VIRUS SE ŠIRI - Korona krenula u osvajanje SVETA - UrbanStandard\nHome Green VIRUS SE ŠIRI – Korona krenula u osvajanje SVETA\nFOTO: ILUSTRACIJA / GAMES VIRUS\nPrema najnovijim izjavama Medjunarodne komisije za vanredne sitvacije u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, poslali su ozbiljna upozorenja svima državnim zravstvenim službama kako bi što pre uradili pripremu za odbranu i suzbijanje širenja KORONAVIRUS -a.\nNa internet stranici SZO može se videti upozorenje svima ali i kako i šta preduzeti kako bi se detektovalo prisustvo virusa kao i kontra mere.\nSZO u svom obraćanju poziva zemlje da posebno obrate pažnju na smanjenje zaraze kod ljudi, sprečavanje sekundarnog prenošenja i širenja na međunarodnom nivou, kao i da doprinesu međunarodnom odgovoru multisektorskom komunikacijom i saradnjom, te da aktivno učestvuju u dobijanju saznanja o virusu i zarazi.\nStrahuje se da broj obolelih KoronaVirusom je daleko veći od objavljnog, kao da će broj obolelih naglo porasti, dok je potvrdjeno da je od virusa u Kini vec preminulo 26 osoba.\n“Fokus nije toliko na broju slučajeva, za koje znamo da će porasti, već na daljem sprečavanju širenja i njegovom suzbijanju”, rekao je portparol SZO u Ženevi. On je naveo da su kineske vlasti do sada zvanično prijavile 830 obolelih i 26 smrtnih slučajeva.\nPrevious articleCarGo električni automobili za zeleniji Beograd. Predstavljena Biznis klasa sa 100 najnovijih automobila\nNext articleVeritas podrška za AWS Outpostove – za poslovanje na zdravim nogama!


Budžet 2015 - stagnirajući poreski prihodi - Dosta je bilo\nBlog • Ekonomija\nBudžet 2015 — stagnirajući poreski prihodi\nMinistarstvo finansija objavilo je podatke o izvršenju budžeta za oktobar mesec tekuće godine. I ovi podaci potvrđuju tezu o pogrešnoj fiskalnoj politici o kojoj sam već pisao ovde, ovde i ovde.\nGlavni princip fiskalne politike vlade Srbije od 2012. godine je podizanje poreskih stopa da bi se rešio problem opadajućih budžetskih prihoda. Vlada je u poslednje tri godine već nekoliko puta podizala različite poreske stope: PDV (donju i gornju stopu), porez na korporativnu dobit, akcize na benzin, duvan i struju itd. Ipak, rezultata nema — prihodi ne rastu. Ako, kao posledica povećanja poreskih stopa, poreski prihodi ne rastu ili se smanjuju, mora da nešto nije u redu sa fiskalnom politikom.\nPogledajte, recimo, grafikon 1. Plava kriva prikazuje prošlogodišnje, a zelena ovogodišnje poreske prihode konsolidovanog budžeta opšte države u prvih deset meseci. Čini se da se ove godine država prihoduje neznatno više. Međutim, ove dve krive izražavaju nominalan nivo prihoda koji ne uzima u obzir inflaciju. Kada se u obzir uzme inflacija, realni poreski prihodi u prvih deset meseci ove godine su neznatno niži nego u istom periodu prošle godine. (Ovo se odnosi na konsolidovani budžet opšte države, gde se, pored prihoda republike, ubrajaju i prihodi opština i nekih vanbudžetskih institucija. Na nivou republike situacija nije drugačija. Vidi grafikon 2.)\nIako neprekidno povećavamo poreske stope i izmišljamo nove poreze (“solidarni porez”), nominalni nivo poreskih prihoda opada iz godine u godinu. Pogledajte ovu tabelu. U njoj možete da vidite kako se projektovani prihodi iz godine u godinu smanjuju. Ovo će verovatno biti prva godina posle dužeg niza godina kako je projektovani nivo poreskih prihoda pogođen. Za ekonomski napredak je, međutim, neophodno da poreski prihodi rastu, i to snažno, jer to onda ukazuje na privredni rast.\nAko poreski prihodi stagniraju, novac mora da dođe sa neke druge strane. I zaista, on dolazi sa druge strane, ali po paprenoj ceni.\nSa jedne strane, republika Srbija nastavlja da se zadužuje. (Tehnički gledano, novac koji dobijete zaduživanjem se ne računa u budžetske prihode.) U oktobru je javni dug dosegao rekordnih €24,3 milijarde. Na tom nivou nije bio od 2001. godine. (Grafikon 3.) Cena ovakvog finansiranja potrošnje će doći za naplatu tek za neku narednu vladu. Ili narednu generaciju.\nSa druge strane, ove godine znatno su porasli neporeski prihodi od javnih i državnih preduzeća. Umesto da ih troše na investicije i istraživanja, javna preduzeća ih većinom uplaćuju u budžet. Ali i za to postoji cena koja nije odmah vidljiva. To slabi poziciju onih javnih i državnih preduzeća koja učestvuju na konkuretskom tržištu (recimo, Telekom) i smanuje kvalitet usluge onih preduzeća koja posluju kao monopolisti. Pozicija ovih prvih će na kraju toliko oslabiti da neće biti drugog izlaza nego da se prodaju.\nPogledajte originalni tekst na blogu Dušana Pavlovića\nDogađaj • Ekonomija • Ljudska prava • Finansije\nJedacina nacionalnog dohodka, Y=C+G+I+(X-M), je nemilosrdna. Ovaj fenomen je posledica lose raspodele koja se desava u budzetu Srbije. Naime, kada se porezi razrezuju i uvode novi na strani stanovnistva UVEK dolazi do pomeranja krive agregatne potraznje koja nadole vuce krivu agregatne ponude – ova kriva predstavlja realan sektor. Realan sektor odgovara smanjenjem proizvodnje sto za sobom povlaci smanjenje plata i smanjenje broja zaposlenih. Rezultat ovakve sprirale je UVEK recesija koja neminovno vuce na dno, a na kraju i bankrot. Ovo zna i dete iz 4 razreda osnovne skole, ali izgleda da ovo niti ce ikada biti jasno premijeru niti resornom ministru.\n25. novembra 2015. 12:00\nNaravno da premijer i ministri ovo sve znaju i uopste ih se ne tice. Kao sto je autor teksta naglasio, ovo ce da resava sledeca vlada ili sledeca generacija. Do tada su njihova egzistencijalna pitanja proslost, potomci imaju svetlu buducnost, ostali neka se pitaju za koga su glasali…\n25. novembra 2015. 17:00\nDržava pokušala da zaštiti Bogićevića od prinudne naplate


Šef UN pozdravlja deeskalaciju u Idlibu, u Siriji\nGeneralni sekretar Antonio Gutereš obraća se Savjetu bezbjednosti Ujedinjenih nacija u sjedištu UN u Njujorku, 29. avgust 2018.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija pozdravio je sporazum koji su u ponedeljak postigli predsjednici Rusije i Turske o stvaranju demilitarizovane zone razdvajanja u sirijskom regionu Idlib, rekavši da bi to trebalo da spriječi totalnu ofanzivu i obezbijedi odlaganje za oko tri miliona civila.\n"Generali sekretar poziva sve strane u Siriji da sarađuju u sprovođenju sporazuma i obezbijede siguran i neometan pristup humanitarnoj pomoći u svim oblastima kroz najdirektnije rute", rekao je portparol Antonija Gutereša u utorak.\nRuski predsednik Vladimir Putin i turski predsednik Rečep Tajip Erdogan čekaju da uđu u stalu tokom njihovog sastanka u Sočiju, Rusija, 17. septebra 2018.\nRuski predsjednik Vladimir Puti i turski predsjednik Rečep Tajip Erdogan složili su se u ponedeljak da stvore 15-20 kilometara široku demilitarizovanu zonu unutar onoga što je već zona deeskalacije.\nPutin je rekao da će ruske i turske snage obezbjeđivati demilitarizovanu zonu, iz koje će posmatrati uklanjanje teškog naoružanja pobunjenika "povlačenje svih radikaklnih boraca", uključujući i terorističku Al Nusra front, do sredine oktobra.\nUjedinjene nacije zvone na uzbunu zbog Idliba već nedeljama, upozoravajući na humanitarnu katastrofu ukoliko sirijska vlada krene da sprovodi planove o čišćenju tog posljednjeg pobunjeničkog uporišta. UN procijenjuju da je oko 15.000 boraca pomiješano sa civilnom populacijom.\nViše od miliona stanovika Idliba raseljenih iz drugih krajeva Sirije, potražilo je sigurnost u deeskalizovanoj zoni. Turska, koja je već primila više od tri miliona sirijskih izbjeglica, suočiće se sa velikim egzodusm ka svojoj teritoriji, ukoliko Idlib bude napadnut.


Ove godine bez manifestacije „Bečej noću“, ali vatromet ostaje - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nTošić: Dogodine će manifestacija biti veća\nZbog situacije koja je zadesila svet i Srbiju, četvrto izdanje festovala „Bečej noću“, planiran za 20. jun, neće biti održati iz bezbednosnih razloga i zabrane okupljanja većeg broja ljudi, saopštili su danas organizatori.\n-Takođe, imajući u vidu da je ovo jedina manifestacija na teritoriji opštine Bečej koja se ne finansira iz budžeta opštine Bečej, već isključivo iz donacija privrednog sektora i konkursa viših nivoa vlasti, smatramo da bi bilo neodgovorno da se u ovom trenutku oslanjamo na takvu vrstu finansijske podrške. Zahvalni smo na vašem interesovanju, strpljenju i podršci koju ste nam uputili u prethodnim nedeljama, uz strepnju da li će ovogodišnji „Bečej noću“ biti održan, navodi se u saopštenju opštine Bečej koja, uz podršku privrednika, organizuje ovaj masovni događaj sa pretežno muzičkim programom.\nPredsednik opštine Bečej Dragan Tošić je nešto ranije danas novinarima rekao da bi manifestacija sledeće godine trebalo da traje dva dana. Pored toga, Tošić je najavio neke aktivnosti, poput podele 1.000 majica sa simbolima festivala i vatrometa.\nIz organizacionog odbora obavestili su da će „zaštitni znak festivala“ – vatromet, sa krova robne kuće, biti upriličen 13. juna u 22 sata.


Džavid ispao iz trke za premijera Velike Britanije\nMinistar spoljnih poslova Velike Britanije Savid Džavid\nIzbor za naslednika Tereze Mej na čelu britanske vladajuće Konzervativne stranke sužen je danas na tri kandidata nakon četvrtog kruga glasanja, a do kraja dana trebalo bi da se odaberu finalna dva kandidata.\nSledeći su bili ministar ekologije Majkl Gouv i šef britanske diplomatije Džeremi Hant, sa 61 i 59 glasova. Ministar unutrašnjih poslova Sadžid Džavid otpao je kao četvrtoplasirani sa 34 glasa.\nU sledećem krugu biće izabrana finalna dva kandidata izmedju kojih će novog lidera konzervativaca i premijera Velike Britanije ;birati 160.000 članova Konzervativne stranke širom zemlje.\nPobednik će biti proglašen u nedelju 22. jula.\nSvi kandidati obećavaju da će izvesti Britaniju iz EU, što je izazov koji je Terezu Mej doveo do ostavke. Ona je početkom juna podnela ostavku posle niza pokušaja da ubedi parlament da prihvati Sporazum o istupanju Velike Britanije iz članstva u EU.\nDžonson insistira da Velika Britanija mora da napusti EU do 31. oktobra, sa ili bez sporazuma. Gove i Hant rekli su da će tražiti još jedno odlaganje ukoliko bude potrebno da se osigura dogovor, ali samo na kratko vreme.\nBrexit, koji je prvobitno trebalo da se održi 29. marta, odlagan je dva puta zbog političkog neslaganja u Londonu o načinu na koji će se to učiniti.\nIz Brisela su rekli da neće ponovo pregovarati o Sporazumu o Brexitu koji je sa EU potpisala britanska premijerka Tereza Mej, a koji iz nekoliko pokušaja nije prošao u britanskom parlamentu.


Andrej Vučić izbrisan iz registra fantomske firme » Opozicionar\nFirma Asomakum kod koje je Privredni sud prošle godine doneo pravosnažnu presudu da joj je osnivački akt ništav, sve do ponedeljka je i prema podacima Agencije za privredne registre, imala i vlasnika i zakonskog zastupnika, a od ponedeljka ni jedno ni drugo.\nNaime, Andrej Vučić je u ponedeljak podneo zahtev APR-u da njegovo ime bude izbrisano iz registra podataka gde se vodi kao vlasnik i zakonski zastupnik Asomakuma, što je APR istog dana i sproveo. Danas se na mestu gde bi trebalo da stoje ovi podaci nalaze dve crtice. ^udi da to još odavno nije urađeno s obzirom da je još 27. juna 2016. u registar upisana presuda Privrednog suda u Beogradu kojom „se utvrđuje da je apsolutno ništava i da ne proizvodi pravno dejstvo Odluka o osnivanju društva Asomacum“.\nNa pitanje kako ova firma nije brisana iz registra s obzirom da je osnivački akt ništav, iz APR-a je stigao odgovor „da presuda Privrednog suda ne predstavlja pravni osnov za brisanje privrednog subjekta Asomacum iz Registra, jer istom nije utvrđena ništavost registracije osnivanja, nego apsolutna ništavost Odluke o osnivanju“, uz komentar da Zakon o privrednim društvima reguliše brisanje privrednih društava iz registra.\nPrema članu 14 Zakona o privrednim društvima „ako je privredno društvo registrovano, presudu kojom se utvrđuje ništavost osnivačkog akta društva sud po pravnosnažnosti dostavlja registru privrednih subjekata, radi pokretanja postupka prinudne likvidacije društva u skladu sa ovim zakonom“.\nTakođe, prema članu 546 istog zakona čini se da je ovo preduzeće trebalo da bude prinudno likvidirano, jer jedna od klauzula je i da se prinudna likvidacija pokreće ako „društvo ne dostavi nadležnom registru godišnje finansijske izveštaje do kraja poslovne godine za prethodnu poslovnu godinu“, a prema podacima APR-a ova firma nema finansijske izveštaje ni za 2014. niti za 2015. i 2016. godinu.\nAko ništavost osnivačkog akta ili nedostavljanje finansijskih izveštaja nisu bili dovoljni za likvidaciju ove firme, mada zakon to nalaže, onda bi za 90 dana to definitivno moralo da se desi. Naime, to je regulisano još jednom klauzulom po kojoj ako „društvo ostane bez zakonskog zastupnika, a ne registruje novog u roku od tri meseca od dana brisanja zakonskog zastupnika iz registra privrednih subjekata“ pokreće se prinudna likvidacija.\nDa li se radi o neažurnosti državnih institucija prilikom primene zakona na ovu fantomsku firmu, koja je, prema sudskoj presudi, 2010. godine otvorena falsifikovanjem ličnih isprava Andreja Vučića, ili je reč o nečemu drugom, glavno ona je i dalje – aktivno privredno društvo.\nOsim toga, pre samo tri nedelje, odnosno 2. jula ove godine, ta firma je otvorila novi dinarski račun u Direktnoj banci Kragujevac. Računi Asomacuma su inače već tri godine u blokadi za iznos od 24,1 milion dinara, sudeći prema podacima o prinudnoj naplati sa sajta Narodne banke Srbije.\nNa ovo je pre dva dana ukazao Zoran Živković, predsednik Nove stranke i poslanik u Skupštini Srbije koji je Ministarstvu finansija postavio poslaničko pitanje ko je vlasnik i direktor preduzeća Asomacum i ko je 2. jula otvorio dinarski račun ovog preduzeća.\nAžurna Poreska uprava\nDo prekjuče, Andrej Vučić se vodio kao direktor Asomakuma i u još jednom registru državnih institucija, registru PDV obveznika Poreske uprave, ali od juče takav podatak više ne postoji u ovom registru.\nKo je otvorio račun?\nNa internet prezentaciji banke u kojoj je račun otvoren navodi se da je uz zahtev za otvaranje računa preduzeća, potrebno priložiti i rešenje o upisu u registar kod nadležnog organa (ne starije od tri meseca), dokumenat nadležnog organa koji sadrži poreski identifikacioni broj (PIB), kao i potpise lica ovlašćenih za zastupanje koje je overio nadležni organ i karton deponovanih potpisa lica ovlašćenih za raspolaganje sredstvima sa računa koji je potpisalo lice ovlašćeno za zastupanje. U to vreme, na sajtu APR-a kao zakonski zastupnik firme i dalje se vodio Vučić. Neke banke za otvaranje računa traže i dokumentaciju kojom se utvrđuje vlasnička struktura preduzeća.\nAsomakum je prvi put dospeo u javnost u oktobru 2014. godine, kada je Zoran Živković, predsednik Nove stranke u Skupštini Srbije, govorio da je ta firma u vlasništvu Andreja Vučića. Tadašnji premijer Aleksandar Vučić je ovo demantovao tvrdeći da je to preduzeće otvoreno uz pomoć njegove falsifikovane lične karte. MUP je posle istrage ovo potvrdio, a presudu je 2015. godine doneo Privredni sud. Istovremeno, MUP je započeo istragu protiv 18 lica za zloupotrebe i osnivanje fantomskih preduzeća među kojima je bio i Asomakum. Prema rečima tadašnjeg direktora Poreske uprave, inspektori su još 2011. godine uzeli izjavu od Andreja Vučića, jer je utvrđeno da je Asomakum pokušao prevaru sa povraćajem PDV-a i da su utvrdili da je firma osnovana falsifikovanim dokumentima.


Radulović: Nerad u javnom sektoru košta državu više od milijardu evra godišnje – Nadlanu.com\nObjavljeno 19. jan 2014. / 20:52:48\n“Trošak za nerad u javnom sektoru je preko milijardu evra na godišnjem nivou, a čitav sistem socijalne zaštite iz budžeta republike je ispod milijarde. To govori da ako želimo dobar sistem socijalne zaštite, ne možemo da imamo rasipanje u ovom nivou i moramo da dovedemo javni sektor u red”, rekao je Radulović.\nOn je do te računice došao pretpostavkom da je 15 odsto zaposlenih u javnom sektoru višak, odnosno oko 100.000 ljudi, i da njihova prosečna zarada na godišnjem nivou iznosi 10.000 evra.\n“Veliki broj sugrađana koji su stariji od 65 godina nema nikakvu penziju. Ako društvo želi da se zove humanim, treba da ima takav socijalni sistem zaštite da bez obzira na to da li je neko i koliko je radio tokom radnog veka kada više ne može da radi, da imamo jedan univerzalni sistem koji može da plati penzije”, rekao je Radulović.\nGovoreći o predlogu zakona o radu, ministar je rekao da je godišnji odmor definisan kao 100 odsto zarade, s tim da se po predlogu zakona u to računa osnovna zarada i minuli rad.\n“Ne ulaze regresi u poslednja tri meseca, bonusi i slično”, rekao je Radulović što bi, kako je ocenio, trebalo da spreči zloupotrebe da plate skoče za 20 do 30 odsto za vreme godišnjeg odmora.\nOn je rekao da je predlogom zakona predviđeno i ukidanje dela otpremnina, i da će se one računati po godinama radnog staža kod poslednjeg poslodavca.\n“Veliki je problem za ljude koji su stariji, da ako neko treba da ih zaposli, a na sebe da preuzme teret svih godina radnog staža, to sprečava zapošljavanje tih ljudi”, rekao je Radulović.\nOn je rekao da “nikome ne pada na pamet” da piše taj zakon kako bi zarade u Srbiji bile manje, već da je cilj da se uredi sistem kako bi zapošljavanje postalo jednostavnije.\n“Reforme ne mogu da se zaustave, mi propadamo pod ovim neradom I sistemom već duže od 10 godina, to mora da se promeni, imali smo pljackašku privatizaciju, ona ne može da se nastavi, inače će Srbije propasti”, rekao je Radulović.\nFoto: Beta – Slobodan Miljević\ndržavajavni sektorministarstvo privredeSaša Radulović


Mihajlović: Uskoro novi Zakon o rodnoj ravnopravnosti – NovostiDana.rs\nMihajlović: Uskoro novi Zakon o rodnoj ravnopravnosti\nBEOGRAD – Vlada Srbje trebalo bi do kraja godine da usvoji predlog novog Zakona o rodnoj ravnopravnosti, najavila je danas predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović dodajući da je taj zakon prošao javnu raspravu.\nStrategija i akcioni plan trebalo bi ovih dana da budu usvojeni na vladi.Predstavljanje strategije i akcionog plana je počelo „Malim dnevnikom“ RTS u PKS kada su mali novinari svojim prilogom preneli snažnu podršku rodnoj ravnopravnosti u Srbiji.\n„Poslodavac više neće imati pravo da traži sliku kada se žena javi na konkurs, kao ni da u razgovoru pita da li ste udati ili niste, da li planirate decu i mnoga druga lična pitanja koja se danas postavljaju“, rekla je potpredsednica vlade i ministarka građevine, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nOna je poručila da mora da se poostri odnos poslodavaca prema ženama kako bi pripadnice lepšeg pola bile u pravima izjednačene sa muškarcima.\nMihajlović je naglasila da je 2015. bila godina prekretnica u toj oblasti u Srbiji i istakla da je pripremljen zakonodavni okvir.\n„Zakon će biti do kraja godine na sednici Vlade, a naša je obaveza da nakon toga, u narednih nekoliko meseci, pripremimo podzakonska akta i jedan deo njih će se ticati zapošljavanja“, navela je Mihajlović.\nOna je rekla da su žene po Ustavu izjednačene sa muškarcima, ali da svi znamo da to nije tako u realnom životu.\nMihajlović je naglasila da nova strategija i akcioni plan predviđaju veće ekonomsko osnaživanje žena i pospešivanje njihovog većeg uključivanja u politički život i postavljanje na rukovodeća mesta u organima vlasti na lokalnom i republičkom nivou.\nOna je kazala da je, takođe, cilj da se dostigne nulta tolerancija na nasilje nad ženama i to već do kraja 2016. godine, bolja koordinacija pravosuđa, socijalnih službi, policije i lokalnih samouprava, kao i izmena Krivičnog zakona u tom smislu i uskoro će biti uveden nacionalni SOS telefon.\n„Posebno smo se osvrnuli u strategiji na žene koje su manje vidljive, a gde postoji velika diskriminacija – to su Romkinje, žene na selu i žene sa invaliditetom“, kazala je Mihajlović.\nOna je dodala da će sledeće godine biti predstavljen i indeks rodne ravnopravnosti u Srbiji.\nStalna koordinatorka UN u Srbiji Irena Vojačkova Solorano je istakla da je Srbija ove godine napravila veliki napredak u toj oblasti.\n„Pod liderstvom Zorane Mihajlović u toj oblasti dostigli smo da sada više od 50 odsto populacije u Srbiji se čuje politički i ekonomski, kao i u borbi protiv nasilja sa kojim se žene svakodnevno suočavaju u društvu“, rekla je Solorano.\nOna je rekla da su žene vrlo prisutne u Skupštini Srbje, čak i mnogo više u poređenju sa drugim zemljama u Evropi.\nPredsednik PKS Marko Čadež je rekao da PKS snažno podržava ekonomsko osnaživanje žena.\n„Iako su žene danas vidljivije nego ranije, kako u politici tako i u poslovnom svetu, zabluda je da su u biznisu izjednačene sa muškarcima i da kada i dobiju posao, imaju isti tretman i iste šanse za napredovanje kao muškarci“, rekao je Čadež.\nOn je naglasio da je ukupan ženski potencijal iz ekonomskog ugla posmatrano, uključujući i žensko peduzetništvo, nedovoljno iskorišćen za privredni oporavak, kroz razvoj mikro, malih i srednjh preduzeća i to je ozbiljan izvor rasta i novog zapošljavanja.\nČadež je naglasio da se one koje se odluče na sopstveni biznis suočavaju sa gomilom barijera koje muškarci ne moraju da preskaču i da preduzetnice danas čine tek četvrtinu ukupnog broja privrednika u Srbiji, dok ih je u samostalnom biznisu upola manje nego muškaraca – svega 15 odsto.\nU Srbiji su u 2015. ubijene 34 žene.


Indija razmatra uvođenje sopstvene kriptovalute - Neverovatna Indija\nNaslovna Ekonomija Indija razmatra uvođenje sopstvene kriptovalute\nIndija razmatra uvođenje sopstvene kriptovalute\nIndija istražuje mogućnost lansiranja sopstvene kriptovalute.\nVlada Indije razmatra scenarije za izdavanje državnog kriptonovca. Ovo pitanje postavljeno je na najvišem nivou, još u decembru 2017. godine. Kabinet ministara formirao je panel stručnjaka koji bi trebalo da identifikuju sve prednosti i nedostatke ovakvog projekta.\nU svakom slučaju, čak i ako se odluči da se odloži lansiranje indijskog digitalnog novca, vlasti nameravaju da nastave finansiranje istraživanja te tehnologije. Završni izveštaj stručnjaka očekuje se naredne godine.\nJedan od zadataka panela eksperata jeste i priprema izmena i dopuna zakonodavstva o finansijskim tržištima u Indiji, kako bi država mogla da odluči o kriptovalutama. Trenutno se pretpostavlja da će posedovanje kriptomoneta bez dozvole vlasti biti smatrano krivičnim delom.\nPodsjetimo da je Indijska banka početkom aprila objavila da namerava da zabrani da bilo koja banka u zemlji pruža usluge kriptovalutnim investitorima. U isto vreme, od regulatora je došlo do informacija da se razmatra mogućnost izdavanja kriptovaluta u državnom vlasništvu (CBDC).\nPosle ovakvog koraka, Vrhovni sud Indije je primio prijave u kojima su tužitelji zahtevali ukidanje zabrane koju je nametnula banka.\nPrethodni tekstIndija će 10 puta povećati uvoz kukuruza\nSledeći tekstIndija u fokusu Međunarodnog festivala etnološkog filma


Bdenje za žrtve masovnog ubistva u tržnom centru u El Pasu, Teksasu\nU masovnim pucnjavama u El Pasu, Teksasu i Dejtonu, Ohaju, ukupno je ubijena 31 osoba, a više od 50 ih je ranjeno. Dva masakra desila su se u roku od 24 sata i manje od nedelju dana posle pucnjave na festivalu belog luka u Gilroju, Kaliforniji gde je ubijeno troje ljudi, među kojima su dvoje dece.\n- 31. maj 2019: bivši zaposleni u gradskoj upravi Virdžinija Biča Dvejn Kredok otvorio je vatru u zgradi opštine, ubio 12 i ranio još nekolicinu ljudi, a potom je stradao u razmeni vatre sa policijom.\n- 15. februar 2019: Geri Martin ubio je petoro svojih kolega u fabrici u Aurori, Ilionisu, tokom sastanka na kome mu je uručen otkaz. Ubijen je u razmeni vatre sa policijom.\n- 28. jun 2018: Džerod Ramos pucao je u prostorijama lista "Capital Gazette" u Anapoolisu, Merilendu, i ubio petoro zaposlenih u tim novinama. Pre napada, listu je pretio pismima.\n- 14. februar 2018: Nikolas Kruz ubio je 17-oro učenika i nastavnika srednje škole "Mardžori Stounmen Daglas" na Floridi. Broj žrtava u ovom masakru bio je veći od žrtava u školi u Kolumbajnu, do tada najsmrtonosnijoj pucnjavi u školi u SAD.\n- 5. novembar 2017: Devin Patrik Keli ubio je iz automatske puške 26 osoba u crkvi u mestu Saderlend Springs u Teksasu. Spekulisalo se da je motiv porodična svađa.


Završena sanacija Doma zdravlja, sve obavljeno po planu i u roku | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošZavršena sanacija Doma zdravlja, sve obavljeno po planu i u roku\n27/04/2017 Moj Kotor Varoš Kotor Varoš 0\nSanacija objekta Doma zdravlja “Sveti Pantelejmon” Kotor Varoš uspješno je privredena kraju, a to je danas konstatovala i Komisija za prijem objekta koja je obišla zgradu i pregledala obavljene radove.\nOvo je prva ozbiljna sanacija Doma zdravlja nakon 40 godina, poslije koje će biti stvoreni bolji uslovi za rad osoblja i liječenje pacijenata. Ugovor za sanaciju vrijedan je 354.693 KM, a dio je projekta “Jačanje zdravstvenog sektora” koji je finansiran iz kredita Svjetske banke i Razvojne banke Savjeta Evrope uz učešće opštine od 30 odsto.\n– Najvažnije je da je kvalitet radova na najvišem nivou i da nije bilo probijanja ugovorene cijene i rokova. Sve je teklo po planu iako je bio kratak period za sanaciju i zimski period jer je sve dobrom organizacijom privedeno kraju. Takođe sam zadovoljan što se sanacija nije odrazila na rad Doma zdravlja i pružanje usluga pacijentima koje sada očekuju još bolji uslovi za liječenje – rekao je Bibić za MKV.\nUporedo sa sanacijom dijela starog objekta počela je izgradnja novog bloka Doma zdravlja u kojem će biti Hitna pomoć i ambulante porodične medicine. Vrijednost projekta je milion KM, a novac je donirala Fondacija “Hajdar Alijev” iz Azerbejdžana. Novi objekat imaće površinu od 850 metara kvadratnih i biće opremljen savremenom opremom i namještajem, a rok za završetak radova je decembar.\nRekordan broj učesnika “Kotorvaroške kotlićijade”, degustacija za sve posjetioce


Izmene zakona o privatizaciji i standardizaciji › Made-in-Germany.rs\nSkupština Srbije usvojila je izmene i dopune Zakona o privatizaciji, kojima se omogućava produženje roka za privatizaciju preduzeća od strateškog značaja za državu, kao i za privatizaciju preduzeća na Kosovu, najkasnije do 31. decembra 2015. godine.\nU obrazloženju Zakona je navedeno da je cilj ovih izmena da se „uspešno reši sudbina preduzeća u kojima postoje uslovi za privatizaciju, da se olakša postupak privatizacije i da se utvrdi realno stanje njihove imovine, obaveza i kapitala, odnosno da se utvrdi njihova stvarna tržišna vrednost“. Po izmenjenom Zakonu o privatizaciji, 31. decembar 2015. godine je krajnji rok za privatizaciju svih 526 preduzeća iz portfolija Agencije za privatizaciju, prenosi agencija „Beta“.\nPredlog Ministarstva privrede bio je da se rok za privatizaciju 17 strateških preduzeća produži najviše do godinu dana. Na području Kosova i Metohije nalazi 18 neprivatizovanih firmi.\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su i izmene i dopune Zakona o standardizaciji, kojima se „Institutu za standardizaciju“ omogućava da obavlja i druge poslove radi uspostavljanja održivog i stabilnog izvora finansiranja. Institut tako može da se bavi i poslovima sertifikacije, kao i pružanjem stručne pomoći za primenu, odnosno ispunjavanje zahteva srpskih standarda.\nIzmenama je predviđeno i da se nacionalni standardi drugih država mogu koristiti kao osnova za donošenje srpskih standarda samo u slučaju kada u određenoj oblasti ne postoje međunarodni standardi, kao i da se u tom slučaju mogu definisati i izvorni srpski standardi i srodni dokumenti. Uz to je i ukinuta obaveza Instituta da rešenja o donošenju i povlačenju srpskih standarda i srodnih dokumenta objavljuje u “Službenom glasniku”.\nOd MiG na 31/05/2015 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nProdaja kapitala i imovine 21 preduzeća\nU Srbiji promet na malo porastao u aprilu


Milutin Šoškić - Blic Sport\nPARTIZAN NE ZABORAVLJA Pomoćni teren dobio ime po velikom Šoletu\nPomoćni teren stadiona Partizana sa veštačkom travom, nekada popularno nazvan “Blatuša”, a od utorka zvanično nosi ime “Milutin Šoškić”, po legendarnom čuvaru mreže crno-belih i reprezentacije.\nMilutin Šoškić: Nismo miljenici vlasti, dolazi vreme ljudi koji nisu partizanovci\nLegendarni golman FK Partizan Milutin Šoškić, koji je inače i član skupštine crno-belih, uputio je oštre reči na nekoliko "adresa" u intervjuu za sajt kluba.\nMilutin Šoškić, golmanska legenda crno-belih za „Blic”: Zvezdi je remi kao poraz, nisu mirni\nUoči 148. derbija Milutin Šoškić (79) više razmišlja o atmosferi, nego o rezultatu. Golmanska legenda iz Humske strepi od incidenata koji poslednjih godina kvare utisak.\nPartizan uveličao rođendan legendarnog golmana, Šoškić poželeo sedmu titulu u nizu\nPoslednjeg dana 1937. godine u Jablanici kod Peći, rođen je Milutin Šoškić, jedan od najboljih golmana koga je ova zemlja dala, a fudbalski klub Partizan je unapred obeležio 76. rođendan čuvenog Šoleta.\nŠoškić: Neka nova vlast sada organizuje sletove u svoju čast u Humskoj\nOdluka Višeg suda u Beogradu da stadion Partizana vrati Miinistarstvu odbrane pokvarila je jučerašnje slavlje Sportskog društva povodom 68. rođendana, ali nije pokolebala njegove članove u uverenju da je presuda neodrživa.\nŠoškić odgovorio Bogićeviću: Na kafu neću, na sud i poligraf hoću\nLegendarni golman Partizana i reprezentacije nekadašnje reprezentacije SFRJ, Milutin Šoškić koji je bio učesnik pet svetskih prvenstava, oglasio se kao član skupštine crno-belih na optužbu Miroslava Bogićevića, potencijalnog kandidata za predsednika kluba iz Humske, da je podržao sadašnje rukovodstvo iz ličnih interesa.


Krstić: Predložene mere prvi korak na putu velikih reformi\nMinistar finansija Lazar Krstić kaže da su predložene izmene finansijskih zakona prvi korak na putu velikih reformi koje je planirala Vlada.\n"Mere koje smo predložili nisu ni idealne ni popularne i ne donose političke poene, ali su jedine koje su odgovorne i nemaju alternativu", rekao je ministar finansija Lazar Krstić u Skupštini Srbije na predstavljaju izmena 11 finansijsih zakona o kojima se danas vodi objedinjena rasprava.\nMinistar kaže da je uz budžet za 2014. godinu vlada predložila usvajanje seta finansijskih zakona koji predviđaju mere neophodne da država ne bi doživela "grčki scenario".\nOn je istakao da su te mere minimum koji je neophodno sprovesti, ali i da se vodilo računa da one budu socijalno odgovorne. On je rekao da su mere u javnosti kritikovane, ali da nije predložena adekvatna alternativa tim merama, kako bi se stabilizovale javne finansije i pokrenula privreda.\nNavodeći razloge za usvajanje zakona, on je naglasio da se pre svega radi o suočavanju sa realnošću, i prvom koraku ka rešavanju problema visokog budžetskog deficita i javnog duga.\nDrugi razlog je, kako je istakao, jačanje borbe protiv sive ekonomije, a treći tehničko unapređenje sistemskih, reformskih zakona.\nMinistar je istakao da je loše što je konsolidovani deficit budžeta 7,1 odsto BDP-a, ali da bi bez sprovedenih mera on bio devet odsto, i da je država morala da ispoštuje ranije preuzete obaveze davanjem garancija za zaduživanje javnih preduzeća i sanacijom državnih banaka.


Panasonic RF-P150DEG-S cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPanasonic RF-P150DEG-S cene\ncena 2.199,00 din | prodavnica (1)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Panasonic RF-P150DEG-S po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Panasonic RF-P150DEG-S na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Radio Kasetofoni / Tranzistori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Panasonic Radio Kasetofoni / Tranzistori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Panasonic RF-P150DEG-S sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Panasonic RF-P150DEG-S. Pre kupovine, podatke za Panasonic RF-P150DEG-S proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Građani na jugu Srbije u prilici da dobiju pravovremene informacije o kvalitetu vazduha - A1 | Svet kakav želiš\nZa građane koji žive u urbanim sredinama ili blizu rudarskih basena, zagađenost vazduha nije novost, jer su često imali prilike da vide ono što udišu. Koliko je ovaj problem ozbiljan pokazuju procene SZO da u Srbiji godišnje život izgubi oko 6.600 ljudi usled respiratornih komplikacija zbog aerozagađenja. Dostupnost informacija o kvalitetu vazduha je postala masovnija poslednjih godina, najviše zahvaljujući ubrzanoj digitalizaciji, ali podaci nisu jednako ažurirani na čitavoj teritoriji Srbije, što se posebno odnosi na jug zemlje gde manjka mernih stanica za kvalitet vazduha.\nSmanjivanje emisije štetnih gasova iz fabrika i termoelektrana, korišćenje alternativnih izvora energije, podsticaj kupovine električnih vozila i kontinuirano pošumljavanje, samo su neka od mogućih rešenja. Međutim, da bi znali gde i kako treba reagovati, prvo je neophodno obezbediti sistematsko praćenje relevantnih parametara aerozagađenja na čitavoj teritoriji zemlje, naglašavaju ekološke organizacije. Uskoro će građani na teritoriji cele Srbije imati priliku da mere osnovne parametre kvaliteta vazduha zahvaljujući Klimerku – uređaju koji je razvila organizacija „Internet društvo Srbije“ sa namerom da se dobije jasnija slika o aerozagađenju.\nKlimerko je praktičan i jeftin aparat koji funkcioniše tako što dva senzora mere prisustvo suspendovanih PM čestica uz pritisak, temperaturu i vlažnost vazduha. Prikupljeni podaci se svakih 15 minuta šalju elektronskim putem na otvorenu platformu, gde će svi građani imati priliku da vide poslednje informacije o kvalitetu vazduha u svom kraju.\nPlanira se da do kraja godine Klimerko bude postavljen na što više mesta po Srbiji. Građani koji su zainteresovani da mere kvalitet vazduha imaće priliku da se prijave već od 20. septembra, kada će biti javni poziv, koji će trajati do sredine oktobra. Najvažnije je da Klimerko stigne do opština na jugu i jugoistoku Srbije, za koje nema dovoljno podataka o aerozagađenju na većini aplikacija i sajtova koji se bave ovom temom. Nedavno je urađena uporedna analiza sa zvaničnim podacima SEPA (Serbian Environmental Protection Agency) u jednoj stanici u Beogradu i ona je pokazala velika poklapanja sa merenjima Klimerka, čime se taj uređaj potvrdio kao precizan, pouzdan i tačan.\nU Internet društvu Srbije se nadaju da će se uskoro unaprediti sistem merenja u celoj zemlji, a njihova inicijativa “Bolji vazduh građana“ osvojila je prvo mesto u okviru društveno odgovornog projekta „Svet kakav želiš“ u organizaciji kompanije A1 Srbija i novčana sredstva od pet miliona dinara.\nSvet kakav želiš: A1 Srbija\nUpoznajte „Zasadimo život zajedno“, inicijativu\nPandemija ranije nepoznatog virusa u fokus zdravog načina života i očuvanja zdravlja vratila je organsku ishranu. U isto vreme probudila je novu solidarnost među ljudima, izrodivši niz ideja kako u teškim vremenima pomoći onima kojima je podrška najpotrebnija. Na gazdinstvu „Organela“ u okolini Valjeva rodila se ideja o „bašti koja može svašta“ i tako je nastalo istoimeno humanitarno udruženje koje je osmislilo način da zdravom hranom bar malo olakša borbu mališana obolelih od raka. Njihova inicijativa „Zasadimo život zajedno“ korak je bliže ostvarenju ciljeva, jer je njenu važnost prepoznala i podržala kompanija A1 Srbija u okviru društveno odgovornog programa „Svet kakav želiš“.\nUpoznajte “Aplikaciju za rani razvoj”\nVerovatno nema roditelja koji bar jednom nije bio u nedoumici da li njegovo dete ide u korak sa svojim vršnjacima. Da li dete zna dovoljan broj reči za svoj uzrast, koliko vešto hvata loptu, da li se i na koji način upušta u igru sa drugom decom? Samo su neka od pitanja o kojima roditelji brinu, ma koliko pratili razvoj dece i stručnu literaturu.\nImajući na umu ove izazove, udruženje Logo-centar osmislilo je „Aplikaciju za ranu intervenciju“ koja će biti višestruko korisna roditeljima dece uzrasta do tri i po godine. Video material sa pokaznim vežbama pomoći će im da na vreme uoče kašnjenje u razvoju i da što ranije započnu preporučene intervencije.


Dualno obrazovanje na Univerzitetu u Zenici - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Dualno obrazovanje na Univerzitetu u Zenici\nDualno obrazovanje na Univerzitetu u Zenici\n05/03/2020 - 09:44\nUniverzitet u Zenici, kao jedan među četiri bh. partnera u trogodišnjem projektu jačanja kapaciteta za implemetaciju dualnog obrazovanja u visokom obrazovanju, radiće na izmjenama zakonske regulative i studijskih standarda u smijeru uvođenja obavezne praktične nastave u privrednim sistemima.\nRadi se o prvom projektu Evropske unije u BiH ovakve vrste, na osnovu kojeg će se raditi na temeljitoj reorganizaciji studijskih odsjeka, naročito onih značajnih za razvoj privrede, u skladu sa realnim potrebama društva.\n„Razvoj njemačke industrije baziran je na ovom modelu. Simens, recimo, zapošljava 60 hiljada inžinjera, među kojima je 75 posto njih poteklo iz dualnog modela obrazovanja. Firme vode strukovni inžinjeri, koji dominiraju razvojem prosperitetnih zemalja“, ističe šef Projektnog tima Univerziteta Zenica, profesor Darko Petković, pojašnjavajući prednosti ravnopravnog vrednovanja praktične nastave u bodovanju uspjeha postignutog tokom studija.\nDualni model u obrazovanju, koji je naširoko prihvaćen u pojedinim zemljama Evropske unije, prvestveno u Njemačkoj, Švicarskoj i Danskoj, izaziva otpore u državama našeg regiona, u kojima teorijski zasnovano obrazovanje preovladava oduvijek, općenito se to pravdajući potrebom zaštite akademske i naučno-istraživačke osnove u sticanju zvanja.\n„I u privredi je polovina onih koji su protiv, jer bi to za privredni sektor predstavljalo dodatni posao. Uvijek se samo priča kako je ovakav model sticanja naobrazbe dobar, ali godinama niko ništa nije uradilo na ozbiljnijem razvoju strukovnih studija“, pojašnjava Petković, koji najveću šansu za školovanje strukovnih inžinjera na zeničkom univerzitetu vidi u studiju za dizajn i tehnologije u dvopreradi, te u okviru metalskog studija na Mašinstvu.\nSamo je na Medicinskom fakultetu u Zenici uveden ravnopravan pristup praktičnoj i teorijskoj nastavi, ali prvestveno zahvaljujući ispoštovanim direktivama Evropske unije.\nCilj Projekta “ERASMUS+ KA2” – Jačanje kapaciteta za implementaciju dualnog obrazovanja u sektoru visokog obrazovanja, koji će biti realizovan u naredne tri godine, odnosi se na izmjene zakonske legislative, koja bi trebalo da propiše ravnopravno vrednovanje akademskog i praktičnog rada u nastavi, kao i transformaciju pojedinih studija na univerzitetima uključenim u ovaj projekat.\nPartneri Univerzitetu u Novom Sadu, kao nosiocu projekta, su četiri univerziteta iz BiH (Zenica, Sarajevo, Istočno Sarajevo i Mostar) i po jedan iz Austrije (University of Applied Sciencies Graz), Njemačke (Duale Hochshule Baden-Wurttemberg Stutgart) i Španije (IMH Dual Engineering University School Bilbao), zatim privredne komore Federacije i RS-a i resorna ministarstva, uz koordinaciju WUS-a (World University Service Austria) i učešće BIT Alijanse. (Sanja Stević)\nPrethodni članakRagbi klub Čelik domaćin turnira Regionalne razvojne lige\nNaredni članakU BiH 406.147 nezaposlenih na kraju januara


Dejan Majstorović najbolji basketaš sveta – Sport\nReprezentativac Srbije u basketu Dejan Majstorović nalazi se na prvom mestu FIBA 3×3 rang liste igrača.\nMajstoroviću se na čelu liste našao nakon izuzetnih rezultata koje je ostvario sa reprezentacijom Srbije – osvajanjem bronze na Olimpijskim igrama, a potom i odbranom titule evropskog šampiona u Parizu, ali i zbog izvanrednih partija koje pruža za svoju novu ekipu Ub, sa kojom je veććostvario nastup na finalnom Masters turniru u Džedi.\nMajstorović najbolji basketaš na svetu\nPopularni „maestro“ svoj prvi nastup za reprezentaciju Srbije imao je 2014. godine na Fibinom 3×3 Svetskom prvenstvu održanom u Moskvi, gde je Srbija osvojila srebro.\nPored Majstorovića koji se nalazi na čelu Fibine 3×3 liste igrača, još trojica srpskih igrača su u „top 10“ – Strahinja Stojačić (na 2. mestu), Mihailo Vasić (4) i Marko Branković (8).\nU najboljih 20 igrača na listi nalazi se ukupno devetorica srpskih igrača – pored pomenutih igrača u „top 10“, na listi se nalaze i Ratkov (11), Kojić (14), Kovačević (15), Stefan Stojačić (17) i Pašajlić (18).\nKošarka, Ostali sportovi, Priča dana, VestiBasket, Dejan Majstorović\nNovak započeo 341. sedmicu kao „broj 1“, ali Medvedev preti da ga ugrozi na tronu


Agencija za bezbednost saobraćaja je počela obuka psihologa i psihijatara za intervencije nakon saobraćajne nezgode. Obuka je bazirana na radu na traumi, prevenciji depresije, fobija, anksioznosti, posttraumatskog stresnog sindroma... Radiće se sa žrtvama saobraćajnih nezgoda, počinioca, njihovih porodica, dece učesnika saobraćajnih nezgoda, kao i neposrednih pomagača prilikom saobraćajne nezgode, a to je policija, lekari, vatrogasci i svi drugi polagači. Nakon edukacije polagaće se ispit i dodeljivati sertifikat da mogu da rade individualno i u grupi korisnika. Obuku je sertifikovalo Društvo psihologa Srbije. U poslednjih pet godina u Srbiji prosečno godišnje pogine oko 550 ljudi u saobraćajnim nesrećama a više od 20.000 ljudi bude povređeno. Programi podrške razvijaće u tri smera, ka\n25.11.2021 u 15:07\nPutem Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu isplatiće se hitno interventna jednokratna novčana pomoć porodicama nastradalih radnika u fabrici u Leštanima u iznosu tri prosečne plate u Beogradu, izjavila je gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević. Ona je navela da je Grad Beograd finansijsku pomoć porodicama nastradalih radnika u toj fabrici omogućio na inicijativu zamenika gradonačelnika Gorana Vesića. „Saosećamo sa porodicama, ovo je jedna užasna tragedija. Grad Beograd i Sekretarijat za socijalnu zaštitu će učiniti sve što je u našoj nadležnosti kako bismo pružili adekvatnu pomoć porodicama koje su ostale bez svojih najdražih”, rekla je Stanisavljević za Tanjug. Stanisavljević je istakla da je važno da sugrađani znaju da je Grad Beograd tu za\n15.11.2021 u 08:54\nPrijava građana za 20 evra dodatne novčane podrške države otvorena je od danas, a ministar finansija Siniša Mali naglasio je da oni koji su se u maju prijavili za novčanu pomoć u iznosu od dva puta po 30 evra, kao i korisnici penzija i primaoci socijalne pomoći, ne treba da se ponovo prijavljuju. Kako je Mali rekao za Radio-televiziju Srbije, tim građanima će 20 evra dodatne pomoći države biti automatski isplaćena u decembru, prenosi Beta. „Mi smo ovu prijavu otvorili za one koji su u međuvremenu postali punoletni, koji su dobili državljanstvo, prebivalište, koji su se predomislili”, rekao je Mali i dodao da se jutros do 8 časova prijavilo 3.500 građana. Pomoć od 20 evra biće isplaćena 7. decembra, prvo penzionerima i korisnicima socijalne zaštite, dok će ostalim građanima biti


Pet pobjeda i tri poraza novopazarskih boksera u Ligi BS Šumadije i Pomoravlja – Tutinske Novine\nNovopazarski bokseri ostvarili su pet pobjeda i tri poraza u prvom kolu lige Bokserskog saveza Šumadije i Pomoravlja, a najbolji utisak ostavio je Ahmed Mavrić iz kluba Mladost Sandžak, koji je kod omladinaca lakših od 75 kilograma prekidom u drugoj rundi savladao člana Radničkog iz Berana Enisa Adrovića.\nOd ostalih boksera tog pazarskog kluba, pobjede su ostvarili omladinac Imran Mašović u kategoriji do 81 kilograma protiv člana Goča iz Vrnjačke Banje Đorđa Bondžića, bilo je 3:0, te junior Hakan Dacić u kategoriji do 60 kilograma u duelu sa Danijelom Petrovićem iz Varvarina odlukom sudija 2:1, dok je u konkurenciji juniora do 70 kilograma Emin Muminović sa 1:2 poražen od borca kruševačkog kluba KŠ 037 Nemanje Mijajlovića.\nTrijumfe su zabilježili junior Haris Numanović i kadet Admir Kamešničanin iz novopazarskog Dandija, koji su u kategorijama do 54 i 44 kilograma sa po 3:0 dobili predstavnike Goča Živojina Milenkovića i Strahinju Popadića.\nPoraz je doživio senior novopazarskog Dandija Tarik Hasanović, od kojeg je u kategoriji do 75 kilograma rezultatom 3:0 bolji bio Dušan Radović iz jagodinskih Palminih tigrova, a Amin Begeti iz Novog Pazara je u konkurenciji kadeta čija težina ne prelazi 37 kilograma izgubio od boksera prijepoljskog Miksa Ognjena Drobnjaka sa 1:2.\nOrganizatori takmičenja u dvorani Pendik bili su novopazarski Sportski savez i Bokserski savez Šumadije i Pomoravlja, a tokom manifestacije dodijeljena su priznanja najboljima iz prethodne sezone, kao i klubovima i pojedincima zaslužnim za razvoj boksa u Novom Pazaru.\nKršćani u Gazi u ramazanu : “Odreći ćemo se ručka i jest ćemo tokom akšamskog namaza”


Gradonačelnik Radojičić objavio izazov „Drvo za Beograd“ GIZ se prvi odazvao - ATA Stars\nGradonačelnik Radojičić objavio izazov „Drvo za Beograd“ GIZ se prvi odazvao\nHome/Vesti - ostalo/U trendu/Gradonačelnik Radojičić objavio izazov „Drvo za Beograd“ GIZ se prvi odazvao\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić uputio je danas poziv međunarodnim organizacijama, društveno-odgovornim kompanijama i svim zainteresovanim stranama da se uključe u izazov „Drvo za Beograd” i na taj način zasade što je moguće više drveća kako bi Beograd bio još zeleniji.\n– U parku Ušće GIZ će 22. novembra posaditi 163 stabla i oni će prvi dati svoj doprinos ovoj akciji. Zato koristim priliku da pozovem sve koji to mogu da se odazaovu ovom izazovu – rekao je Radojičić.\nOn je podsetio da sadnja drveća pozitivno utiče na životnu sredinu kao i na klimatske promene na mnogo načina i iz različitih aspekata.\n– Šume su pluća grada i pozitivno utuču na vazduh, vodu, smanjuju temperaturu u velikim gradovima, a utiču i na buku. Mi smo se sporazumom o pridruživanju Evropskoj uniji obavezali da ćemo do 2030. godine da smanjimo emisiju ugljendioksida za 40 odsto. Ali mnogo važnije od toga je da doprinosimo da Beograd bude zdraviji grad i Beograđani žive u zdravoj sredini, a sadnja drveća je ključni faktor da se to ostvari.\nPovezana vest: Idealan poklon za devojčiče: Knjige u čuvenom Gorjuss stilu\nBeograd je usvojio plan generalne regulacije za sistem zelenih površina i obavezali smo se da do 2025. godine sa sadašnjih 15 posto Beograd u urbanom delu ima 25 odsto zelenih površina – istakao je gradonačelnik.\n–Grad Beograd u ovom trenutku pokreće i drugeakcije kao što je „Drvo generacije” u okviru koje će 197 prvih razreda zasaditi svoje drvo i pratiti ga kroz naredne godine i naredne generacije. Ja kao gradonačelnik od prvog dana se zalažem za ozelenjavanje javnih površina i zato su mi urbana mobilnost, očuvanje prirode, upravljanje otpadom, energetska efikasnost itekako važne jer utiču na to da Beograd bude zdraviji grad – istakao je gradonačelnik Radojičić.\n– U prethodnom periodu smo zajedno radili na obuci direktora i domara u školama na temu energetske efikasnosti, a u proteklih sedam godina GIZ je dao doprinos tako što smo obezbedili da 3.125 objekata u Beogradu i Srbiji imaju energetske pasoše i tako poslali lideri u regionu u toj oblasti. GIZ je dao doprinos i pametnom sistemu za reciklažu – istakao je Radojičić koji se posebno zahvalio Gerhardu Zipelu na doprinosu koji je nesebično davao da Beograd bude lepši.\nPovezana vest: NAXI Radio: Proslava jubileja emisije "Mojih 50"\n– U periodu od 2015. do 2017.godine, sledeći svoj Program održivosti, kancelarije GIZ-a širom sveta doprinele su smanjenju globalne emisije CO2 u iznosu od 36 miliona tona, što je ekvivalentno CO2 emisiji celog jednog grada poput Berlina. Značajan doprinos smo dali i u Srbiji u projektima koje je finasirala Vlada Nemačke uz veliki doprinos sa srpske strane. Svake godine naše osoblje pravi zabavu da bi obeležilo rad u ovom lepom gradu, a ove godine smo odlučili da uradimo nešto ozbiljnije i trajnije a to je da svako od nas zasadi po jedno drvo za Beograd. Radujemo se što ćemo, uz stručnu pomoć Javnog preduzeća “Zelenilo Beograd”, doprineti da jedan od najvećih i najposećenijih parkova u Beogradu, postane još zeleniji,” rekao je Zipel i pozvao ostale međunarodne organizacije da prihvate izazov “Drvo za Beograd“ i daju svoj doprinos kvalitetnijem životu u Beogradu.\nPovezana vest: Umro Erik Sigal pisac Ljubavne priče\n– Procena stručnjaka je da jedno odraslo drvo tokom jedne godine preradi skoro 22 kilograma CO2 e i oslobodi količinu kiseonika koja zadovoljava potrebe jednog čoveka tokom dve godine. Svesni smo da sadnjom 163 stabla nećemo “spasiti” planetu, niti Beograd. Ali, iskreno verujem da ćemo našom sveukupnom aktivnošću na tom polju i odazivom na ovaj izazov, preneti jasnu poruku koliko je važno da sada i u budućnosti preduzimamo sve što je u našoj moći da postignemo i na duže staze održimo ekološki i socijalni balans. – rekao je Zipel.\nBy ATA Stars Redakcija|2019-11-05T22:47:55+01:00novembar 5th, 2019|U trendu|0 Comments


Iranski, američki i irački stručnjaci održali prvi sastanak zajedničkog komiteta\nIranski, američki i irački stručnjaci održali su danas u Bagdadu prvi sastanak zajedničkog komiteta posvećen suzbijanju nasilja u Iraku, za koje se Vašington i Teheran uzajamno optužuju. Sastanak je trajao oko četiri sata a održan je u kancelariji iračkog premijera Nurija al Malikija, u jako obezbeđenoj zelenoj zoni u kojoj su smeštene zgrade iračke vlade i američka ambasada. Iranski i američki zvaničnici su potvrdili da se sastao komitet, formiran pre manje od dve nedelje tokom pregovora američkog i iranskog ambsadora u Bagdadu.\n"Razgovore možemo da opišemo kao iskrene i ozbiljne. Ticali su se bezbednosnih problema, kao što je i bilo dogovoreno", rekao je portparol američke ambasade Filip Riker.\nUčesnici su odlučili da nastave razgovore, a datum njihovog idućeg sastanka biće naknadno određen, dodao je Riker. Američki i iranski ambasador, Rajan Kroker i Hasan Kazemi Komi, prvi put su se sastali 28. maja u iračkoj prestonici ali tada nije postignut napredak u približavanju stavova. Drugi susret je održan 24. jula i ni na njemu nije bilo napretka ali je ipak postignuta saglasnost o osnivanju tročlanog komiteta koji će se baviti bezbednosnim problemima u Iraku.\nSvrha komiteta je suzbijanje aktivnosti milicija, borba protiv mreže Al Kaide i uvođenje bezbednosti na granicama. SAD optužuju Iran da podržava šiitske milicije u Iraku, što Iran negira. Američka vojska navodi da grupe bliske Iranu obučavaju ekstremističke aktiviste i da ih snabdevaju oružjem kojim mogu da probiju američka oklopna vozila. Teheran, sa svoje strane, zahteva povlačenje američkih vojnika iz Iraka, optužujući ih da su uzrok pobune.\nNajmanje 37 ljudi ubijeno u Iraku\nNajmanje 37 osoba poginulo je u najnovijem nasilju u Iraku, od kojih 28 u eksploziji kamiona bombe u gradu na severu Iraka Tal Afaru, saopštila je iračka policija. Eksplozija je potresla deo grada u kojem većinom žive šiiti, kada je povređeno oko 40 ljudi, a za neke se strahuje da su još zarobljeni u ruševinama. U Tal Afaru, gde je uveden policijski čas posle najnovijih napada, bombaš je vozio kamion napunjen eksplozivom koji je bio pokrive tankim slojem šljunka. U Bagdadu je eksplodirala bomba pored puta, prema saopštenju iračke policije poginulo je devetoro ljudi, a osmoro je povređeno.


Kesić: Sankcije nedostatak snage američke administracije - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nŠef predstavništva Republike Srpske u SAD Obrad Kesić ocijenio je večeras da su sankcije Ministarstva finansija SAD kojim je obuhvaćen i član Predsedništva BiH i lider Stranke nezavisnih socijaldemokrata Milorad Dodik – ništa drugo do odraz nedostaka snage američke administracije.\n“Sankcije su priznanje nedostataka snage američke adiministracije i nedostatka energije da ozbiljnije uđu u probleme koji se postavljaju u BiH”, rekao je Kesić za Tanjug.\n“Čak je reditelj Oliver Stoun rekao da se sada umjesto raketa i bombardovanja koriste optužbe za korupciju koje služe za rušenje vlasti koja ne želi da bude poslušna iz ugla Vašingotna”, ocenio je Kesić.\nDodao je da se u tom kontekstu vidi da su sankcije usmjerene da bi se došlo do pritiska na rukovodstvo RS, na izabrane predstavnike RS da odustanu od borbe za povratak na Dejton, za povatak nadležnosti ilegalno otetih od strane visokih predstavnika koji sebi dopuštaju da budu bahati i “izigravaju guvernere za okupaciju BiH”.\n“U tom kontekstu ništa se neće promijeniti, ništa što se tiče Srpske. Od strane RS možete očekivati da će svi koji su uključeni u borbu za opstanak RS biti još odlučniji što se tiče komunikacije sa predstavnicima američke admistracije i u odbacivanju svih pritisaka koji dolaze od Vašingtona i pojedinačnih članova EU”, naveo je Kesić.\nPrema njegovim riječima, taj potez dolazi u vreme kada su se bošnjačka strana i bošnjački političari povukli iz pregovora o izmjenama izbornog zakona sa Hrvatima i kada govore da nisu uopšte spremni da pregovaraju sa predstavnicima RS o nužnim izmjenama – ključnim pitanjima koja su BiH uvela u krizu.\nKesić je dodao da treba imati na umu da američka administracija pokazuje da je ”bezmoćna” da ne može ništa osim da potegne za onim što su mjesecima govorili i da vrše pritisak na RS i mimo svega što njihovi predstavnici, poput Gabrijela Eskobara znaju da su ključni problemi za budućnost BiH vezani ne samo za pitanje RS nego za pitanje Federacije.\n“To je taj sukob između onih koji žele da stvore unitarnu, visokocentalizovanu državu, a to su Bošnjaci i bošnjačke stranke i onih koji žele ono što je temelj Dejtona”, ukazao je Kesić.\nU tom kontekstu, sankcije su, kako je ponovio priznanje nemoći američke administracije i neće doprinijeti rješavanju problema koji se gomilaju u BiH.\nPodsjetio je da Milorad Dodik već više godina ima sankcije i da je sada, kako može da procijeni, dodatna riječ – korupcija, kao dodatna klasifikacija sankcija.\nKesić je, takođe, podsjetio da su se ranije sankcije Dodiku odnosile na neposlušnost, ugrožavanje Dejtonskog sporazuma i stabilnost BiH.\nNa pitanje o tome da su neki mediji prenijeli da je Dodik rekao da će RS na sankcije odgovoriti sankcijama, Kesić kaže da je to izvađeno iz konteksta.\n“Sarkazam u Dodikovom odgovoru je zloupotrebljen i predstavljen je na pogrešan način”, rekao je Kesić. Kesić je naglasio da je bio pored Dodika kada je to govorio.\n“Sam je rekao da je to sarkazam kojim govori”, rekao je Kesić i ocijenio da mediji koji su preneli drugačije pokazuju koliko su pristrasni i koliko urušavaju imidž ne samo Milorada Dodika već i imidž Srpske.\nDodik kako kaže nije prijetio, on je komentariso da na ovakve vrste pristisaka koji u poslednje vreme idu stalno ka RS i njemu lično treba odgovoriti tako što treba odbaciti pritisak i tako što tim ljudima koji koriste pretnje kao dio diplomatije vratiti porukom da se bave korupcijom u sopstvenoj zemlji. (Tanjug)


Hapšenja u vezi sa Železarom – Semendria\nHapšenja u vezi sa Železarom\n18. mart 2013. HRONIKA – Izvor: Agencija Tanjug – Direktor policije Milorad Veljović potvrdio je Tanjugu da je u nastavku akcije suzbijanja finansijskog kriminala uhapšeno 13 osoba, dok se za jednom osobom intenzivno traga.\nOni se sumnjiče da su nezakonito prisvojili oko 200.000 tona čeličnog otpada i time oštetili Železaru za 5,7 miliona evra.\nPripadnici Policijske uprave u Smederevu u saradnji sa Višima javnim tužilaštvom u Smederevu lišili su slobode direktora smederevske firme “Harsko metals” Đorđa Jovanovića, poslovođe ove firme Aleksandra Rajkovića, Igora Mihajlovića i Milovana Novokmeta, zatim radnike Miroslava Pavlovića, Nebojšu Petruševića i Dalibora Dimitrijevića.\nSlobode su lišeni i Boban Crnoseljanski i Miroslav Vasić, kao i vlasnik firme “Pašer metali” Miodrag Jovanović, zatim vlasnik firme “Ema” Goran Janićijević, vlasnik firme “Blubis” Živojin Marinković, kao i Miroslav Jovanović, dok se za direktorom firme “Ema” intenzivno traga.\nZa njih postoji osnovana sumnja da su izvršili krivično delo zloupotrebe službenog položaja i falsifikovanja službenih isprava.\nOsumnjičeni su poslednjih godinu dana, od kada je Železara Smederevo u državnom vlasništvu, protivpravno prisvojili i otuđili čelični otpad u vlasništvu Železare, koji je preduzeće “Harsko metals” trebalo da preradi po ugovoru i vrati Železari u dalji proces proizvodnje.\nUmesto da Železari Smederevo vrate oko 200.000 tona čeličnog otpada, vlasnici “Harsko metals” su otpad u istoj količini prodali preduzećima u Smederevu za iznos od oko 40.000 evra. Železari su vratili bezvrednu šljaku, što je potvrđeno analizom u ovlašćenim laboratorijama.\nPrivatna preduzeća su čelični otpad izvozili u Rumuniju i Albaniju i tako ostvarili višestruku zaradu.\nKod privatnih preduzeća kriminalistička policija je pronašla oko 3.000 tona otpada, koji trebalo da bude izvezen u Rumuniju i Albaniju.\nNavedenim radnjama Železara u Smederevu oštećena je za oko dva miliona evra i vidu isporučenog neupotrebljivog čeličnog otpada koji je na lageru.Takođe i štete nastale prilikom gubitka u poizvodnji od oko pet miliona evra koji je nastao usled korišćenja beskorisnog otpada.\nTako je Železara Smederevo oštećena za ukupan iznos od 5,7 miliona evra u protivrednosti.\n« Železara: Konfuzija ili početak rada\nUmesto Železare – Svemirska stanica Smederevo »


Beograd među najpopularnijim destinacijama za Izraelce - Studio B\nBeograd među najpopularnijim destinacijama za Izraelce\nBeograd među najpopularnijim destinacijama za Izraelce Beoinfo\nBeogradBeograd Pocetna 12. 02. 2019. 18:13:57\nBeograd je na sajmu IMTM 2019 u Tel Avivu proglašen za jednu od najpopularnijih destinacija za izraelske turiste, prema rang listi najznačajnijeg izraelskog portala za putovanja Lametayesls, koji je uvrstio Beograd uz Rim, Barselonu i Prag kao top destinaciju za turiste iz Izraela, saopšteno je iz Turstičke organizacije Beograda.\nPriznanje je uručeno prvog dana sajma zameniku direktora Turističke organizacije Beograda Slobodanu Unkoviću.\n–Nagrada je rezultat rada svih institucija, relevantnih organizacija i pružalaca usluga u turizmu koji su prilagodili svoju ponudu za izraelske goste i učinili da Beograd postane nezaobilazna destinacija za Izraelce – rekao je Unković.\nPo uručenju nagrade, na zajedničkom štandu Beograda i Srbije organizovan je koktel za predstavnike turističke privrede i medija iz Izraela, gde je prisustvovao i ambasador Republike Srbije u Izraelu Milutin Stanojević.\nNa sajmu je predstavljena aktuelna turistička ponuda Beograda i Srbije, sa akcentom na jevrejsko nasleđe, turističke ture, poznate atrakcije u našem glavnom gradu, kulturu i gastronomiju. Tokom prvog dana sajma održan je veliki broj sastanaka sa izraelskim agencijama i turoperatorima, kao i novinarima zainteresovanim za promociju ponude Beograda u ovoj zemlji.\nTuristi iz Izraela su u 2018. godini na sedmom mestu po broju ostvarenih noćenja u Beogradu i nalaze se i u prvih 15 gostiju po broju dolazaka u Beogradu, navodi se u saopštenju.


Potpisan je finansijski sporazum za povećanje garantnog kapitala za KFKJ - Kosovo Credit Guarantee Fund\nPriština, 30. novembra 2020. – Potpisan je Finansijski sporazum za povećanje garantnog kapitala za Kosovski fond za kreditne garancije.\nDirektor za jugoistočnu Evropu i Tursku, dr Klaus Muller, i generalni direktor Kosovskog fonda za kreditne garancije, Besnik Berisha, potpisali su finansijski ugovor za povećanje garantnog kapitala za Kosovski fond za kreditne garancije u iznosu od 5 miliona EUR.\nOvu podršku pruža nemačka vlada za jačanje kreditiranja poslovnog sektora uopšte kako bi se izbegle posledice krize kao rezultat pandemije COVID-19.\nGarantne linije, koje u potpunosti finansira nemačka vlada, preko Nemačke razvojne banke – KfV, već podržane kapitalom od 18,5 miliona evra.\nOvaj događaj predstavlja prekretnicu za Kosovski fond za kreditne garancije za postizanje institucionalnih ciljeva, kao što su: podrška pristupu finansijama za mikro, mala i srednja preduzeća na Kosovu, povećanje zaposlenosti i podrška ekonomskom razvoju naše zemlje.\nUkupan iznos kredita koje su banke odobrile i koji su zavedeni pod garancijom već je dostigao 220 miliona evra raspoređenih u 5.865 kredita, dok su investicije izvršene u ove kredite obećavale preko 8.000 novih radnih mesta.


NSinfo: Kina ulaže u Vojvodinu: Fabrika za proizvodnju električne rasvete - nova radna mesta\nKina ulaže u Vojvodinu: Fabrika za proizvodnju električne rasvete - nova radna mesta\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević primio je delegaciju Pokrajine Guangdong iz NR Kine, koju predvodi Li Jian, zamenik generalnog direktora Kancelarije za spoljne poslove\nPovod za ovaj susret je bio razgovor u vezi sa intenziviranjem privredne i turističke saradnje između naše pokrajine i Gauangdonga i konkretizacija dogovora, koji su definisani tokom nedavne posete državno - privredne delegacije Gungdonga Srbiji i našoj pokrajini.\nPosebnu pažnju sagovornici su posvetili mogućnosti za ulaganje kineskih kompanija u fabriku za proizvodnju električne rasvete, koja bi se nalazila na teritoriji Vojvodine. Gosti iz Kine pokazali su veliko interesovanje za ovaj projekat i kao jedna od promotivnih aktivnosti, a u sklopu namere da se ova poslovna ideja uskoro i realizuje, planirano je da kod nas bude priređena izložba na kojoj će se predstaviti najznačajniji kineski proizvođači rasvete u okviru praznika koji ova provincija neguje. Potpredsednik Milićević istakao je da ideja o izgradnji fabrike rasvete u Srbiji treba da omogući da se ovi proizvodi plasiraju na tržište ovog dela Evrope. Potpredsednik Pokrajinske vlade istakao je spremnost da ponudimo nekoliko lokacija za ovaj projekat i uputio poziv potencijalnim poslovnim investitorima iz Kine da obiđu ove lokacije, kako bi sagledali njihove prednosti i potrebnu opremljenost u skladu sa zahtevima koje imaju. Istovremeno, Milićević je podsetio na napore koje Pokrajinska vlada ulaže u opremanje industrijskih poslovnih zona, što je ujedno i jedna od njenih prioritetnih aktivnosti na privlačenju investitora.\nTokom ovog susreta razmotreni su i modaliteti učešća u infrastrukturnim saobraćajnim projektima, zatim u oblasti poljoprivrede, sa posebnim osvrtom na prehrambenu industriju.\nMilićević i Jian su se složili da najavljeno uvođenja bezviznog režima za srpske i kineske državljane koji treba da se uspostavi do kraja godine i uvođenje direktne avio- linije između Beograda i Pekinga, treba da doprinese još boljem razvoju privredne i turističke saradnje Srbije i Kine, a u okviru toga i AP Vojvodine.\nProvincija Guangdong je najrazvijenija turistička pokrajina u Kini koja broji osam miliona poseta od strane turista godišnje, a što je uz kulturnioistorijsko nasleđe koju naša zemlja ima, dobar impuls za unapređivanje turističke saradnje između naše dve zemlje. Delegacija iz Kine uputila ja zvaničan poziv Pokrajinskoj vladi za učešće na Sajmu turizma 2017, koji će biti održan u glavnom gradu ove kineske pokrajine Guangdžou.\nNa kraju susreta dogovoreno je da zaduženi predstavnici Vojvodine i Guandonga koji će u najskorijem roku razmotre prve naredne korake datume sledećih susreta vezanih za razgovor.\nSastanku u Pokrajinskoj vladi prisustvovali su i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić, pokrajinski sekretar urbanizam i zaštitu životne sredine Vladimir Galić i savetnica predsednika za međuregionalnu saradnju Senka Bengin.\n... ap vojvodina, ekonomija, fabrika, investicije, Novi Sad, posao, saradnja, ulaganje, zanimljivosti


Novi Pazar: Konkurs za dodjelu stipendija najboljim studentima - Snews\nBy SNews 11. Aprila 2019. 115\nGradskog vijeća Novog Pazara odlučilo je da raspiše Konkurs za dodjelu stipendija najboljim studentima iz Novog Pazara koji studiraju na državnim univerzitetima i imaju najmanji prosjeka ocjena 9,0.\nGradonačelnik Nihat Biševac je izjavio da Novi Pazar nastavlja da ulaže u obrazovanje mladih, koji su, kako je nagalasio, budućnost ovog grada.\n“Ovo je prvi put da samostalno nagrađujemo najbolje studente. U prethodnom periodu smo nagrađivali učenike osnovnih i srednjih škola, učenike i profesore koju su postigli rezultate na republičkom takmičenju. Nastavljamo sa politikom ulaganja u mlade ljude. Grad ovim konkursom nastavlja da nagrađuje najbolje.”, rekao je Biševac, objavljeno je na zvaničnoj stranici grada.\nKonkurs će biti raspisan početkom sledeće nedelje i trajaće do kraja aprila. Tekst konkursa će biti objavljen na zvaničnom sajtu Grada Novog Pazara odmah po raspisivanju konkursa, o čemu će javnost biti uredno obavještena.\nKako se ukazuje pravo na studentsku stipendiju imaće studenti iz Novog Pazara koji studiraju na visokoškolskim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija, koji nisu u radnom odnosu, koji imaju državljanstvo Republike Srbije, koji nisu izgubili nijednu godinu tokom studija, uz maksimalnu efikasnost tokom studiranja, koji su prema nastavnom programu visokoškolske ustanove na kojoj studiraju položili sve ispite iz prethodnih godina stidija i postigli prosečnu ocjenu najmanje 9 (devet).\nNa ovaj konkurs se mogu prijaviti studenti od druge do završne godine osnovnih studija. Studenti bez roditeljskog staranja imaju pravo da budu posebno rangirani u okviru navedenih uslova, osim onog koji se tiče prosečne ocjene.\nTagovi: Gradsko vijeće Novog Pazara konkurs Novi Pazar stipendije studenti


► Kanadski sud: Novo ročište o izručenju predstavnice Huaveja 8. maja\nKanadsko Ministarstvo pravde zvanično je 1. marta pokrenulo proceduru izručenja Meng Vanžu u SAD.\nOna je uhapšena na zahtev SAD koje traže njeno izručenje jer je osumnjičena između ostalog da je sakrila povezanost Huaveja i kompanije Skajkom, u pokušaju prodaje opreme Iranu, uprkos sankcijama koje je Vašington uveo Teheranu.\nPosle toga su u Kini uhapšeni kanadski državljanin Majkl Kovrig, nekadašnji diplomata u Pekingu, Hongkongu i UN, kao i kanadski biznismen Majkl Spavor, što je zaoštrilo diplomatske odnose Kine sa Kanadom i SAD.\nI Srbija deo kanadske proslave Dana sećanja\nPosredstvom svojih diplomatskih predstavnika u ambasadi u prestonici Otavi i Srbija je ove godine bila deo kanadskog obeležavanja Dana sećanja (Remembrance Day) na žrtve ratova.\nVladimir Todorić, advokat lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa, zatražio je danas izuzeće sudije u procesu njegovom klijentu za kršenje zabranje kretanja u vreme vanrednog stanja,...


Vreme 1592 - Oktobarski salon ili...: Bijenale koje to zapravo nije\nOktobarski salon ili... >\nBijenale koje to zapravo nije\nOktobarski salon jeste bio institucija za sebe, institucija kojoj je svakako trebalo pomoći, ali ne i transformisati je do neprepoznatljivosti. Gubitkom prepoznatljivog imena izgubiće se čak i prividna, jedina preostala veza sa bitnim periodom naše kulturne istorije, a od sećanja na jednu gradsku umetničku manifestaciju koja je nekad bila prestižna i koja je uspevala da donese kvalitet, neće, nažalost, preostati ništa\nU proteklih 17 godina, odnosno od 2004. godine kada je organizovan prvi internacionalni Oktobarski salon, ova manifestacija prošla je kroz uzbudljiv period prepun uspona i padova koji su, kako je vreme odmicalo, doveli do toga da svi mi kolektivno skoro izgubimo interesovanje za nju. Ove godine Oktobarski salon je prvi put nazvan Beogradsko bijenale, što iz perspektive njegove skorašnje istorije izgleda kao pokušaj oživljavanja mrtvaca. Otkad je, naime, pre nekoliko godina osnivač Oktobarskog salona, Skupština grada Beograda, odlučio da najznačajnijoj godišnjoj umetničkoj izložbi kod nas dodeli bijenalni status, a potom i da joj, u skladu sa tim, promeni naziv, rasprave i kritike u umetničkim krugovima ne prestaju. I dok je jedan deo stručne javnosti protiv ovakvih odluka, drugi podržava ovu promenu nadajući se da će ona konsekventno dovesti do poboljšanja uslova izlaganja i podizanja kvaliteta umetničke produkcije. Ove druge, koji se zalažu za beskompromisnu modernizaciju istovremeno se žaleći na sistemsku "falinku" naših institucija, treba podsetiti da ima nečeg tragičnog u potpunom ukidanju istih. Jer Oktobarski salon jeste bio institucija za sebe, institucija kojoj je svakako trebalo pomoći, ali ne i transformisati je do neprepoznatljivosti. Gubitkom prepoznatljivog imena izgubiće se čak i prividna, jedina preostala veza sa bitnim periodom naše kulturne istorije, a od sećanja na jednu gradsku umetničku manifestaciju, koja je nekad bila prestižna i koja je uspevala da donese kvalitet, neće, nažalost, preostati ništa. Zagovornike ovakvih radikalnih, a u isto vreme ad hoc rešenja stoga bi trebalo podsetiti da funkcionalne i dobre institucije, nama inače preko potrebne, treba negovati i razvijati, prilagođavati sadašnjosti i pripremati za budućnost, ali ne gubeći vezu sa prošlošću. Oktobarski salon je nekad bio važan deo kulturnog života prestonice, deo identiteta glavnog grada, važan datum u kalendaru svakog umetnika, bez obzira da li je učestvovao u njemu ili ne.\nČesto se pisalo i govorilo o tome kako je Oktobarski salon najveća i najznačajnija izložba u Srbiji jer je u prošlosti okupljala najbolje umetnike i predstavljala njihove recentne radove domaćoj publici. Zamišljen kao neka vrsta smotre savremenog stvaralaštva "glavnog toka" u onovremenom socijalističkom društvu, Oktobarac, kako smo voleli da mu tepamo, bio je ideološki vezan za promociju slobodnog stvaralaštva kao pokazatelja Titovog socijalizma sa ljudskim likom, ali i strateško proizvođenje elitne umetnosti za novonastalu socijalističku buržoaziju. Otuda je ova reprezentativna godišnja izložba, prigodno vezana za Oktobarske svečanosti kao najveći praznik glavnog grada, od početka imala blago konzervativan kurs, ostavljajući makar u početku isuviše radikalne umetničke pokrete po strani. Kasnije, tokom sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka, kako su stege države popuštale, tako je i Oktobarac sve više dobijao svoju fizionomiju i status značajne umetničke smotre koja predstavlja savremeno stvaralaštvo. Ova manifestacija je postala referentna izložba koja je uspela da odneguje i razvije scenu, da joj pruži podršku i neophodnu vidljivost. Devedesete su se na Oktobarski salon odrazile kao i na sve druge oblasti kulture ‒ ekonomski devastirano društvo kome je uskraćena mogućnost da putuje, da se razvija, da upoznaje nove umetničke trendove, okrenulo se samo sebi i iznedrilo specifičnu vrstu umetnosti koja je bila amalgam raznih pojava i fenomena sa kraja veka.\nPromena koja je usledila 2004. godine napravila je radikalan rez u tkivu domaće umetničke produkcije, koja se posle više od 15 godina konačno povezala sa svetom. Prvi put je pozvan jedan inostrani kustos koji je predložio koncept i napravio selekciju pretežno inostranih umetnika. Značajni svetski umetnici našli su se u Beogradu i publika je imala prilike da vidi njihove radove, a stručna javnost da ih upozna i nešto nauči od njih. Ne treba zaboraviti da je u tom trenutku prošlo svega četiri godine od promene režima Slobodana Miloševića. Umetnici ali i publika dobili su priliku da vide neke od najpoznatijih svetskih zvezda, da vide šta njihove kolege rade, kako izgledaju njihovi radovi i u kome pravcu se kreće savremena umetnička produkcija.\nAli vratimo se ovogodišnjem salonu. Još od pre nekoliko godina bilo je primetno da je došlo do smene generacija i sada već možemo govoriti o jednoj novoj sceni mladih umetnika, kako domaćih tako i onih inostranih. Novo doba donosi i novu umetnost, pa se tako interesovanja i radovi njihovih tvoraca sada skoro pa u potpunosti kreću u pravcu instalacija, novih tehnologija i istraživanja graničnih oblasti koje spajaju umetnost i različite nauke. Ovogodišnja izložba trebalo je da se održi 2020. godine, ali je zbog pandemije pomerena za sledeću godinu. U međuvremenu je došlo i do promene lokacije, pa je Muzej 25. maj zamenjen izložbenim prostorom Muzeja grada Beograda u Resavskoj ulici. Takođe promenjen je i datum otvaranja izložbe, pa je sad kraj juna zamenio tradicionalni oktobar. Mnogo toga je krenulo naopako pa ne treba da čudi činjenica da je samo otvaranje prošlo prilično nezapaženo, skoro pa u tajnosti, kao da se neko stideo da javnosti obznani sve ono što se protekle tri godine pripremalo. Istini za volju, organizator i kustosi su pokušali da pored klasičnih galerijskih prostora ubace u program i druge lokacije po gradu, parkove, podzemne prolaze, trgove i platoe kao mesta dešavanja, ali informacije kao da nisu dolazile do publike. Ako ovako nešto ne radite u Veneciji ili Kaselu, početak leta jednostavno nije period kada se otvaraju izložbe koje pretenduju da imaju značajan status.\nOvogodišnja izložba nosi naziv "Sanjari" i već u uvodnom tekstu kustosi napominju kako im je jedna od inspiracija bio i čuveni film istog naziva Bernarda Bertolučija. Naravno, pored italijanskog reditelja spominju se i citiraju mnogi umetnici, teoretičari i filozofi koji su pisali i razmišljali na temu sanjarenja i pogleda usmerenog ka budućem vremenu. Radovi više od 40 umetnika na različite načine problematizuju čitav set problema, ideja i pitanja koji su manje ili više povezani sa temom sanjarenja. Prema rečima kustosa, jedan od glavnih aspekata je tehnološki napredak i fuzija umetnosti i digitalne kulture koja leži u osnovi svega što danas proživljavamo putem medija, interneta i društvenih mreža. Za razliku od Bertolučija, čiji filmski opus karakteriše izrazita poetičnost, vizuelnost i empatija, ovogodišnji salon, odnosno izabrani radovi ne poseduju skoro ništa od toga. Prosečni, skoro pa banalni radovi jednostavno ne plene, ne daju nam onaj osećaj koji vas uzdiže, tera na razmišljanje. Postavka se uglavnom sastoji od instalacija, video-radova i raznih minimalističkih intervencija koje gube smisao u svojoj hermetičnosti i oslanjanju na komplikovane koncepte, koji uglavnom nemaju mnogo veze sa vizuelnim umetnostima. Njihovo tumačenje uglavnom se prilagođava nekom od narativa i kreće se u rasponu od socijalno angažovanog, političkog i ideološkog diskursa, pa do promovisanja i glorifikacije nekih minornih fenomena. Radovi se veoma retko uzdižu iznad nivoa dosetki, jeftinih aluzija i fascinacija modernom tehnologijom. Generalno gledano, stiče se utisak da prisustvujemo nekom čudnom revivalu devedesetih i početaka tehno umetnosti, kada su umetnici prosto bili fascinirani mogućnostima novih tehnologija i digitalnih alatki. Radio-drame, karaoke nastup, prilično neubedljiva laserska animacija ili DJ nastup sa projekcijom slika i video-zapisa, loše gejming animacije u neuspeloj formi video-radova ili klasične reklamne animacije za video-spotove ili Jutjub tizere jednostavno nisu dovoljni da bi se našli na izložbi koja pretenduje da bude referentna tačka na mapi savremene umetnosti, jedno ozbiljno Bijenale. Kustoski tim je pokazao da ima malo iskustva u izložbama ovog formata i da generalno posmatrano slabo razume savremeni trenutak. Kako kustosi dolaze iz sveta izdavaštva, čitav prostor Artget galerije sa foajeom pretvoren je u biblioteku različitih umetničkih i neumetničkih izdanja koja su na neki način povezana sa temom ovogodišnjeg salona – "Sanjari".\nProsečan posmatrač imaće veliki problem da poveže i shvati koji je to idejni pravac ili koncepcijska zamisao kojom su se italijanski kustosi rukovodili kada su stvarali ovu izložbu. Pored nekoliko dobrih i originalnih radova, sveopšti utisak je poražavajući jer prisustvujemo nekom čudnom povratku u prošlost, tačnije rečeno u devedesete kada su čak i umetnici sa ovih prostora na tehno žurkama izvodili bolje radove (VJ-inge, animacije, laserske projekcije i slične radove). Čudan spoj digitalne umetnosti, onakve kakva je bila pre više od dvadeset godina, klabinga, futurističkog pogleda, izdavaštva i još koječega, govori o nerazrađenoj osnovnoj ideji koja bi dala sveobuhvatan, objedinjujući ton celoj manifestaciji. Uvek je bilo teško spojiti različite poetike umetnika u jednu koherentnu celinu, ispričati priču i ponuditi viziju sveta kroz pogled umetnika, ali upravo u ovome leži čar i lepota kustoskog posla. Nažalost, italijanski kustosi se ili nisu snašli radeći u ovim čudnim okolnostima, ili su jednostavno, kao i mnogi drugi kustosi pre njih, odradili Oktobarac i stavili još jednu referencu u svoj CV.\nOsnovni, ako ne i najveći problem Oktobarskog salona ostaje pitanje nedostatka vizije kuda i kako dalje. Od prvih internacionalnih salona koji su kreirali festivalsku atmosferu u gradu, pa do ovih najnovijih malih zahvata, kako po obimu, tako i u koncepcijskom smislu, Oktobarski salon se nalazi na konstantnoj silaznoj putanji. Taj pad nije nastupio u trenutku kada je jedno političko rukovodstvo smenilo drugo i kada je jedna struja pobedila drugu i odlučila da će se Oktobarski salon ubuduće zvati Beogradsko bijenale. Taj pad je bio neminovan i nastupio je u onom trenutku kada se odustalo od domaćih umetnika, taj pad je bio rezultat nebrige za domaću scenu, njene umetnike i sve ono što bi trebalo da bude glavni prioritet salona. U suštini, o Oktobarcu su odlučivali ljudi koji nisu niti poznavali niti razumeli savremenu umetnost.\nOd kada je 2014. godine ova izložba počela da se organizuje svake druge godine, jasno se videlo da promena u načinu realizacije izložbe nije donela preko potreban kvalitet, već produžetak agonije i odlaganje konačne odluke o tome treba li nam ovakav Oktobarac, ili je jednostavno njegov format u novonastalim okolnostima prevaziđen. Problema je mnogo, od neadekvatnih prostora u kojima se organizuje, pa do konstantnog trošenja novca na iste stvari. Kulturni centar očigledno nema niti snage niti kapacitete da organizaciono i kadrovski pored sopstvenog programa zadovolji potrebe Oktobarca. Stiče se utisak da je izložba postala sama sebi cilj i da se sve radi kako bi se opravdao status i onaj davno nestali renome.\nSerije – Hacks i Halston >\nZabava za zrelu publiku\nOtpakivanje kutija sećanja\nIn Memoriam – Ksenija Dragunska (1965–2021) >\nDuh, opojan i nežan


stand up Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: stand up\nArhive po tagovima: stand up\nTradicionalni prvoaprilski „Stand Up Show“ u Kombank dvorani\n28. februar 2022. Pozorište 0\nI petak, 1. april 2022. godine, biće u Kombank dvorani obeležen u duhu šale uz tradicionalni „Stand Up Show“ čuvene četvorke komičara.\nNeša Bridžis: Stand up show „Šifra F40.01“\n22. februar 2021. Pozorište 0\nU velikoj sali Kombank dvorane, u petak, 12. marta 2021. od 19.00, popularni komičar Neša Bridžis će održati stand up show „Šifra F40.01“.\nPovratak stand up komedije u Kombank dvoranu\n29. septembar 2020. Pozorište 0\nStand up komedija vraća se na velika vrata Kombank dvorane, u petak, 9. oktobra 2020. od 20.00.\nJazz kantina Lisabon: Nova sezona stand up komedije\n16. juni 2020. Pozorište 0\nStand up komedija vraća se na velika vrata u kultni klub Kombank dvorane – Jazz kantinu Lisabon, posle pauze od skoro tri meseca.\n25. februar 2020. Pozorište 0\nKombank dvorana: Darko Mitrović – Izražavam bojazan\n25. novembar 2019. Pozorište 0\nU subotu, 21. decembra 2019. godine od 21.00, u Velikoj sali Kombank dvorane, komičar Darko Mitrović će održati stand up veče.\n13. novembar 2019. Pozorište 0\nStandUpFest 2019: Stand Up In Progress\n16. septembar 2019. Festivali 0\nStandUpFest 2019, međunarodni beogradski festival stand up komedije biće održan od 1. do 14. oktobra u klubu komedije Ben Akiba.\nRegionalni stand up show u Kombank dvorani\n11. septembar 2019. Pozorište 0\nU subotu, 12. oktobra od 20.30, u Kombank dvorani biće održan Regionalni stand up show pod sloganom „Jer dan bez smeha je protraćen dan“.\nStand up: Darko Mitrović – Gledanje u mrak\n9. septembar 2019. Pozorište 0\nU petak, 20. septembra od 21.00, u Jazz kantini Lisabon biće održan stand up Darka Mitrovića „Gledanje u mrak“.\n1. juni 2019. Pozorište 0\nJazz kantina Lisabon: Stand up Darka Mitrovića\n28. maj 2019. Pozorište 0\nSada već tradicionalni stand up Darka Mitrovića biće održan 8. juna od 21.00 u Jazz kantini Lisabon (Kombank dvorana).\nStand up komedija: Darko Mitrović – Anesteziran\n5. april 2019. Pozorište 0\nU Jazz kantini Lisabon, 12. aprila od 21.00, Darko Mitrović izvešće svoju novu stand up komediju pod nazivom „Anesteziran“.\n8. februar 2019. Pozorište 0\n9. oktobar 2018. Pozorište 0\nStudentska organizacija Unija studenata FON-a, već treću godinu zaredom, organizuje humanitarno stand up veče na Fakultetu organizacionih nauka.\nOsmi StandUpFest 2018.\n6. septembar 2018. Festivali 0\nOd 8. do 14. oktobra, pod sloganom „Kaži osam… ako smeš!“ na tri lokacije u sedam dana biće održan osmi StanUpFest 2018.\nDan šale u UK Vuk: Srđan Dinčić – Treće stanje\n23. mart 2018. Pozorište 0\nU nedelju, 1. aprila od 20.00, na Svetski dan šale, u Ustanovi kulture „Vuk Stefanović Karadžić“ nastupiće Srđan Dinčić sa predstavom „Treće stanje“.


Optužbe Narodne stranke protiv vlasti Novog Sada za popločavanje Pozorišnog trga – DnevniZurnal\nOptužbe Narodne stranke protiv vlasti Novog Sada za popločavanje Pozorišnog trga\nby admin 17/09/2021, 03:26 1.9k Views\nOmladina Narodne stranke održala je konferenciju za novinare čija tema je bila rekonstrukcija, odnosno popločavanje Pozorišnog trga u Novom Sadu iza kog, kako tvrde, stoji firma biznismena Zvonka Veselinovića.\nOni su izneli tvrdnje da se na Pozorišni trg ugrađuje granit najgore kvaliteta i da će Veselinovićeva firma „Granit-peščar“ na tom poslu zaraditi 10 miliona evra.\nOmladinci Narodne stranke su nosili transparent na kojem je pisalo „Predaja nije opcija? Zatvor je vaša opcija!“, sa fotografijama Veselinovića i Marka Bosanca Bosketa, naprednjaka koji je ranije osuđivan za nasilničko ponašanje, a čija je firma „Montop“ takođe jedan od izvođača radova.\n„Opet aludiramo da postoji krivično delo trgovina uticajem između gradonačelnika Novog Sada i kriminalaca koji dobijaju najkrupnije poslove u gradu. Pozivamo tužilaštvo i policiju da odreaguju povodom dve stvari – kolika je cena radova na Pozorišnom trgu, a kakve su karakteristike i kvalitet materijala“, rekao je Aleksandar Maksimović.\nKako javlja reporterka N1, konferenciji je prisustvovao i Tomislav Lovreković, koji je u februaru u Pančevu Mariniku Tepić iz Stranke slobode i pravde gađao živom kokoškom. On je ovom prilikom postavio i pitanje omladincima Narodne stranke.\nViše od sat vremena nakon navedene konferencije za novinare, na istom mestu je govorila Sanja Draško, šefica odborničke grupe Srpske napredne stranke u gradskoj Skupštini, koja je rekla da su omladinci Narodne stranke izneli izmišljotine.\nOna je pokazala fotografije kako će izgledati rekonstruisani centar Novog Sada, konstatujući da će to biti najlepši trg u zemlji. Draško je pokazala i fotografije toga kako je centar Novog Sada izgledao dok je Borislav Novaković, sada potpredsednik Narodne stranke, bio gradonačelnik.\nNa pitanje reporterke N1 na koji način je firma Marka Bosanca angažovana, Draško je odbijala da odgovori.


Kosovo i SAD potpisali sporazum o razvojnom grantu od 30 miliona dolara - Vijesti sa Balkana i Svijeta\nPRIŠTINA (AA) – Predsednik Kosova Hashim Thaci, ambasador SAD-a Greg Delawie i šef USAID-a na Kosovu James Hope potpisali su danas amandman na Sporazum o grantu za razvojne ciljeve vrednom 30 miliona dolara, javlja Anadolu Agency (AA).\nThaci je nakon potpisivanja granta sa USAID-om, izjavio da se radi o sporazumu vrednom 30 miliona dolara namenjenih vladavini zakona, dobroj vladavini, podsticanje investiranja u privatni sektor i podizanju ljudskih kapaciteta.\n“Današnji sporazum je korak napred u snažnoj podršci, koju su Sjedinjene Države pružile konsolidaciji države Kosovo u oblasti vladavine zakona, ekonomskom razvoju i sveopštem progresu”, kazao je Thaci.\nOn je ocenio da su poslednji dani uspešni za Kosovo, te je najavio da će sutra biti potpisan sporazum sa američkom privatnom kompanijom “Contour Global” o izgradnji termocentrale “Novo Kosovo” u vrednosti 1,3 milijarde eura. To je, kako je kazao, najbolja poruka koju Kosovo može poslati uoči 10. godišnjice proglašenja nezavisnosti o dobroj sredini za strane investitore.\nAmerički ambasador Greg Delawie je ocenio da je Kosovo u ovoj godini postiglo dosta uspeha, od mirnih izbora i formiranja nove Vlade, preko rangiranja Kosova među deset najreformisanijh država u oblasti poslovanja od strane Svetske banke, integracije kosovskog pravosuđa, pa do sporazuma o izgradnji nove termoelektrane, koja će obezbediti sigurno snabdevanje električnom energijom.\nDodao je kako treba nastaviti “put reformi, jer ima još puno posla kako bi se obezbedilo da Kosovo ide napred na njegovom integracionom putu ka Evropskoj uniji”.\n“Današnja ceromonija upravo govori o tome šta treba da zajednički radimo u 2018. godini, jer ovaj grant dodaje još 30 miliona dolara za aktivnosti USAID-a, što će pomoći glavnim razvojnim izazovima Kosova”, kazao je Delawie.\nPOVEZANE STAVKEgrantGreg DelawieHashim ThaçiSporazumUSAID


Kadeti Mačve u elitnom rangu! - FK Mačva Šabac\nKadetska selekcija Mačve ovu sezonu završila je kao šampion Prve kadetske lige Fudbalskog saveza regiona Zapadne Srbije, zahvaljujući impresivnim rezultatima. Od ukupno 30 utakmica, dečaci godišta 2002/2003. zabeležili su 26 pobeda, jedan remi i tri poraza, a posebno treba istaći da su postigli čak 96 golova. U prostorijama FK „Mačva“ mlade šampione pozdravili su predstavnici Uprave kluba, stručnog štaba, Mačvine škole fudbala i novinari.\nDa za budućnost šabački superligaš FK „Mačva“ ne treba da brine dokaz su uspešni rezultati mlađih kategorija. Protekla sezona je bila uspešna za sve takmičarske selekcije crveno-crnih, a najveću radost doneli su kadeti koji će nakon četiri godine ponovo zaigrati u najvišem rangu – Kadetskoj ligi Srbije. Tim povodom u prostorijama FK Mačva mlade šampione pozdravili su predstavnici Uprave kluba, stručnog štaba, Omladinske škole i novinari.\nPredsednik FK Mačva Ivica Kralj pozdravio je fudbalere i čestitao na izuzetnom uspehu, koji je ovu selekciju Mačve nakon četiri godine, vratio u najviši rang, mesto koje ovaj šabački klub i zaslužuje.\n„Napravili smo fantastičan uspeh, ova deca su to zaslužila zajedno sa svojim trenerom Slobodanom Radojčićem koji je pre svega jedan odličan pedagog što je u našem klubu od velike važnosti. Samo svojim trudom i radom došli su do uspeha, niko im nije poklonio niti jedan bod, što daje posebnu draž ovom uspehu, kao i celoj našoj Omladinskoj školi na čelu sa Nikolom Jelikićem. Organizovao je školu kako smo svi očekivali i naravno da u narednom periodu očekujemo još razloga za slavlje, uspeh i drugih selekcija kao i prvog tima“, rekao je predsednik kluba, Ivica Kralj.\nTrener kadetske selekcije, Slobodan Radojčić ističe da su igrači celo prvenstvo odigrali bez velikih oscilacija i skoro bez greške, kao i da će nekoliko dečaka iz ove selekcije vrlo brzo biti priključeni prvom timu i da su oni budućnost šabačkog superligaša. Takođe treba naglasiti da su svih dečaci kadetske selekcije pre tri godine bili Mačvini pioniri i da su već tada pokazivali izuzetan talenat. Plasman u elitni rang i šampionski pehar je potpuno zasluženo u njihovim rukama što potvrđuje i impresivna statistika.\n„Od ukupno 30 utakmica, dečaci su zabeležili 26 pobeda, jedan remi i tri poraza, a posebno treba istaći da su postigli čak 96 golova. Po utakmici ovi dečaci su postizali više od tri gola, što znači da su igrali lep i atraktivan fudbal, sa puno golova, šansi, a to i jeste program rada Mačvine škole. Naša ekipa je tokom sezone primila najmanje golova, a to je dokaz da svi radimo ne samo na napadu kao elementu igre, nego i na defanzivi. U postizanju golova učestvovalo je čak 19 dečaka, a 34 mlada fudbalera imala su učešće u postizanju ovog uspeha. Nismo se oslonili na nekoliko igrača, kao što je to slučaj u pojedinim klubovima. Zbog svih ovih činjenica ponosni smo na sve učinjeno u ovoj sezoni“, kaže trener Radojčić.\nKapiten Branislav Knežević ponosan je na uspeh koji su postigli i najavljuje da će se u narednoj sezoni kao omladinac sa svojim saigračima boriti za još jednu titulu i povratak u najviši rang i Omladinaca Mačve. „Nije bilo lako doći do ovog uspeha, radili smo naporno i mislim da smo potpuno zaslužili šampionsku titulu. Bilo je neizvesno do poslednjeg kola, ali na kraju želja nam se ostvarila. U novoj sezoni kao Omladinac Mačve imaću isti cilj, da zajedno sa mojim saigračima i ovu selekciju vratimo u najviši rang, a najveća želja je naravno nastup sa prvim timom i nadam se da će i to ubrzo biti ostvareno“, navodi kapiten Knežević.\nPrvaci u svojoj ligi su i Mačvini petlići, dok su pioniri na drugom, a omladinci na trećem mestu, kaže direktor Omladinske škole Nikola Jelikić. „Moram da istaknem kada je reč o Omladinskoj selekciji da je osvojeno treće mesto takođe uspeh, jer smo igrali sa godinu dana mlađom decom, koja i ove godine ostaju u takmičarskom pogonu i iskreno se nadam da ćemo biti apsolutno konkurentni za osvajanje prvog mesta u Omladinskoj ligi Zapadne Srbije. Sa Kadetima smo dokazali kroz utakmice da je titula u pravim rukama, apsolutno najviše golova smo dali, a najmanje primili. Petlići su prvi u svojoj ligi, a pioniri sa trenerom koji je tek preuzeo ove dečake nalaze se na drugom mestu na tabeli. I njihov plasman je veliki uspeh, napravljen je niz od 18 utakmica bez poraza tako da sam siguran da ćemo u narendom periodu napraviti jedan ozbiljan kontinuitet dobrih rezultata“, zadovoljno ističe Jelikić.\nU Mačvinoj školi fudbala u trenažnom pogonu trenutno se nalazi oko 350 dečaka, od 2008. do 2012. godišta i takmičarske selekcije petlića, pionira, kadeta i omladinaca. U protekle četiri godine interesovanje za dres Mačve ne jenjava i svakim danom crveno-crna porodica je sve brojnija.


Rodna (ne)ravnopravnost nestaje 2095. godine? - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Rodna (ne)ravnopravnost nestaje 2095. godine?\nSvetski ekonomski forum bavio se i pitanjima rodne ravnopravnosti, a u svojim izveštajima procenjuje da će u većini zemalja, po današnjoj stopi promena, ona nestati do kraja veka. Na kom mestu u svetu se nalazi Srbija po rodnoj ravnopravnosti?\nDa ste rođeni danas, napunili biste 80 godina kada se zatvori jaz rodne neravnopravnosti – procenjeno je da će današnji jaz rodne neravnopravnosti nestati krajem 21. veka – 2095. godine.\nMeđutim, to se neće desiti u isto vreme na svim mestima. Zato je Svetski ekonomski forum (World Economic Forum) na svom sajtu postavio kalkulator u kom možete izračunati da li će bar vaša deca i unuci doživeti kraj rodne neravnopravnosti u svojoj zemlji?\nSrbija – 5. na svetu po pitanju ženskih prava prema OECD\nZanimljivo je da za većinu zemalja koje smo testirali, uvek dobijamo isti rezultat – 2095. godina. Ipak, ispod tog podatka date su još neke statistike…\nSrbija je, u izveštaju o rodnoj (ne)ravnopravnosti za 2014. godinu (2014 Global gender Gap Report), zauzela 54. mesto na svetu sa indeksom od 0,709 (0 – neravnopravnost, 1 – ravnopravnost).\nPrema istom izveštaju, u Srbiji žene zarađuju prosečno 66 odsto zarade muškarca, tj. prosečna godišnja plata žena je 9.435 dolara, a muškaraca 14.275 dolara.\nDeo izveštaja o rodnoj neravnopravnosti koji se odnosi na Srbiju (engleski jezik)\nNavodi se i da su žene stekle pravo glasa 1946. godine, da imaju 135 dana porodiljskog odstustva (uz 230 dana zajedničkog roditeljskog odsustva zbog dece).\nSvetski ekonomski forum navodi i da 53,1 odsto žena u Srbiji radi, u odnosu na 69 odsto muškaraca, ali da u pismenosti žene zaostaju za muškarcima relativno malo – 97,1 u odnosu na 99,2 odsto pismenosti muškaraca.\nMeđutim, žene imaju duži prosečan zdravi životni vek – 67 godina za žene i 63 godine za muškarce.\nKada je reč o zdravstvenoj zaštiti i obrazovanju ovde je neravnopravnost (skoro) nestala, u ekonomskoj sferi iznosi preko 0,6, ali u politici ne dolazi ni do 0,2.\nSrbija je u ovom izveštaju Svetskog ekonomskog foruma od 2012. godine. Tada je zauzimala 50. mesto, da bi se u 2013. godini popela na 42. mesto u svetu. Nažalost, u 2014. godini, pali smo na nivo ispod onog 2012. godine – na 54. mesto.\nTags:ljudska pravapismenostrodna ravnopravnostrodna ravnopravnost među polovimaSrbijaSvetski ekonomski forumžene


Više o Autoput Beograd-Sarajevo - Avaz\nViše o Autoput Beograd-Sarajevo\nSrbija kreće u gradnju ceste, šta je s BiH?\nSrbija kreće s pripremnim radovima za izgradnju autoputa Beograd - Sarajevo. Predstavnici Srbije su još u decembru prošle godine s turskom građevinskom kompanijom „Tašjapi“ potpisali ugovor o projektiranju i izgradnji prve dionice autoputa.\nZa dvije godine počinje gradnja autoputa Beograd-Sarajevo\nIzgradnja autoputa Beograd-Sarajevo trebala bi početi za dvije godine. Komercijalni ugovor za projektovanje i izgradnju prve dionice ove saobraćajnice potpisali su danas resorni ministri Srbije i Turske u Beogradu.\nPad turske lire neće utjecati na izgradnju puta Beograd - Sarajevo\nČlan tursko-srpskog poslovnog vijeća u Turskoj Aleksandar Međedović rekao je za ovaj list da kriza turske lire teško može biti razlog da se ovaj infrastrukturni projekt odgodi\nCvijanović: Vlada RS podržava trasu autoputa Beograd-Sarajevo preko Višegrada\n- Vlada RS-a stoji iza ove trase, ne da bi nekome tjerala inat, nego da bi se ponašali u skladu sa onim što definišu naši strateški dokumenti. Ta trasa se našla u strateškim dokumentima i definisana je u Strategiji transporta Republike Srpske, a ona je našla mjesto u okvirnom dokumentu na nivou BiH - izjavila je Cvijanović.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Putin rekao da ne sme, ali...\nPutin rekao da ne sme, ali...\nDeficit budžeta Ruske Federacije je od januara do maja tekuće godine iznosio 1,48 biliona rubalja (22,4 milijarde dolara) ili 4,6 odsto BDP-a.\nDeficit iznad Putinovih želja\nSamo u maju, budžetski deficit je iznosio 350,36 milijardi rubalja (5,2 milijarde dolara), prema podacima ruskog ministarstva finansija, dodaje se u saopštenju koje je prenela ruska agencija Tas.\nBudžetski rashodi su u prvih pet meseci ove godine iznosili 6,13 biliona rubalja (92,4 milijarde dolara), dok su prihodi dostigli 4,64 biliona rubalja (69,9 milijardi dolara).\nRuski predsednik Vladimir Putin je početkom ove godine rekao da budžetski deficit u 2016. ne sme da pređe 3,0 odsto BDP-a, podseća Tas.\nAgencija dodaje da je, prema rečima ministra finansija Antona Siluanova, ministarstvo na putu da dostigne deficit od 3,3 procenta do kraja godine, ako cena uralske sirove nafte bude 40 dolara po barelu.\n* Nafta u ambis vuče i rublju\n* Putin: Moramo da budemo spremni za sve situacije\n* Naftaši pritiskaju Putina - ograničiti proizvodnju nafte\nSVET CNN: Velika pobeda Rusije u Kaspijskom moru\nSreda 15.06.2016. 08:04\nDeficit urnisanog ruskog bedzeta !? ... pa kako ne bi kad je (kremaljski kurton vodi razarajucu politiku) niska konkurentnost ekonomije , ZAVISNOST od izvoza sirovina , tehnolosko zaostajanje , visoka zavisnost od spoljnoekonomske konjunkture , nedovoljan obim resursa za kreditiranje , niska investiciona privlacnost zemlje , zaostao finansijski i bankarski sistem , losa poslovna klima , odliv stranog kapitala .... itd itd itd


NovaEnergija.net » Hoversurf Hoversurf – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "Hoversurf"\nRuska tehnološka kompanija Hoversurf najavila je da su vozila koja proizvode, Hoverbike S3 2019, spremna za proizvodnju, te da su rezervacije otvorene.\nVozila, koja imaju oko 115 kilograma, oslanjaju se na četiri velika propelera kako bi ostala u vazduhu. Hoverbike S3 može da iznese odraslog vozača pet metara iznad zemlje, pri brzinama do 96 km/h od 10 do 25 minuta, u zavisnosti od težine i vremenskih uslova. Policija u Dubaiju već koristi Hoverbike S3 kao deo plana inicijative da se grad pretvori u „pametan“, o čemu smo ranije već pisali.\nPrema rečima kompanije Hoversurf, Hoverbike S3 karoserija je kreiran od ugljeničnih vlakana korišćenjem različitih tehnologija, a ergonomija pilotskog sedišta poboljšana je u novom modelu kako bi vozaču omogućila udobno sedenje na bilo kojoj visini.\nHoverbike S3 je takođe ažuriran novom hibridnom litijum-mangan-niklovom baterijom koja omogućava vozačima da lete do 40 minuta u „režimu drona“. Sigurnosne funkcije uključuju automatske stabilizatore, automatsko poletanje i automatsko sletanje, i sistem elektronske sigurnosti, koji uključuje hitno sletanje, zvučni i vizuelni sistem upozorenja i projekciju protiv smetnji.\nZainteresovani mogu naručiti Hoverbike S3 za 150.000 dolara a isporuka će stići za dva do šest meseci. Hoversurf zahteva 10.000 dolara depozita za rezervaciju.\nIzvor: Geek / PC Press\nLeteći motor kreće u prodaju i serijsku proizvodnju was last modified: November 3rd, 2018 by Ivana Karanović