavajući da neće uznemiravati hotelske goste. Potom je stigao zahtjev za arbitražu i odgovor proslijeđen medijima u kojem ovdašnji advokat Milovan Milošević objašnjava da zakupci turističkog kompleksa nijesu u pravu.\nPrevious Ove godine odobreno 760 miliona kredita\nSljedeći Nekretnine u Kolašinu poskupile 60%


Nisu se baš „pretrgli“ — Amerikanci daju 250 miliona dolara Ukrajini za naoružanje - Sputnjik Srbija\n13:48 05 Decembar 2020\n07:00 18.05.2019 (osveženo 08:40 18.05.2019) Preuzmite kraći link\nAmerički Kongres je utvrdio nacrt zakona kojim se predviđa da se Ukrajini naredne godine isplati 250 miliona dolara za potrebe bezbednosti, od čega će 50 miliona biti namenjeno isključivo za nabavku smrtonosnog oružja odbrambenog karaktera.\nPored toga, u dokumentu, koji pre nego što ga predsednik potpiše, treba da prođe glasanje u Predstavničkom domu SAD i u Senatu, navodi se da će sredstva biti korišćena i za realizaciju programa poput obuke vojnika, isporuke vojne tehnike i municije, ali i za logistiku i obaveštajne poslove.\nUkoliko ovaj zakon bude prihvaćen, biće otežani ionako teški odnosi između Rusije i Ukrajine, a Jurij Švitkin, zamenik predsednika komiteta ruske Državne dume za odbranu, izjavio je da taj iznos „veoma zabrinjava“ i da svi vojni izdaci nose sa sobom „agresivnost prema drugim državama“. On je naglasio da bi Kijev trebalo da misli o mirnom rešavanju situacije u Donbasu, a ne o naoružavanju.\nRuski politikolozi smatraju da bi u ovoj situaciji trebalo postaviti pitanje: Zašto uopšte Kongres donosi takve odluke i o kakvom se poboljšanju odnosa između Moskve i Vašingtona može razgovarati, ako Amerikanci nastavljaju svoju militarističku politiku?\n„Američka elita doživljava Ukrajinu kao uporište protiv Rusije. I sasvim je prirodno da novac koji redovno dodeljuje Pentagon, uključujući i za smrtonosno oružje, samo doprinosi jačanju tog uporišta. Dobro nam je poznato da su instruktorske misije iz Pentagona i iz NATO-a tamo stalno prisutne, da postoji informativni centar u Lavovu, koji je, po mom mišljenju, zapravo jedan od izvora sajber-terorizma, koji redovno radi na teritoriji Rusije i, što je neobično, na teritoriji Poljske. To je ujedno i obaveštajni centar“, kaže za Sputnjik ruski ekspert Maksim Žarov.\nŽarov dodaje da Ukrajina nije američko uporište samo protiv Rusije, već i protiv malih, novih zemalja EU, koje takođe treba držati „na uzdi“.\n„Prema tome, naoružavanje koje je bilo za vreme Porošenkove vlasti mislim da će se nastaviti i kada na čelo zemlje stane Zelenski. Ovde se ništa neće promeniti“, smatra Žarov.\nPolitikolog Rostislav Išenko kaže da je to „zanemarljiv iznos“, manji od vrednosti jednog savremenog tenka.\n„Otprilike, to je jedna trećina ili jedna četvrtina ili čak jedna šestina vrednosti savremenog aviona. Treba se setiti da su 2014. i 2015. godine SAD izdvojile 600 miliona dolara. To jest, smanjenje se više nego udvostručilo, a to se dogodilo zato što su Sjedinjene Države i same svesne da se taj novac izdvaja u prazno.“\nIšenko dodaje da bez obzira na to SAD ne prestaju u potpunosti da finansiraju naoružavanje Ukrajine i da su ta sredstva predviđena budžetom.\n„Drugo, SAD na rečima podržavaju Ukrajinu. U Americi se vodi borba između demokrata i republikanaca… Ukrajina je projekat demokrata i ako Tramp prekine finansiranje, odmah će ga optužiti da žrtvuje američke interese zbog svojih zavera sa Rusijom.“\nKijev se nada direktnoj kupovini oružja od SAD\nNa pitanje koliko je opasno ovo naoružavanje Ukrajine i do čega to može dovesti, Išenko ponavlja da je reč o veoma maloj sumi.\n„Ukrajina nije bogata zemlja. Ukrajinski vojni budžet iznosi oko pet milijardi dolara, a 250 miliona dolara, koliko su izdvojili Amerikanci, jeste dvadeseti deo ukrajinskog vojnog budžeta. Rekao bih da je to čisto ’politički novac‘ i da se Amerikanci vode principom: ’Mi ne možemo ništa da ne damo, zato nešto dajemo.‘ To nije dodatna pretnja za Rusiju, sudeći po dinamici. Naprotiv, to pokazuje da su SAD duboko razočarane u Ukrajinu“, smatra Išenko.\nVašington već nekoliko godina naoružava Ukrajinu. U početku su Amerikanci davali lažna obećanja da neće isporučivati smrtonosno oružje. Međutim, ubrzo je postalo poznato da SAD dostavljaju snajperske puške, protivtenkovske rakete „Džavelin“ i da aktivno prenaoružavaju ukrajinsku vojsku.


U Zrenjaninu zvanično otvorena Evropska nedelja sporta u Srbiji - Olimpijski komitet Srbije\nEvropska nedelja sporta i zvanično je otpočela u Srbiji „Sportskim danom“ koji je organizovan u Zrenjaninu. „Sportski dan“ u Zrenjaninu ujedno je i glavni nacionalni događaj koji je organizovan prilikom ovogodišnje Evropske nedelje sporta.\nMeđu učesnicima današenjeg „Sportskog dana“ najviše je bilo najmlađih Zrenjaninaca, a otvaranju su prisustvovali i obratili se prisutnima predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković, gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura, legendarni rukometaš i olimpijac Momir Rnić, osvajač bronzane medalje u Tokiju rvač Zurabi Datunašvili i Pol Prese, šef za informisanje, komunikaciju i medije Delegacije EU u Srbiji.\nPredsednik Olimpijskog komiteta Božidar Maljković pozdravio je sve prisutne, zahvalio se Gradu Zrenjaninu za pomoć u organizaciji „Sportskog dana“ i obratio se najmlađim učesnicima manifestacije.\n– Čast mi je što sam danas u Zrenjaninu, Evropskom gradu sporta za 2021. godinu. Zrenjanin je našoj zemlji darovao ogroman broj olimpijaca i čak 24 medalje sa Olimpijskih igara. Vi, deco, ste najbolje što Srbija ima. Vi ste nabolji i najzdraviji deo naše zemlje. Uvek se bavite sportom, a sport će učiniti da sutra budete i bolji ljudi. Uživajte u današnjem danu u prelepom Zrenjaninu, radite vredno i ne sumnjam da ćete nas i vi jednog dana obradovati odličjima sa najvećeg takmičenja – rekao je Maljković.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura je poželeo dobrodošlicu svima u Evropski grad sporta u 2021. godini i zahvalio se Olimpijskom komitetu Srbije što je prepoznao Zrenjanin kao partnera u organizaciji ovogodišnje Evropske nedelje sporta.\n– Naš grad je oduvek bio sportski grad i Srbiji je dao veliki broj evropskih, svetskih i olimpijskih šampiona. Danas svi zajedno šaljemo lepu sliku našeg grada u celu Srbiju. Sport je bitna stvar. Zdrav način života je bitna stvar, i zato fizička aktivnost treba da bude svakodnevnica u našem životu – istakao je gradonačelnik Zrenjanina.\nLegendarni Momir Rnić koji je sa reprezentacijom naše zemlje osvojio zlatnu olimpijsku medalju u Los Anđelesu 1984. kao i bronzanu u Seulu 1988. godine, takođe se obratio prisutnima i takođe poslao poruku najmlađim sugrađanima.\n– Zadovoljstvo je biti danas sa svima vama. Grad Zrenjanin je zaslužio da bude Evropski grad sporta u ovoj godini i time se ponosimo. Danas među vama ima mnogo budućih olimpijaca, u to sam ubeđen. Sport će od vas napraviti bolje ljude, neka današnji događaj bude samo podstrek da budete uspešni ljudi i sportisti – rekao je legendarni rukometaš.\nŠef za informisanje, medije i komunikaciju Delegacije EU u Srbiji Pol Prese istakao je takođe bogatu sportsku istoriju Zrenjanina prilikom svog obraćanja.\n– Drago mi je što svi zajedno otvaramo Evropsku nedelju sporta u Zrenjaninu, Evropskom gradu sporta. Ovaj grad ima impozantnu sportsku istoriju i jasno je zašto je baš on poneo tu titulu za 2021. godinu. Poruka Evropske nedelje sporta jeste da budete aktivni, da budete šampioni, da se bavite sportom radi zdravlja vašeg tela, ali i vašeg duha – rekao je pri obraćanju Prese.\nRvač Zurabi Datunašvili koji je u Tokiju osvojio bronzanu medalju obratio se prisutnima i poželeo da uživaju u Evropskoj nedelji sporta i „Sportskom danu“.\nU Narodnom muzeju u Zrenjaninu danas- je takođe otvorena i velika izložba Olimpijskog komiteta Srbije „Put pravih vrednosti“ koja govori o istoriji olimpizma u našoj zemlji, od nastanka tadašnjeg Srpskog olimpijskog kluba 1910. godine, pa do današnjih vremena.\nIzložba je originalno prikazana u Galeriji SANU pred početak Olimpijskih igara u Tokiju, a u Zrenjaninu je postavka obogaćena i rekvizitima sa Olimpijskih igara u Tokiju. Izložba će gostovati u Zrenjaninu do 18. novembra.\nUčesnici “Sportskog dana” u Zrenjaninu su imali prilke da se oprobaju u različitim sportovima poput mačevanja, badmintona, veslanja, kajaka, fudbala, da se nadmeću u tradicionalnim sportskim igrama, da uzmu učešće u brojnim edukativnim i kreativnim radionicama, ali i da se druže sa šampionima iz različitih sportova.\nPored „Sportskog dana“ u Zrenjaninu je organizovan i „Olimpijski čas“ koji je školarcima približio olimpijske vrednosti kroz niz obrazovnih interaktivnih radionica. Najmlađi Zrenjaninci imali su prilike da kroz različite aktivnosti steknu znanja o istoriji Olimpijskih igara, olimpijskim simbolima i sportovima.\nEvropska nedelja sporta tradicionalno se širom Evrope obeležava poslednje nedelje septembra, a u Srbiji po četvrti put ove godine. Olimpijski komitet Srbije će u saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta i delegacijom EU u Srbiji organizovati niz događaja u narednim danima, a Sportskim danom u Zrenjaninu ova manifestacija u Srbiji je i zvanično počela.\nEvropska nedelja sporta je događaj pokrenut od strane Evropske komisije, a osnovni ciljevi Evropske nedelje sporta usmereni su na podsticanje građana na bavljenje fizičkom aktivnošću, bez obzira na godine ili fizičku spremnost, kao i edukaciju građana o zdravom načinu života. Nacionalni koordinatori za našu zemlju su Olimpijski komitet Srbije i Ministarstvo omladine i sporta.\nViše informacija o svim događajima koji će se održati tokom Evropske nedelje sporta u Srbiji možete saznati putem sajta www.evropskanedeljasporta.rs\n23.09.2021. 23.09.2021. Evropska nedelja sporta\nU okviru Evropske nedelje sporta, na Adi Ciganliji održan je Sportski izazov, u…


U pitanju su troškovi, poput naknade za obradu kredita, mesečne naknade za praćenje kredita, premije za osiguranje života ili osiguranja od gubitka posla.\nPrvi trošak je otvaranje računa u banci u kojoj želite da podignete kredit, što samo po sebi ne mora da bude nikakav trošak, ali banka može da naplati izdavanje kartice. Takođe plaća se i održavanje računa sve vreme trajanja kredita, od 150 pa do 700 dinara.\nZa odobravanje kredita je neophodan i izveštaj kreditnog biroa, preko koga banka proverava da li je neko uredan platiša, da nije prezadužen, a njegovo izdavanje košta 246 dinara.\nBanke uglavnom traže i menice kao sredstvo obezbeđenja. U nekima je jedna menica sasvim dovoljna, dok druge zahtevaju i više. To košta 50 dinara po menici.\n- Banke imaju i skrivene troškove kako bi dodatno zaradile, iako po Zakonu o obligacionim odnosima ("Sl. list SFRJ", br. 29/78, 39/85, 45/89 - odluka USJ i 57/89, "Sl. list SRJ", br. 31/93 i "Sl. list SCG", br. 1/2003 - Ustavna povelja) mogu da zarađuju samo od kamata. Tako postoje naknade za obradu kredita, za koje banke uzimaju od jedan do tri odsto od ukupnog kredita. U nekim bankama naplaćuju praćenje kredita oko 0,15 odsto mesečno, šestomesečno ili godišnje. Ukoliko je rata fiksna i u dinarima, taj izdatak može da ide i do 500 dinara mesečno - kaže za Dejan Gavrilović iz Udruženja "Efektiva".\nBanke često građanima nude i osiguranje kredita od posledica nesrećnog slučaja ili nezaposlenosti, a kod stambenih kredita životno osiguranje je obavezno. I tu valja biti oprezan, jer neke osiguravajuće kuće ne priznaju osiguranje ako do gubitka posla dođe 30 ili 90 dana od sklapanja ugovora. Neka osiguranja, međutim, ne osiguravaju sve rate, već devet ili šest rata u nizu.\nIznos osiguranja zavisi od mnogo faktora, pored visine kredita i roka otplate, kao jedan od bitnih faktora, važna je i starost klijenta.\nZa životno osiguranje potrebno je izdvojiti oko 900 dinara mesečno ukoliko se, na primer, uzima kredit od 300.000 dinara na 36 meseci otplate, da bi u slučaju smrti ostatak duga otplatilo osiguranje.\nUkoliko dužnik ostane bez posla tokom perioda otplate kredita, najpre se mora obratiti banci pisanim putem i zatražiti rešenje uz obrazloženje šta mu se dogodilo. "Banka u tim situacijama može, na primer, da ponudi grejs period, gde se plaća samo kamata, a u izrazito retkim situacijama odobrava se totalno zamrzavanje, kada ne moraju da se plaćaju rate minimum šest meseci", objašnjava Gavrilović.\nIzvor: Vebsajt Blic, Sonja Todorović, 22.05.2016.


Bajern zainteresovan za Manea - SPORTSKI ŽURNAL\nKako je preneo Skaj Nemačka, predstavnici klubova nisu razgovarali, ali je sportski direktor Bajerna Hasan Salihamidžić bio na sastanku sa Maneovim agentom tokom vikenda\nFudbalski klub Bajern iz Minhena zainteresovan je za napadača Liverpula Sadija Manea, preneli su danas nemački mediji.\nKako je preneo Skaj Nemačka, predstavnici klubova nisu razgovarali, ali je sportski direktor Bajerna Hasan Salihamidžić bio na sastanku sa Maneovim agentom tokom vikenda.\nSadio ima ugovor sa Liverpulom do 2023. godine, a razgovori o nastavku saradnje su komplikovani, pošto je, kako su preneli mediji, Mane nezadovoljan jer je upravi kluba prioritet potpisivanje novog ugovora sa Mohamedom Salahom.\nNa pitanje da li će Bajern dovesti neka "velika imena" u klub, Salihamidžić je u nedelju posle remija sa Štutgartom (2:2), odgovorio: "Iznenadićete se".\n- Moramo da vidimo šta je moguće, a šta nije moguće. Imamo kreativne ideje - naveo je on.


05.08.2019. / 13:24\nBANJALUKA – Ministarstvo finansija Republike Srpske isplatilo je 188,8 miliona KM na osnovu materijalne i nematerijalne štete nastale u proteklom ratu čime je znatno smanjen nivo unutrašnjeg duga.\nU Ministarstvu finansija rekli su Srni da, u skladu sa Zakonom o unutrašnjem dugu, redovno izvršavaju pristigle i verifikovane obaveze na osnovu dospjelih sudskih izvršnih rješenja i vansudskih poravnanja, koje se tiču ratne materijalne i nematerijalne štete.\nDo sada su u Ministarstvu finansija evidentirane obaveze na osnovu ratne štete u iznosu od 568,5 miliona KM.\n“Vodeći računa o redoslijedu zaprimanja i ispravnošću dostavljene dokumentacije, vrši se obrada i priprema dokumentacije za izvršavanje sudskih presuda i vansudskih poravnanja u što kraćem roku. U toku procesa obrade sudskih predmeta, stranke imaju pravo izbora da se odluče za relizaciju putem plana isplate u gotovini, koji je definisan u 13-godišnjem roku od dana zaprimanja predmeta, ili da potraživanje naplate putem emisije obveznica”, istakli su u Ministarstvu finansija.\nMinistarstvo finansija Srpske je do sada realizovalo 12 emisija obveznica ratne štete ukupne vrijednosti 422 miliona KM, a u toku je obrada dokumentacije za 13. emisiju.\n“Redovno se izvršavaju dospjele obaveze po ovom osnovu. Do sada je po osnovu dospjelih kupona vlasnicima obveznica isplaćeno 133,9 miliona KM”, navode u Ministarstvu finansija.\nZakonom o unutrašnjem dugu omogućeno je i izmirenje poreza i doprinosa putem obveznica, a od početka primjene ove odredbe u te svrhe su iskorištene obveznice u vrijednosti 110,1 milion KM.\nKada je riječ o isplatama u gotovini, s ciljem očuvanja finansijske stabilnosti, sačinjen je plan otplate i do sada je na ovaj način izmiren 31 milion KM.\nU Ministarstvu finansija navode da izmiruju i obaveze na osnovu presuda i nagodbi Evropskog suda za ljudska prava, te da je po tom osnovu u gotovini isplaćeno 23,9 miliona KM.\n“Da bi građani što prije realizovali svoja potraživanja, a ujedno bila nastavljena tendencija smanjenja unutrašnjeg duga, Ministarstvo finansija će nastaviti da redovno izvršava pristigle i verifikovane obaveze po osnovu sudskih izvršnih rješenja i vansudskih poravnanja”, istakli su u Ministarstvu finansija. Srna\nTagovi: isplataministarstvo finansijaratna stetaunutrasnji dugvazno


Svet se menja iz korena zbog pandemije koronavirusa - NOVA portal\nSvet se menja iz korena zbog pandemije koronavirusa\nDruštvo Autor:Nova23. okt. 202014:30\nPandemija korona virusa Balkan, Evropu i svet stavila je pred ozbiljne izazove čije se posledice mogu videti tek u narednom periodu za koji se ne može precizino reći koliko će trajati. To je samo jedan od zaključaka međunarodne konferencije Strateški tokovi 2020: Geopolitika Кovida-19 i posledice pandemije po svet, Evropu i Balkan.\n„Mislim da se moraju naći nove kategorije, jer postojećim ne možemo da objasnimo svet, ovo je kapitalna promena, a na ovaj svet utiče Kim Kardašijan i sve što je Holivud. To je svet koji ima uticaj na milione“, rekao je Pribićević.\nGovoreći o američkim izborima Pribićević misli da su šanse pola pola da Bajden pobedi, ali da to ne znači da će se američka politika menjati, jer SAD ima mnogo svojih unutrašnjih problema.\n„Evo recimo Tramp je populista, a šta je Bajden, predstavnik koncepta koji je doveo Ameriku u sve ovo“, naveo je Pribićević.\nKada je reč o ekonomskom aspektu ove krize, bivši guverner Narodne banke Dejan Šoškić naveo je da su na udaru nerazvijene i siromašne zemlje, kao i zemlje koje svoju ekonomiju baziraju na turizmu i koje su finansijski ranjive.\nŠoškić navodi i da među glavnim ciljevima svakako treba da bude podsticaj kompanija da se oporave, kao i pomoć ugroženim grupama, što se, između ostalog, može ostvariti kroz subvencije, poreske olakšice ili kreditne garancije.\nDejan Šoškić Foto: N1\nOn smatra da će ipak oporavak tih zemalja po najviše zavisiti od toga da li su vladine mere bile dovoljne da spreče kovid recesiju za koju se ne zna koliko će trajati.\nFrans Bogovič, član Evropskog parlamenta, ocenio je na konferenciji da su pred Evropom veliki izazovi, a da među njima su svakako Bregzit, odnosno kako će se razvesti Velika Britanija i Evropa u doba pandemije, kao i izazovi oko primene vladavine prava.\n„Kovid je veliki događaj koji će izazvati velike promene u sledećim mesecima. Ova kriza će svakako dovesti do toga da proces integracija bude sporiji“, ocenio je Bogovič.\nNa konferenciji je bilo reči i o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, pa je Dušan Reljić sa nemačkog insituta za bezbednost i spoljnu politiku naveo da region Zapadnog Balkana ne može biti više evropski nego što jeste.\nDejan Šoškićepidemijafridrih ebertognjen pribićevićpandemija


Odbor za ustavna pitanja: Promenom Ustava se ne menja preambula za KiM - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nBrnabić je na sednici Odbora za ustavna pitanja rekla da je Vlada Srbije 3. decembra 2020. godine usvojila inicijativu za promenu Ustava u oblasti pravosuđa, navodeći da je to rezultat rada prethodne vlade koja je organizovala javnu raspravu po tom pitanju.\nOna je dodala da je javna rasprava išla u tom pravcu da pravosuđe bude nezavisno i efikasno po meri svih građana.\n"Ovo ne radimo zbog evropskih integracija već zato što iskreno verujemo u reforme i promene na način da želimo da imamo i javnu upravu po meri građana, i dinamičan ekonomski rast, i rast plata i penzija, a kada je reč o vladavini prava nezavisno sudstvo, i da građani veruju da će pravda biti za sve ista", rekla je Brnabić.\n"Nakon 18 meseci javne rasprave i dva kruga konsultacija imamo postignut standard, a to je saglasnost Venecijanske komisije", rekla je Brnabić.\nOna je istakla da dalji proces treba da radi Narodna skupština i da se upućivanjem Predloga za promenu Ustava rad Vlade u vezi sa tim završava.\nDačić je podvukao da se preambula o KiM neće menjati, precizirajući da se promene odnose na oblast pravosuđa, a da će predloženi amandmani Ministarstva pravde biti predmet dogovora.\nOn je naveo da je Evropska unija zaintresovana da Srbija promeni Ustav u oblasti pravosuđa, ali je ukazao i da su neka strukovna udruženja protiv (advokati), kao i deo opozicije koja osporava parlamentu da uopšte menja Ustav.\n“Veoma nam je važan stav Evropske komisije i Evropske unije i međunarodnih i evropskih insticucija u smislu jasnog odgovora na pitanje - je l'' to to? Nemojte da skupština radi posao za koji ćemo pred kraj posla da neko kaže da to ipak nije to. Zato je važno da se još jednom obave konsultacije”, podvukao je predsednik parlamenta.\nOn je najavio da Odbora za ustavna pitanja čeka veliki posao s obzirom na to da treba da se obave konsultacije sa strukovnim i međunarodnim organizacijama.\nAko se predlog usvoji onda se raspisuje referendum, rekao je Dačić.\n“Imajući u vidu da ukoliko budu održani vanredni parlamentarni izbori skupština će u određenom trenutku morati da bude raspuštena, a to znači da referendum nije moguće održati na dan održavanja izbora”, objasnio je Dačić.


Beograd Pocetna Archives - Страница 805 од 828 - Studio B\nVučić predložio da Crnčević dobije ulicu u Beogradu\n2016/06/02 3 years, 2 months ago Detaljno...\nMandatar za sastav nove vlade Aleksandar Vučić podneo je predlog Skupštini grada da se jedna ulica u Beogradu nazove po pesniku Brani Crnčeviću.\nMali:Uz pomoć IFC veliki infrastrukturni projekti\n2016/06/01 3 years, 2 months ago Detaljno...\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali razgovarao je danas sa delegacijom Međunarodne finansijske korporacije (IFC) o načinima na koji IFC može da olakša realizaciju velikih infrastrukturnih projekata koji se planiraju u Beogradu.\nNova opštinska vlast na Zvezdari spremna za povratak među najuspešnije\nPosle ubedljive pobede na izborima, SNS je formirala opštinsku vlast na Zvezdari. Time je DS posle 20 godina vladavine otišla u opozciju.\n„Plava školjka“ otvorila Centar za edukaciju i podršku\nUdruženje za decu s invaliditetom "Plava školjka" svečano je otvorilo Centar edukacije i podrške u Ulici Ljube Davidovića 55.\nKupališna sezona na otvorenom bazenu SRC „Tašmajdan“ od 15. juna\nKupališna sezona na otvorenom bazenu Sportsko rekreativnog centra Tašmajdan počinje 15. juna.\nPrihvatilište za decu na jesen u novom prostoru\nDeca iz Prihvatilišta posetila su beogradski zoološki vrt u društvu sa gradonačelnikom Sinišom Malim, koji je najavio da će do jeseni konačno biti rešen problem Prihvatilišta i da će deca ulice dobiti nov prostor na Zvezdari.\nPromocija Beograda u regionu tokom 2016.\nTuristička organizacija Beograda u 2016. organizuje promociju turističke ponude Beograda u regionu, u saradnji sa predstavnicima Privredne komore Beograda, Sekretarijata za privredu, predstavnicima turističke privrede i institucija kulture Beograda.\nDelovi Starog grada i Voždovca u četvrtak bez vode\nEkipe JKP „Beogradski vodovod i kanalizacija” izvodiće planirane radove na vodovodnoj mreži na Starom gradu i Voždovcu, zbog čega će pojedini potrošači u četvrtak, 2. juna, ostati bez vode.\nSporazumom Biblioteke grada i predškolskih ustanova sva deca dobila besplatne članske karte\n2016/05/31 3 years, 2 months ago Detaljno...\nPredstavnici Biblioteke grada Beograda i 17 predškolskih ustanova potpisali su danas u Starom dvoru sporazum o saradnji „Čitajte – od knjiga se lepše raste”, kojim je omogućeno da svako dete predškolskog uzrasta besplatno bude član Biblioteke grada.\nIzložba cveća u parku „Manjež”\nUdruženje uzgajivača i ljubitelja cveća organizovaće u parku „Manjež” izložbu pod nazivom „Sunce i cveće”, koja će trajati od 3. do 12. juna.\nRadojičić: Beograd najavljuje kandidaturu za Zelenu prestonicu Evrope 2022.godine\nIndeks: Napadač na Srbina u Hrvatskoj zaposlen u MUP-u


Google Workspace je sada dostupan za tri milijarde korisnika | Aktuelno\nViše ne morate da imate profil preduzeća da biste koristili dodatne funkcije u Drive-u, Meet-u, Dokumentima, Tabelama i mnogim drugim\nGoogle unosi ogromne promjene u svoje onlajn usluge. Otvara Workspace ponudu (ranije nazvanu G Suite) svim korisnicima sa Google nalogom, što znači da više ne morate da imate profil preduzeća da biste koristili dodatne funkcije u Drive-u, Meet-u, Dokumentima, Tabelama i mnogim drugim.\nPrema saopštenju za štampu, “sada svi, tri milijarde i više postojećih korisnika kompanije širom potrošača, preduzeća i obrazovanja imaju pristup potpunom iskustvu Google Workspace”.\nMoraćete da uključite Google ćaskanje u Gmail-u da biste omogućili ovo integrisano iskustvo, koje se možda ne osjeća kao velika promjena jer su besplatni nalozi već imali pristup stvarima kao što su Disc i Dokuments. Međutim, Workspace sa sobom donosi funkcije poput pametnih predloga u e-porukama ili dokumentima, mogućnost @ -pominjanja drugih korisnika da bi ih dodao zadacima i predstavio Google dokumente, tabele ili prezentacije direktno u okviru vaših Meet poziva.\nIako većina ovih funkcija sada postaje besplatna, kompanija predstavlja plaćenu verziju pod nazivom Google Workspace Individual. Cilja se na vlasnike malih preduzeća i pruža “vrhunske mogućnosti, uključujući pametne usluge rezervacije, profesionalne video sastanke, personalizovani marketing putem e-pošte i još mnogo toga na putu”.


Njemačkoj trebaju radnici sa zapadnog Balkana\nOd 2009. do danas čak trećina njemačkog bruto domaćeg proizvoda ostvarena zahvaljujući uvezenoj radnoj snazi\nNajkritičnije stanje u oblasti građevine\nNjemački poslodavci upozorili su Vladu te zemlje da bez više useljavanja radnika sa zapadnog Balkana firme u toj zemlji neće moći da nađu adekvatnu radnu snagu.\nNaime, kako pišu njemački mediji, Herman Šulte Hiltrop, predsjednik ogranka za građevinstvo Njemačkog udruženja poslodavaca, upozorio je da će u narednih nekoliko godina 150.000 radnika u građevinstvu otići u penziju, a da je sve teže naći adekvatno obrazovanu i osposobljenu zamjenu, prenose "Nezavisne.com".\n- Ako izgubimo 50.000 radnika godišnje, koliko smo do sada dobijali zahvaljujući ovom pravilu, situacija će se ozbiljno pogoršati. Od 2021. godine možemo računati na potpunu obustavu u pojedinim branšama poput izgradnje kuća. Za pohvalu je što se govori o nacrtu novog zakona koji će pravilo produžiti, ali ne možemo da shvatimo zašto se taj broj ograničava na 25.000, a u djelu Unije (CDU) spominju čak ograničenje od 15.000. Radi se o poslovima za koje je kod nas nemoguće naći kvalifikovane radnike- kaže on.\nU petak su pokušali da stupe u kontakt s Njemačkim udruženjem poslodavaca, ali su rekli da im je postavljen kratak rok za odgovore, zbog čega nisu mogli da dostave svoj stav na ovu temu.\nNedostatak radne snage Foto: ARHIV\nŠulte Hiltrop je rekao da nisu opravdani strahovi da će radnici sa zapadnog Balkana opteretiti njemački socijalni sistem ili uzeti radna mesta njemačkim radnicima, ukazujući na studiju Nemačkog ministarstva za rad koja je pokazala da u dosadašnjoj primeni pravila nije bilo negativnih posljedica, već da se mjera pokazala potpuno opravdanom.\n- Svima je jasno da će ovo ograničenje najviše pogoditi građevinstvo ako ostanemo bez tih radnika. Ali strah od desnog radikalizma je naterao koalicione partnere u Vladi na kompromis- piše list. Novinar ovog dnevnika u komentaru koji je posvetio ovoj temi piše da je neshvatljivo da se činjenice o pozitivnom uticaju radnika sa zapadnog Balkana guraju pod tepih, a da se umesto toga šire populističke neistine.\nSuprotno opštem uverenju da će korona kriza smanjiti potrebu za radnicima iz inostranstva, ugledni njemački privredni dnevnik "Handelsblatt" piše da se poslodavci žale na to da im radnici sa Balkana trebaju, ali da ih ne mogu dobiti zbog restrikcija u vezi s koronom. "Handelsblatt" piše da je najkritičnije stanje u oblasti građevine, medicinskog osoblja ili softvera.\n- Korona ne mjenja to da naša populacija stari, zbog čega nam trebaju i njegovatelji, ali i IT stručnjaci ako želimo da napravimo iskorak u digitalizaciji- kaže za ovaj list Daniel Tercenbah, šef Agencije za rad Njemačke.\nHolger Švaneke, generalni sekretar Udruženja njemačkih zanatlija, kaže da će potreba za zanatlijama ostati velika bez obzira na pandemiju korone. On kaže da je u februaru objavljena studija koja je pokazala da je upražnjeno 250.000 radnih mjesta u Njemačkoj jer poslodavci ne mogu da nađu kvalifikovane radnike.


Sistem za podršku analizi i planiranju procesa klađenja u sportskoj kladionici SPORTBET DWH je prema tipu DataWarehouse rešenje sa jednim standardnim izvorom podataka, sistem za operativno vođenje procesa klađenja, naplate opklada i isplate dobiti, i jednim ili više nestandardnih izvora podataka za prikupljanje statističkih podataka o sportskim takmičenjima.\nSPORTBET DWH Sistem za podršku analizi i planiranju procesa klađenja u sportskoj kladionici, pre svega ima za cilj da na jasan, precizan i efikasan način prikaže sve finansijske i operativne informacije koje su nastale u toku jednog ili više kola nekog ili svih sportskih takmičenja ili drugih igara koje su organizovane od strane kladionice. Ovo uključuje koliko je bilo prodatih tiketa, koje su bile elementarne kombinacija na tiketu, kako i na koji način su one bile kombinovane na tiketima, koliko je bilo uplata za svaku od elementranih kombinacija, odnosno na svakom od tiketa, koje su bile kvote date za svaku igru, koje su bile kvote na svakoj od elementarnih kombinacija, koliko je bilo isplata na osnovu kvota, postignutih rezultata i uplaćenih kombinacija odnosno koje je Kranje Stanje za svaku od igara.\nSistem SPORTBET DWH takođe pruža mogućnost da se prethodni skup informacija može prikazati grupisano po prodajnom mestu, direktno ili po nekoj zadatoj organizacionoj hijerarhiji, u izabranim vremenskim intervalima, prema nekoj unapred poznatoj hijerarhiji takmičenja ili igre i slično. Sa druge strane sistem SPORTBET DWH omogućuje da se informacije, obrađene kako je to prethodno opisano, analiziraju upotrebom dodatnih paketa za predviđanje (predictive analysis) gde bi se na osnovu prethodno prikupljenih podataka sa jedne strane i postavljenih željenih rezultata projektovala pravila kombinovanja i postavljanja kvota.\nSistem SPORTBET DWH samo treba da servira potrebne informacije nekom od paketa za statističku obradu i predviđanje kao što je na primer SPSS Clementine dok se sama statistička obrada i analiza obavlja u samom paketa za statističku analizu. I na kraju sistem SPORTBET DWH pruža mogućnost praćenje rezultata sportskih takmičenja u smislu da omogući da se odgovarajući podaci, preuzeti i pripremljeni van sistema, mogu učitati u unapred pripremljenje strukture podataka koje će omogućiti kvalitetan pregled prikupljenih informacija i njihovu statističku analizu (predictive analysis). Slično kao i u prethodnom slučaju SPORTBET DWH samo treba da servira potrebne informacije nekom od paketa za statističku obradu i predviđanje dok se sama statistička obrada i analiza obavlja u samom paketa za statističku analizu.\nSistem SPORTBET DWH nije operativni sistem niti će biti korišten kao operativni sistem i u tom smislu sve aplikacije realizovane u okviru ovog sistema imaju za zadatak da koriste i prezentuju podatke koji su nastali u drugim sistemima sa ciljem unapređenja i unapređenja poslovnih rezultata kladionice.\nMD&Profy je Sybase Country Distributer i Support Centar za Srbiju i shodno tome ima na raspologanju bazu znanja, iskustva i konsultantskih usluga koje omogućavaju rešavanja i najsloženijih projekata implementacije DWH rešenja. Iskustvo na sličnim projektima koje smo realizovali u Srbiji i to izrade DWH rešenja za Mozzart Sportske Kladionice, Beogradski Vodovod i Kanalizaciju, Sybase 365, kao i za EAR-ov Electronic Health Record projekat nam je donelo potrebno iskustvo i omogućilo da obučimo ljude ne samo u teoriji nego i praksi za realizacije projekata ovog tipa.\n•\tRešenje koje nudimo sledi savremene standarde multidimenzionog modelovanja koji sa druge strane omogućuju upotrebu standardnih alata za izveštavanje i BI analizu kao što su Microsoft Analysis Services, Cognos, Business Object, SPSS Clementine i sl., ali se mogu koristiti i besplatni alati za izveštavanje kao što su Jasper Reports ili Pentaho,\n•\tRešenje koje nudimo će prikazati novo-razvijenu strukturu podataka na dva nivoa, konceptualnom i fizičkom, što omogućava da se ista struktura može jednostavno i brzo primeniti ne samo na postojećoj već i na bilo kojoj drugoj RDBMS,\n•\tShodno prethodnom naše rešenje će biti otvoreno ka različitim aplikacijama i platformama a na korisniku je da se odluči za one koje najbolje ispunjuju njihove potrebe,\n•\tRešenje koje nudimo uključuje i mogućnost implementacija analitičkih izveštaja koji imaju za cilj prepoznavanje trendova, kriterijuma efikasnosti i kvaliteta rada i slično,\nStudija slučaja- Mozzart


Suspenzija za talentovanog napadača! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Suspenzija za talentovanog napadača!\nSuspenzija za talentovanog napadača!\nTalentovani napadač Kilijan Mbape propustiće naredne 3 utakmice u okviru francuskog prvenstva, tj. Lige 1 nakon što je tokom susreta sa ekipom Nimesa (4:2) prošle subote zaradio direktan crveni karton.\n19-godišnjak je isključenje zaradio u 93. minutu nakon oštrog starta Težija Savanjea. Mbape, koji je u tom trenutku imao donekle otvoren put ka golu, ušao je u fizički sukob sa protivničkim veznjakom zbog čega je sudija obojicu poslao ka svlačionici.\nNaknadnim zasedanjem disciplinske komisije napadač PSŽ-a kažnjen je sa 3 meča suspenzije zbog čega će propustiti utakmice protiv Sent Etjena (14. septembra), Rena (23. septembra) i Remsa (26. septembra).\nOve sezone u dresu francuskog šampiona ostvario je ukupno 3 nastupa pritom postigavši čak 4 gola i 2 asistencije.\nPrethodni tekstBožović izvisio, ruski tim doveo novog-starog trenera!\nSledeći tekst[PREMIUM] Gostujuća selekcija bez 7 od 11 igrača sa najvećom minutažom u prošlim kvalifikacijam!


Muzički programi tokom trećeg vikenda Smederevske jeseni\nPočetna Muzički programi tokom trećeg vikenda Smederevske jeseni\nMuzički programi tokom trećeg vikenda Smederevske jeseni\nU petak, 20. septembra na Gradskom trgu nastupiće Dečiji hor Radio-televizije Srbije u 19,00, Vampiri u 21,00 i Đura i mornari od 22,30 časova.\nNarednog dana, u subotu od 20,00 časova u Malom gradu Smederevske tvrđave (u slučaju lošeg vremena, koncert će biti održan u Centru za kulturu) na koncertu pod nazivom „Prijatelji zauvek", učestvovaće Jadranka Jovanović, Oliver Njego i Umetnički ansambl Ministasrtva odbrane „Stanislav Binički".\nNa Gradskom trgu od 22,00 časa, takođe u subotu, 21. septembra, koncert grupe Galija.\nU nedelju, 22. septembra od 20,00 časova u Malom gradu Smederevske tvrđave (u slučaju lošeg vremena, koncert će biti održan u Centru za kulturu) koncert Etno-džez trija iz Turske, sastavljen od vrsnih muzičara svetskog renomea. Koncert je poklon Ambasade Turske Smederevskoj jeseni.\nMambo stars, orkestar koji uglavnom izvodi latino-američku muziku, nastupiće na Gradskom trgu od 21,00 sat. Nakon ovog, solistički koncert održaće naš poznati pevač Milan Topalović - Topalko, oko 22,30 časova, takođe na Gradskom trgu.\nU okviru kulturno-umetničkih i zabavnih programa na Gradskom trgu, ovog vikenda nastupiće i mnogobrojne folklorne i plesne grupe iz Srbije, „stand-up" komičari, a biće izvedena i pozorišna predstava „Buba u uhu" Teatra Pet iz Beograda, u petak, 20. septembra od 20,00 časova u Malom gradu Smederevske tvrđave (u slučaju lošeg vremena, predstava će biti održana u Centru za kulturu).


Pet miliona eura za video-nadzor gradova - Vijesti.me\nNE ZNA SE KOLIKO KAMERA SNIMA\nAgencija za zaštitu ličnih podataka dala saglasnost MUP-u da se video-nadzor postavi u Podgorici, Baru, Budvi i Cetinju Edit\n9101 pregleda 26 komentar(a)\nKamere nelegalno instalirane na javnoj rasvjeti na trgu u centru Nikšića (Foto: Boris Pejović)\nMiloš Rudović 15. oktobar 2019, 06:56\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) potrošiće blizu pet miliona eura kako bi pokrilo gradove video-nadzorom.\nTenderskom dokumentacijom, osim toga koji su gradovi u pitanju, nije poznato ni koja je količina kamera potrebna kao ni njihove tehničke karakteristike.\n“Dio tenderske dokumentacije koji se odnosi na tehničke karakteristike ili specifikacije predmeta javne nabavke sadrži tajne podatke... i izjavu ovlašćenog lica zainteresovanog lica da će preuzeti dio tenderske dokumentacije biti čuvan i štićen u skladu sa Zakonom o tajnosti podataka”, navodi se, između ostalog, u tekstu tendera.\n“Vijesti” su prije mjesec dana objavile da je Agencija za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama dala saglasnost resoru Mevludina Nuhodžića da postavi kamere nad javnim površinama na teritoriji Podgorice, Bara, Budve i Cetinja.\nNuhodžić(Foto: Savo Prelević)\nSavjet Agencije je saglasnost da se postave kamere u četiri grada dao na sjednici 12. avgusta. U rješenju stoji da je rok korišćenja i čuvanja podataka 30 dana, a da se izuzeti video-zapisi koriste do okončanja krivičnog ili prekršajnog postupka, nakon čega se čuvaju za učinioce krivičnih djela tri godine, izvršioce prekršaja jednu godinu, za osobe za kojima se traga dok ne budu nađene.\nU rješenju, u koji su “Vijesti” imale uvid, ističe se i da se “lični podaci, sadržani u predmetnoj evidenciji, odnosno video-zapisi, čuvaju u elektronskom obliku na serverima u prostorijama Data centra MUP-a, koji je proglašen za bezbjednosnu zonu”.\nKamere bi, prema tenderu dostupnom na Portalu javnih nabavki, trebalo da budu postavljene u roku od godinu od dana zaključenja ugovora.\nKada je u pitanju svota do pet miliona eura, propisano je da polovina ugovorene cijene bude uplaćena unaprijed, u roku od pet dana od potpisivanja ugovora i dostavljanja avansne garancije, a preostali dio u roku od 15 dana od dostavljanja fakture koja mora biti verifikovana od strane MUP-a.\nKamera na stubu u Ulici 6. Crnogorske brigade u Nikšiću(Foto: Boris Pejović)\nPredmetna nabavka podrazumijeva izradu projektno-tehničke dokumentacije, isporuku, montažu, povezivanje, puštanje u rad opreme na traženim lokacijama i obuku korisnika.\nKamere su, kako su “Vijesti” ranije više puta pisale, nezakonito postavljene u Kotoru i Nikšiću.


CEM U MREŽI ZA PREVENCIJU OVISNOSTI – CEM – Centar za edukaciju mladih Travnik\nHome Vijesti JAVNO ZAGOVARANJE CEM U MREŽI ZA PREVENCIJU OVISNOSTI\nRadi se o jednoj od prvih međusektorskih mreža, koja će svoje djelovanje u pravcu prevencije ovisnosti integrisati u zdravstvene, političke, sigurnosne i omladinske programe u Bosni i Hercegovini.\nKao organizacija koja se svakodnevno aktivno zalaže i ulaže velike napore u promociju i afirmisanje zdravih stilova života, te kreiranja zdravog i sigurnog okruženja, bez alkohola, droga i duhanskih prerađevina za svu djecu i mlade u BiH, prepoznali smo ovu mrežu kao partnerstvo koje će poduzeti konkretne korake ka efikasnoj prevenciji svih oblika ovisnosti.\nMreža RIPPO će svojim stručnim kapacitetima raditi na razvoju i realizaciji inovativnih pristupa i održivih programa, kako bi odgovorila na sve izraženiji problem ovisnosti kod djece i mladih, posebno u domenu novih medija, te drugih vrsta ovisnosti (alkohol, duhan, kanabis, igre na sreću i sl.).\nMreža će kontinuirano raditi i na usavršavanju stručnjaka u ovoj oblasti, te profesionalaca koji u svakodnevnom radu imaju direktan dodir sa djecom i mladima (nastavno osoblje, stručne službe u školama, zdravstveni, socijalni, omladinski radnici, sportska i kulturna udruženja i sl.).\nKrajnji cilj Mreže RIPPO jeste uspostavljanje Stručnog centra za podršku prevenciji ovisnosti, kao strukture koja bi dugoročno imala mandat da unaprjeđuje zdravlje, radi na sprječavanju razvoja ovisnosti, te pruža podršku i smjernice za intervenciju pri ranom prepoznavanju rizika od ovisnosti. Stručni centar trebao bi biti usmjeren različitim društvenim grupama koje su izložene visokom riziku za razvoj ovisničkih ponašanja.\nPored CEM-a, u formiranju mreže učestvovali su i: Udruženje za prevenciju ovisnosti NARKO-NE, Javna ustanova “Terapijska zajednica Kampus” Kantona Sarajevo, Institut za razvoj mladih KULT, Nadbiskupijski centar za pastoral mladih „Ivan Pavao II“, Dom zdravlja Doboj, te Omladinski klub “Pod istim suncem”.


Časopis Industrija :: Izložba MachTech & InnoTech 2020. ponovo će okupiti predstavnike metaloprerađivačkog sektora od 6. do 9. aprila ove godine\nIzložba MachTech & InnoTech 2020. ponovo će okupiti predstavnike metaloprerađivačkog sektora od 6. do 9. aprila ove godine\n29.01.2020 Komentari: 0\nNove vage, industrijske mašine poslednje generacije, raznovrsni poslovni kontakti, odličan prateći program i nove ideje o budućnosti industrije. Očigledno da će ovo biti okruženje na MachTech & InnoTech 2020. godine.\n12. po redu izdanje Međunarodnog foruma biće najveće do sada\nBugarski međunarodni forum okupiće sektor obrade metala i industrijskih tehnologija u Inter Ekspo centru od 6. do 9. aprila ove godine.\nMachTech & InnoTech 2020. pružiće priliku za prikazivanje najnovijih trendova u mašinama za sečenje i obradu metala, mašinama za temperiranje i termičku obradu, alatima, laserskim i zavarivačkim tehnologijama, mašinskom inženjerstvu, hidrauličkim i pneumatskim uređajima, industrijskim sistemima za automatizaciju, industrijskim mrežama i softverom, 3D štampanje, elektronika i robotika i mnogi drugi. Među vodećim temama ponovo će se naći najnovija dostignuća iz Industrije 4.0.\nRast od skoro 40%\n"Prošle godine štandovi izlagača bili su postavljeni u ukupno četiri izložbene dvorane Inter Ekspo Centra", naglašavaju organizatori. Zbog sve većeg interesovanja kompanija za učešće i razvoja sektora, u 2020. godini očekuje se nastavak širenja u nove izložbene prostore na sajmu.\nPoslednje izdanje MachTech & InnoTech-a ostvarilo je rast broja kompanija koje učestvuju od skoro 40%. Forum je okupio izlagače iz Bugarske, Turske, Italije, Nemačke, Poljske, Mađarske, Rumunije, Austrije, Češke i Grčke.\nRobotizacija, automatizovani sistemi i 3D štampanje bili su među glavnim temama.\nPosetioci su saznali više o kvalitetama i mogućnostima džinovskih mašina za obradu metala. Proizvodi i tehnologije privukli su pažnju bugarskih i stranih predstavnika kompanija proizvođača, dobavljača, distributera, uvoznika, poslovnih grupa, inovatora i posetilaca specijalizovanih obrazovnih institucija.\nForum je postao međunarodna platforma za razvoj poslovanja, umrežavanje i uspostavljanje novih tržišta. MachTech & InnoTech Ekspo 2019. takođe je privukao pažnju tajvanskih kompanija. Tokom prošlogodišnje izložbe, Tajvanski trgovinski centar organizovao je poslovnu posetu, a interesovanje predstavnika kompanija bilo je uglavnom usmereno na mašinstvo.\nKao i tokom svakog izdanja, i u 2020. izdanje MachTech & InnoTech posvetiće najveću pažnju potencijalnim stručnjacima koji se još uvek obučavaju. Tradicija učenika stručne škole "Elektronski sistemi" (TUES), koji je pridružen Tehničkom univerzitetu u Sofiji, da posete izložbu se nastavlja. "Ovde mladi istraživači imaju priliku da saznaju više o velikim mašinama, robotima poslednje generacije i savremenim softverom", komentarisali su organizatori.\nMalo više od mesec dana ostalo je do izložbe MachTech & InnoTech Ekspo 2020. Tim radi punom brzinom. Možete da budete informisani o napretku radova na sajtu machtech.bg


Apple kaže da vibracije motocikla mogu oštetiti kameru iPhone-a – PressMedia.ba\nKako se navodi u publikaciji, to oštećenje može biti trajno. Jednostavnom Google pretragom, pojavit će se postovi korisnika, nekoliko godina unazad, čije su kamere uništene nakon što su postavili iPhone na svoje motore, što su uglavnom radili kako bi mogli da koriste telefon za navigaciju, piše Engadget.\nKompanija je izjavila da se karakteristike optičke stabilizacije slike i autofokusa mogu oštetiti dugotrajnom izloženošću vibracijama velike amplitude. Optička stabilizacija fotoaparata omogućava žiroskopu uređaja da osjeti kretanje. Zbog toga, žiroskop mijenja ugao i sočivo se prema tome pomjera kako bi spriječilo zamućenje kada se slučajno pomjerite tokom snimanja fotografije. U međuvremenu sa autofokusom, ugrađeni magnetni senzori telefona mjere vibracije kako bi kompenzovali kretanje, tako da se objektiv može precizno da se postavi.\nUslijed velike količine jakih vibracija, ti sistemi mogu da se pokvare i prestanu da rade. Svi modeli od iPhonea 7 dolaze sa obje funkcije.


Anastasija Ražnatović prvi put javno pokazala dečka (FOTO) – Tračara\nAnastasija Ražnatović vratila se sa odmora na Mikonosu na kojem je bila sa dečkom Đorđem Kuljićem, a već u četvrtak, 30. maja, proslaviće 21. rođendan u jednom beogradskom restoranu.\nPoznato je da ćerka Cece Ražnatović uspešna na muzičkom polju, ali privatan život i vezu sa Đorđem čuva daleko od očiju javnosti.\nMeđutim, izgleda da je rešila da se to promeni, i to baš pred veliku rođendansku žurku, pa je na Instagramu prvi put objavila zajedničku fotografiju sa svojom jačom polovinom.\nNa fotografiji su Anastasija zadovoljno pozira sa dečkom (skroz desno) i prijateljem.\nAnastasijin zgodni dečko Đorđe Kuljić je iz Novog Sada i potiče iz ugledne porodice. U žiži javnosti je bio 2014. godine zbog navodne romanse sa Stanijom Dobrojević. Iako Stanija to tada nije htela da potvrdi, njihove zajedničke slike iz jednog hotela u Crnoj Gori završile su u medijima, a mišićavog Kuljića povezivali su i sa manekenkom Sofijom Milošević.


Iako je načinjen značajan pomak u pogledu povećanja nivoa bezbednosti saobraćaja, rizik stradanja u saobraćajnim nesrećama u Srbiji je višestruko veći u odnosu na države sa razvijenim i stabilnim nivoom bezbednosti saobraćaja, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nIzmenama postojećeg Zakona omogućeno je uspostavljanje postojanijeg i delotvornijeg sistema bezbednosti saobraćaja na putevima, kao i veća zaštita ranjivih kategorija učesnika u saobraćaju.\nIzmenama Zakona omogućena je i izgradnja i promena svesti, stavova, znanja i veština svih učesnika u saobraćaju putem adekvatnog obrazovanja, vaspitanja i informisanja.\nVlada Srbije usvojila je i Predlog zakona o elektronskim komunikacijama, koji će omogućiti uspešno uključivanje Srbije u jedinstveno evropsko digitalno tržište.\nCilj zakona je da Vlada Srbije, privredni subjekti i organizacije zajedno rade na razvoju regulatornog okvira koji stimuliše rast i stvara zajedničke vrednosti i prilike za digitalnu budućnost.\nZakon bi trebalo da obezbedi veću zaštitu krajnjih korisnika elektronskih komunikacionih usluga i da unapredi uslove poslovanja operatera elektronskih komunikacija u Srbiji.\nTakođe, ovim zakonom Srbija usklađuje svoje zakonodavstvo sa pravnim tekovinama Evropske unije u oblasti elektronskih komunikacija.\nVlada je usvojila i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju Transportne zajednice u oblasti drumskog, železničkog, vodnog i pomorskog saobraćaja.\nCilj ugovora je razvoj transportne mreže između Evropske unije i strana potpisnica Jugoistočne Evrope.\nNakon ratifikacije Ugovora od strane svih potpisnica, predviđeno je da u decembru ove godine bude održan i Prvi ministarski sastanak Transportne zajednice, navedeno je u saopštenju.


Kako registrovati kompaniju na Delfis sistem - Delfis\nKako registrovati kompaniju na Delfis sistem\nProecs regstracije naloga na Delfis sistem za elektronsko fakturisanje sastoji se iz dva koraka:\nRegistracije korisničkog naloga;\nRegistracija naloga je prvi korak ka osiguravanju bezbijednosti Vaših podataka, o čemu više možete pročitati u članku “Delfis i bezbijednost podataka“. Na taj način, pristup podacima omogućen je samo Vama i osobama kojima Vi to dozvolite.\nRegistracija korisničkog naloga podrazumijeva registraciju Vašeg email-a i lozinke koje ćete korsititi za pristup Delfis sistemu. Da bi ste se registrovali, možete iz menija odabrati opciju “Prijava” ili, ako se već nalazite na Login stranici, pritisnuti dugme “Napravite novi nalog”\nNa stranici za registraciju, potrebno je da popunite tražene podatke (Vaše ime i prezime, e-mail i lozinku), da potvrdite polje “Slažem se sa uslovima korišćenja” i kliknete na dugme “Registracija”, nakon čega će na uneseni email biti poslat link za potvrdu, kojim verifikujete da ste zaista Vi vlasnik unesenog email-a.\nForma za registraciju novog naloga\nInformaciju o slanju email-a za potvrdu ćete vidjeti i na ekranu:\nPotvrda o slanju email-a\nU narednih par minuta, na Vaš email nalog će stići email sa linkom za potvrdu. (Može se desiti da e-mail završi u Vašem spam, ili promotions folderu). Email sadrži dugme sa linkom za potvrdu, na koje možete kliknuti, a isti link se nalazi i u tekstualno obliku u dnu email-a, koji možete iskopirati i nalijepiti u Vaš veb brauzer.\nIzgled email-a za potvrdu\nBilo koji od oda dva metoda da odaberete, otvoriće Vam se nova stranica sa potvrdom da je Vaša email adresa verifikovana, i da je time Vaš nalog na Delfis sistemu uspješno kreiran. Ispod potvrde, nalazi se dugme “Prijava” klikom na koje će Vam se otvoriti Login stranica preko koje se konačno možete prijaviti na sistem.\nPotvrda o verifikaciji email-a\nUnesite Vaš email i lozinku i kliknite na dugme “Prijava” kako bi ste se prijavili na sistem vašim novokreiranim nalogom.\nLogovanje na Delfis sistem\nNakon uspješnog logovanja, otvoriće se stranica na kojoj su prikazane sve Vaše kompanije, kao i kompanije koje su Vas dodale kao radnika, i time Vam dale pristup svojim podacima. Pošto ste tek kreirali nalog, ovi podaci će biti prazni, i jedina opcija koju imate je da kreirate sopstvenu kompaniju, klikom na dugme “Dodaj kompaniju”.\nStranica odabira i kreiranja kompanija\nOtvoriće se nova stranica sa formom za unos podataka o Vašoj kompaniji, kao što su njen naziv, email, adresa, PIB i PDV broj. U dnu stranice možete postaviti i logo vaše kompanije koji će se pojavljivati na fakturama koje ćete izdavati, ali u ovom koraku to nije obavezno. Nakon što ste unijeli sve podatke, kliknite na dugme “Registrujte kompaniju”. (Moguće je kreiranje više kompanija, bez ikakvih ograničenja. Ipak, besplatni probni period će automatski biti dodijeljen samo prvoj kompaniji koju ste kreirali unutar jednog naloga). Sve unijete podatke ćete svakako moći i kasnije da izmijenite u podešavaljima, nakon logovanja u kompaniju.\nForma za registraciju kompanije\nNakon uspješne registracije kompanije, vratićete se na stranicu odabira kompanije, gdje će sada biti prikazana i kompanija koju ste upravo registrovali. Da bi ste je odabrali, kliknite na dugme “Nastavi” koje se nalazi pored naziva i logoa kompanije.\nOdabirom kompanije, otvoriće vam se kontrolni panel Vaše kompanije, sa svim omogućenim funkcionalnostima kojima možete pristupiti iz lijevog bočnog menija.\nPočetna stranica kontorlnog panela kompanije\nViše informacija o kreiranju naloga i logovanju na sistem možete potražiti i u našoj bazi znanja, na stranici podrške.


Direktor Službe za poslove sa strancima BiH: 93 migranta koji su prevezeni u Trnovo iz Bihaća napustili su centar i vratili se u Bihać\n/ Izaberi grad / Bihać / Direktor Službe za poslove sa strancima BiH: 93 migranta koji su prevezeni u Trnovo iz Bihaća napustili su centar i vratili se u Bihać\nmojusk.ba31.07.2018. u 17:28\nU Azilantski centar Delijaš u Trnovu nedavno su prevezena 93 migranta iz Bihaća, saopšteno je tada iz Službe za poslove sa strancima BiH.\nOni su tada autobusima prevezeni u Delijaš, kojim upravlja Ministarstvo bezbjednosti BiH, koje je i obezbijedilo prevoz za migrante.\nU saopštenju je tada navodeno da će migrantima biti obezbijeđeni adekvatan smještaj, potrebna zdravstvena zaštita, te drugi uslovi neophodni za human boravak dok u BiH ne bude riješen njihov status na osnovu podnesenog zahtjeva za azil.\nNišta sporno nebi bilo da jučer za Glas Srpske, direktor Službe za poslove sa strancima BiH Slobodan Ujić, govoreći da zakonski ne postoji prepreka za radno angažovanje migranata nije izjavio da su se ista ta 93 migranta vratila u Bihać.


"Američke sankcije mogle bi da budu uvedene od ponedeljka", rekao je on.\nU saopštenju francuskog predsedništva objavljenom posle razgovora, navedeno je da su lideri G7 ponovo apelovali na sprovođenje demokratskog procesa u Ukrajini, ocenivši da je "neophodno" da se u toj zemlji održe predsednički izbori 25. maja, kako bi Ukrajinci slobodno i transparentno odlučili o svojoj budućnosti.\nAngela Merkel je juče uzjavila da je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu rekla da Ukrajina jeste učinila niz gestova ka ispunjenju Ženevskog sporazuma, ali da Rusija nije na odgovarajući način priznala taj sporazum, što utiče na separatiste u Ukrajini.\n"Rusija može ili bi mogla, duboko sam uverena, da vrati separatiste na mirni put ustavnih rasprava i priprema izbora, ali nažalost takvih signala do danas nema", rekla je Merkel.\nBarak Obama koji se nalazi u Seulu juče je i najavio da će razgovarati sa evropskim liderima o mogućem uvođenju novih sankcija Rusiji.\nNOVE MERE Ukrajina uvela dodatne sankcije Rusiji, ali ostaje zabrana ulaska za Ruse koji imaju između 16 i 60 godina\nREAKCIJE NA DRAMU NA KRIMU Iz sveta stižu reči zabrinutosti i osude zbog AGRESIVNOG PONAŠANJA RUSIJE


Federacija poslovala sa deficitom, od privrede oteto 50 miliona KM – Magazin Plus\nKo je manijak koji je sa krova u Americi ubio šest ljudi?\nPreminuo Midhat Paravlić, dugogodišnji novinar i spiker\nNaši najbolji košarkaši saznali protivnike u drugoj rundi kvalifikacija\nDogodilo se na današnji dan – 5. juli\nMusa sa zvukom sirene za plasman BiH u narednu fazu kvalifikacija!\nKomšić pozvao Izetbegovića i Bećirovića: Spriječimo da Čović bude predsjedavajući Vijeća ministara\nLana Pudar ponovo zlatna\nKraj jedne ere: Pablo Laso nije više trener Reala\nHome/Politika/BiH/Federacija poslovala sa deficitom, od privrede oteto 50 miliona KM\nFederacija poslovala sa deficitom, od privrede oteto 50 miliona KM\nMidhat Send an email 2017-09-21\nREVIZORI RASKRINKALI NOVALIĆA: Federacija poslovala sa deficitom, od privrede oteto 50 miliona KM\nNovac kojim je upravljala fondacija ODRAZ, a koji je dobijen kao kredit od Svjetske banke i EBRD-a, bio je namijenjen za kreditiranje privrednih subjekata u Federaciji. S njim su finansirani budžetski korisnici\n„Imamo sve faktore u usponu“, hvalio se krajem avgusta federalni premijer Fadil Novalić.\nI da se vjeruje Novalićevim faktorima i stavovima, Federacija bi u prvih šest mjeseci ove godine bila u suficitu 30-ak miliona maraka, a u prošloj godini suficit bi iznosio 84 miliona. No, federalni revizori, u svom posljednjem izvještaju, objavljenom danas, dokumentovali su da Novalićev suficit u prošloj godini nije postojao. Federacija je prošlu budžetsku godinu završila sa skoro dva miliona maraka deficita.\n„U revidiranoj godini iskazan je višak prihoda nad rashodima/suficit u iznosu od 84,9 miliona maraka“ naveli su federalni revizori.\nMeđutim, revizori konstatuju da se „iskazani finansijski rezultat i akumulirani višak rashoda nad prihodima/deficit ne mogu se potvrditi za najmanje 86.652.700 KM“, jer Vlada FBiH uopće nije knjižila svoje obaveze.\nVlada je, prema izvještaju, samo na kratkoročnim obavezama „sakrila“ skoro 20 miliona maraka, dok je obaveze prema pravosnažnim sudskim presudama u iznosu od 67,4 miliona maraka knjižila izvan bilansa. Na taj način premijer Novalić uspio je fiktivno prikazati da je Federacija poslovala sa suficitom.\nDeficit Federacije bio bi znatno veći da Vlada Federacije, praktično, nije otuđila 50 miliona maraka kreditnih sredstava namijenjenih za razvoj malih i srednjih preduzeća.\n„Nakon stupanja na snagu Odluke o izmjeni i dopuni Budžeta FBiH za 2016. godinu 09.12.2016. godine sredstva su povučena na jedinstveni račun Trezora sa računa projekta EAE SME otvorenog u Union banci 10.000.000 KM i Privredne banke 40.000.000 KM. Kada je u pitanju prenos sredstva za iste Vlada FBiH nije donijela posebnu odluku, niti je za isto imala saglasnost kreditora“, naveli su revizori.\nPojednostavljeno, novac kojim je upravljala fondacija ODRAZ, a koji je dobijen kao kredit od Svjetske banke i EBRD-a, bio je namijenjen za kreditiranje privrednih subjekata u Federaciji.\nMeđutim, Vlada FBiH ovaj je novac prebacila za budžetsku potrošnju, iako su Svjetska banka i EBRD dali ova sredstva pod povoljnim kamatnim stopama, jer je bio namijenjen privredi. No, “čovjeku iz privrede” očito je bilo bitnije popunjavanje budžetskih rupa i finansiranje budžetskih korisnika.\n„Provedenom revizijom budžetskih korisnika utvrđeno je da kod prijema novih uposlenika, u pojedinim ministarstvima se nastavilo s praksom prijema uposlenika koji u skladu sa aktima istih ne ispunjavaju posebne uslove, u dijelu radnog staža i potrebnog iskustva stručnost i znanje za određene poslove“, naveli su federalni revizori koji su u svom izvještaju konstatovali brojna kršenja Zakona o budžetima FBiH, Zakona o javnom nabavkama, Zakona o računovodstvu FBiH.\nRK Vogošća dočekuje sarajevsku "Bosnu"\nOptuženik za ratne zločine Samir Šabić na čelu Disciplinske komisije NS USK


Novi hotel bi trebalo da bude gotov do naredne sezone, a biće kapaciteta između 200 i 220 soba, sa četiri plus zvezdice i biće smešten blizu kompleksa Portonovi.\nKompanija Carine, u okviru koje posluju hoteli Park i Delfin u Bijeloj, izgradiće do početka naredne letnje sezone još jedan hotelski objekat u Kumboru.\nBudući da su prepoznati kao kompanija koja brzo gradi, novi hotel bi trebalo da bude gotov do naredne sezone, navode čelinici kompanije. Hotel će biti kapaciteta između 200 i 220 soba, sa četiri plus zvezdice i biće smešten blizu kompleksa Portonovi.\nU hotelima Park i Delfin, boravi oko 800 gostiju, a uskoro sledi i period kada će u njihovim objektima biti i preko hiljadu gostiju, navode iz kompanije. Pored hotelskih sadržaja gostima nude i transfere od aerodroma do hotela i nazad, kao i organizaciju različitih vrsta izleta.\nOd ove godine, pored saradnje sa francuskim TOP of travelom, kompanija Carine predstavnik je Itake za Crnu Goru, a njihovi gosti koristiće 75 smeštajnih jedinica, odnosno depadans pored hotela Delfin, od prvog juna do prvog septembra.


Naslovna/Politika/Vasić: Bošnjaci će odugovlačiti koliko god je moguće\n– Bošnjacima je ovakvo stanje dobro. Oni drže sve konce u Savjetu ministara i dobro im je u ovakvoj situaciji – istakao je Vasić i dodao da za to postoje dva razloga.\n– Izetbegović više pažnje posvećuje tome kako će razbiti BiH blok nego što se brine za formiranje takozvane državne vlasti – rekao je Vasić za Večernje novosti.\n– Međunarodna zajednica ima svoju priču koju plasira u Sarajevu, kada govore o formiranju vlasti na nivou BiH i to nije ništa novo. Nije prvi put da Zapad obmanjuje Srbe – rekao je Vasić.\nPrema informacijama Novosti, glavni kočničar procesa formiranja vlasti na nivou BiH su upravo SDA i Bakir Izetbegović, koji na sve načine iz procesa razgovora sa SNSD-om i HDZ-om BiH žele da izvuku korist samo za Sarajevo i Bošnjake, a na štetu i Srba i Hrvata, i da svjesno blokiraju proces formiranja vlasti sve dok traje Dodikov osmomjesečni mandat na čelu Predsjedništva BiH.\nBiH HDZ mandat NATO Sarajevo SDA SNSD SRNA Vojna neutralnost


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2017. godinu\nPodgorica, 24. jul 2018. godine - Državna revizorska institucija je izvršila je finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Demokratske srpske stranke za 2017. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu senator DRI Nikola N. Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i senator DRI Zoran Jelić, član Kolegijuma, izrazio je pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje na usklađenost poslovanja sa zakonskom regulativom.\nFinansijskom revizijom je utvrđeno da je Godišnji finansijski izvještaj Demokratske srpske stranke za 2017. godinu u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da je subjekt revizije finansijske i druge radnje uskladio u svim bitno materijalnim aspektima sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju, osim u dijelu pravdanja dijela troškova isplaćenih iz blagajne.\nRevizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2017. godinu utvrđeno je da je subjekt revizije realizovao dvije preporuke, nije realizovao jednu preporuku dok se realizacija jedne preporuke nije mogla utvrditi jer nije vršen prenos sredstava sa računa na račun.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2017. godinu objavljen je na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2017. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Socijaldemokrata Crne Gore za 2017. godinu Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Pokreta za promjene za 2017. godinu »


Neperspektivna vojna imovina u Šišetima i lokaciji Goražde I biće ustupljena zainteresiranim ulagačima\nLokalitet Šišeta i Goražde I neće više biti zapušteni i neperspektivni vojni prostor već će biti ponuđen privrednicima za nova ulaganja, a samim tim i nova zapošljavanja. Naime, nakon upita premijerke BPK Goražde Aide Obuće o prenamjeni ovih lokacija prema Vladi Federacije, došao je pozitivan odgovor čime bez ograničenog vremenskog roka nekadašnja vojna imovina postaje nova privredna zona.\nRanijim odlukama Vlade FBiH neperspektivna vojna imovina našem kantonu data je na period do pet godina što je bio i suviše kratak period da bi se objekti mogli ustupiti privrednim subjektima. Situacija je sad posve drugačija, kaže premijerka Obuća.\n„Veoma mi je drago što je Vlada FBiH vrlo brzo regovala i na naš upit pozitivno su odgovorili. Već na sjednici održanoj 24. februara 2022 godine donijete su odluke da se sve nekretnine na ove dvije lokacije daju na neodređeno vrijeme, bez naknade. Ja sam juče na sjednici Vlade BPK dobila saglasnost da sa Službom za zajedničke poslove Vlade FBiH potpišem ugovore kojima će se regulisati prava i obaveze između Vlade BPK i Službe, na koji način će se koristiti te nekretnine i smatram zaista da je ovo jedan dobar potez koji nama daje širinu u pregovorima sa privrednim subjektima koji su na području tog lokaliteta, kao i nekim drugim investitorima koji su zainteresirani da dođu i ulažu u naš kanton. Ovom odlukom je tretiran i dio zgrade gdje je smještena Vlada BPK Goražde, tako da se može reći da je ovo izuzetno pozitivna odluka za naš kanton“ – kaže premijerka BPK Aida Obuća.\nObzirom da se radi o vremenski neograničenim rokovima to je za potencijalne investitore, takođe,vrlo primamljiva ponuda.\n„Sada nam je data sloboda pregovaranja, jer je moguće ponuditi objekte na duži vremenski period što je u suštini važno i privrednicima koji odmah mogu računati koliko će biti u posjedu nekretnina. Vlada BPK Goražde uradit će jednu sveobuhvatnu analizu stanja objekata na tim lokalitetima, ko koristi, pod kojim uvjetima i da li je potrebno dalje ulaganje u te objekte i nakon što komisija koja će biti formirana sačini taj zapisnik, tačno ćemo znati s čim raspolažemo i šta može ponuditi ulagačima“, kaže premijerka BPK Aida Obuća.\nLokalitet neperspektivne vojne imovine u općini Pale u Federaciji već je dodijeljen lokalnoj zajednici na korištenje, bez vremenskih ograničenja. Ono što slijedi je da se isti postupak uradi i za lokalitet općine Foča u Federaciji. Ovim će u potpunosti biti okončan proces stavljanja neperspektivne vojne imovine u službu privrednog razvoja na području cijelog prostora BPK Goražde.


Održana prodajna izložba za dječaka Mišu Perića\nU Bijeljini je danas organizovana humanitarna prodajna izložba crteža i slika koje su izradila gluva i nagluva djeca, te umjetnička djela drugih autora, radi prikupljanja 2.600 KM za kupovinu slušnih aparata dječaku Miši Periću iz Velike Obarske.\nIzložbu je organizovala Koalicija organizacija lica sa invaliditetom "Kolosi" iz Bijeljine, kako bi se odužili malom Miši koji je njima prošle godine pomogao u snimanju spota za kampanju "Ponosni za sebe".\nTehnički sekretar "Kolosa" Milorad Jović istakao je da mali Mišo živi u stanju socijalne potrebe.\n"Vodimo ovu akciju od prošle godine, a ovo je finalni dan gdje na aukciji nudimo crteže i slike koje su u proteklim godinama izradili gluvi i nagluvi mališani, koji na taj način učestvuju u pomoći svom drugaru", rekao je Jović novinarima i dodao da je uvjeren da će sredstva biti prikupljena i da će sljedeće sedmice slušni aparati za malog Mišu biti uručeni u kancelariji "Kolosa".\nJović je rekao da je Mišo odličan učenik, sam slika, te su mu slušni aparati potrebni da bi mogao da nastavi zdravo da se razvija.\n"Koalicija `Kolosi` radi na ostvarivanju prava osoba sa invaliditetom i želi kroz zakone i pravilnike, putem budžeta lokalne zajednice i entiteta, da pomaže tim osobama", naveo je Jović.\nOn je pojasnio da na taj način zagovaraju da Vlada Srpske usvoji pravilnik za medicinska sredstva prilagođen UN konvenciji, prema kojoj sve osobe sa invaliditetom imaju pravo na besplatna pomagala.\nIzložbi su se odazvali privrednici i predstavnici političkih stranaka u Bijeljini da bi simboličnim doprinosom pomogli prikupljanje sredstava za slušne aparate koji su potrebni Miši.


Izvor: B92, 15.Jan.2021, 20:58\nLepa vest za sve one koji imaju kredite indeksirane u evrima - sledeća rata biće manja.\nLoša ekonomska situacija u Evropskoj uniji dovela je do toga da stopa euribora spadne na čak -0,5 odsto.\nKada podižete kredit svi vas upozoravaju da obavezno čitate ono što piše sitnim slovima, međutim osim roka otplate, visine mesečne rate i kamate postoje i drugi faktori koji utiču na otplatu.\nJedna od promenljivih kategorija je i euribor i ona je uvek među >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << bitnim stavkama i nije napisana sitnim slovima\n"Euribor je kamatna stopa prema kojoj velike banke u EU međusobno pozaljmljuju evre, to je neka osnovna cena koja utiče na ukupnu cenu davanja kredita, znači na kamatnu stopu koju onda mi plaćamo kada uzmemo kredit od neke banke, kupimo auto, stan ili nešto treće", rekao je za TV Prva ekonomista Mihailo Gajić.\n"Činjenica da euribor pada, činjenica da je u minusu govori da je evropska ekonomija u velikom problemu jer od 2008. godine kada je bio na nivou od 5 odsto on je u stalnom padu i sve vreme može da se kaže u minusu 0,1 ili 0,2, evo sada je došao do -0,5 odsto", naveo je urednik ekonomske redakcije "Večernjih novosti" Dušan Stojaković.\nŠto je manja vrednost euribora, odnosno marža, rata koju plaća dužnik je niža.\n"Možemo da kažemo da su to samo delimično lepe vesti i neki inicijalni rezultat će biti da će kamatne stope odnosno rate kredita za jedan simboličan iznos da padne. Recimo, ukoliko imate neko zaduženje od 100 evra rata će vam pasti za 1 evro, dakle za 120 dinara. Ko ima 200, 300 evra tu onda možete da očekujete i do 3, 4 odsto odnosno 3 do 4 evra manje rate", dodao je Stojaković.\nEkonomisti kažu da građani ne treba da strahuju od naglog skoka vrednosti euribora kao i toga da će im se trenutno smanjenje rate obiti o glavu.\n"Sada kada imamo veliku krizu izazvanu koronavirusom, plus imamo izuzetno nizak nivo projekcija šta će biti sa ekonomskim rastom u najvećim evropskim privredama tokom ove godine, dakle, da mi zapravo nećemo moći na celom evropskom kontinentu moći da se vratimo na nivo ekonomske aktivnosti pre izbijanja pandemije. To znači da će i monetarna politika evropske banke biti dosta relaksirana", kazao je Gajić.\n"U trenutku kad je za nekoliko godina on sišao i došao do nule, prosečni krediti od 360, 370 evra pali su na 300 evra. Nesreća naša je bila što se nama kurs u to vreme menjao tako da tu razliku u ratama nismo osetili jer je jednostavno kurs sa 100 dinara otišao na 120", dodao je Stojaković.\nSmanjenje rate odnosi se samo na kredite uzete u evrima. Kada je reč o problemima građana koji su kredite uzeli u švajcarcima, prema rečima ekonomista, aktivnih je trenutno u Srbiji između 100 i 200 a oni koji su odbili državnu pomoć čekaju ishod suđenja.


Novinaru SportSport.ba uskraćen ulazak na Bilino polje - Zenicablog\nNogometaši Čelika danas igraju prijateljski duel protiv ekipe Novog Travnika, a susret je počeo u 13 sati.\nOvu utakmicu redakcija SportSport.ba planirala je raditi “uživo”, odnosno tekstualni prenos sa svim zanimljivim detaljima koji se dese. Ipak 20-tak minuta prije početka meča na službenom ulazu stadiona Bilino polje, novinaru našeg portala Dini Kurbegoviću uskraćen je ulazak na stadion.\n“Izvinite, vi ne možete ući na stadion i pratiti današnju utakmicu, pišete nekorektno o Čeliku i svakakve laži, tako da vas ne možemo pustiti unutra”, kazao je našem novinaru Edin Omić direktor stadiona Bilino polje.\nTako je radeći za mnogobrojne redakcije nakon 16 godina izvještavanja sa stadiona Bilino polje, odnosno utakmica NK Čelik, Dino Kurbegović danas ostao uskraćen da obavi svoj posao a ni sam ne zna zbog čega.\nSportSport.ba će uprkos svemu, nastaviti da sve ljubitelje sporta objektivno izvještava o stanju u NK Čelik uz nadu da se nešto slično više nikada neće desiti.\nTagovibilino polje Dino Kurbegović sportsport.ba zabrana\nNajava prvog kola BHT Premijer nogometne lige BiH – Ovog vikenda počinje novo prvenstvo\nBojan Pavlović potpisao ugovor: Iskusni golman ima pravo nastupa na Pecari


Zbog specifičnosti Distrikta gradonačelnik Milić predlaže svesrpsko političko jedinstvo | Brčanski Forum\nZbog specifičnosti Distrikta gradonačelnik Milić predlaže svesrpsko političko jedinstvo\nGradonačelnik Distrikta Brčko Siniša Milić pozvao je sve srpske političke strane koje dobiju povjerenje građana u parlamentu, da formiraju širok koalicioni savez zbog specifičnosti Distrikta kao lokalne zajednice.\nIzdizanje iznad stranačkih interesa poput Srba Mostara i Srebrenice, učinilo bi, kaže, relaksiranje političkih odnosa unutar srpskog biračkog tijela.\nKondominijum kao Arbitražna tekovina je garancija suvlasništva entiteta nad prostorom Distrikta, i to je ono što i državljanima Republike Srpske daje mogućnost da na ovom prostoru opstaju. Zato je pravljenje vlasti od svih srpskih stranaka, poslije izbora, od egzistencijalne važnosti.\n– Najlogičnije je da se ovdje stvori široka srpska koalicija koja bi se izdigla iznad svih stranačkih i radila prije svega na očuvanju nacionalnih interesa državljana Republike Srpske. I SNSD će kao politička partija sa najviše poslanika u Skupštini Distrikta, očekujemo i takav izborni rezultat, raditi na tome -naglasio je Siniša Milić, član GO SNSD-a i gradonačelnik Distrikta.\nInicijativi SNSD-a stiže podrška iz PDP-a i SP-a. Kažu, vlast u Brčkom formira se na principima kao i Savjet ministara, od sva tri naroda, čiji predstavnici moraju voditi računa o trenutnim i budućim odnosima u Distriktu.\n– Ono što je posebno bitno, odnosno što šira srpska koalicija srpskih političkih stranaka, i ko su ti predstavnici i oni moraju da budu respektabilni, da svom svojom snagom, političkim i ličnim autoritetom, staje iza toga – rekao je Siniša Golić, predsjednik PDP-a, Brčko.\nSlično razmišlja i Zoran Kokanović, predsjednik OO SP Brčko.\n– Shvatajući složenost situacije političke u Brčkom, koja najviše liči na Savjet ministara BiH, pozdravljam tu inicijativu Gradonačelnika, i SP želi isto tako da što više srpskih poslanika čini buduću vladajuću većinu – rekao je Kokanović.\nIz SDS-a, koji je van vlasti više od godinu, nema odgovora da li su za postizbornu koaliciju sa ostalim strankama. To što bi srpski politički predstavnici napravili širi koalicioni dogovor, nije protiv bilo koga drugoga u Brčkom, kaže Milić.\n– Dobar primjer je Mostar, dobar primjer je Srebrenica, i mislim da iz te saradnje ne treba isključivati ni jednu političku partiju, a naročito uzeti u obzir one političke ideje i programe koji su utemeljeni u srpskom narodu – dodao je Milić.\nSrpske stranke, zbog toga najavljuju, da će predizborna kampanja biti vođena u fer atmosferi.