Paragraf kompanija već drugu godinu za redom je prisutna na ovom savjetovanju gdje je sa zadovoljstvom omogućila svim zainteresovanim učesnicima pristup bazi u promo periodu od mjesec dana.\nKompanija Paragraf u Bosni i Hercegovini postoji od 2016. godine. Svojim klijentima obezbjeđuje brz, siguran, tačan i ažuran pristup informacijama bitnim za uspješno i zakonito poslovanje u skladu sa propisima Bosne i Hercegovine. Inovativna online baza propisa Bosne i Hercegovine je osmišljena s ciljem da bude idealni saradnik korisnika na putu istraživanja zakona i drugih propisa Bosne i Hercegovine na svim nivoima.\nU okviru savjetovanja učesnicima su se danas obratili predsjednik Upravnog odbora Udruženja sudija Republike Srpske Milenko Milekić, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Milan Tegeltija, pomoćnik ministra pravde Srpske Slobodan Zec, direktor Odjela za ljudsku dimenziju misije OEBS Fermin Kordoba, direktor Centra za edukaciju sudija i tužilaca FBiH Arben Murtezić i direktor Centra za edukaciju sudija Srpske Tomislav Čavić.\nSavjetovanje koje se održava u hotelima "Termag" i "Vučko" na Jahorini, počelo je 23. a trajaće do 26. oktobra. Kao i ranijih godina, predavači su eminentni pravnici, sudije, profesori fakulteta i advokati iz Republike Srpske, FBiH i regiona.


Jača nadzor nad radom sudija i tužilaca | BL Portal\nVisoki sudski i tužilački savjet (VSTS) BiH uspostavio je Odjeljenje za integritet nosilaca pravosudne funkcije i time stavio tačku na taj zahtjev predstavnika Evropske komisije u okviru priče o reformi domaćeg pravosuđa.\nOdjeljenje će imati poduži niz zadataka, a kako su “Glasu Srpske” pojasnili u VSTS-u, osnovna zaduženja su mu da prati primjenu kodeksa sudijske i tužilačke etike i propisa o sprečavanju sukoba interesa u pravosuđu.\n– Pored toga, Odjeljenje će predlagati VSTS-u BiH rješenja za unapređenje, te obezbjeđivati distribuciju potrebnih informacija nosiocima pravosudne funkcije i zainteresovanoj javnosti. Na listi poslova je i praćenje sprovođenja planova integriteta, praćenje poštivanja propisa o ličnim finansijskim izvještajima sudija i tužilaca i provjeravanje blagovremenosti i potpunosti podataka iz finansijskog izvještaja – rekli su za “Glas Srpske” u VSTS-u i dodali da je Odjeljenju u opisu posla i pružanje stručne i administrativne podrške.\nDo formiranja tog odjeljenja, u okviru Sekretarijata VSTS-a BiH, došlo je nakon telefonske sjednice Savjeta, održane krajem jula, na kojoj je usvojen novi Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u tom savjetu.\nPravilnik je, kako su potvrdili u VSTS-u, stupio na snagu, a time i novoformirana organizaciona jedinica, ali je, dodali su, potrebno određeno vrijeme da se popune pozicije u novom odjeljenju.\nU VSTS-u BiH su na pitanje zbog čega se pristupilo tim izmjenama, odnosno da li je to jedna od obaveza na putu ka EU ili stvar unutrašnjeg dogovora, istakli da je novi pravilnik rezultat višegodišnjih procesa koji su rezultirali analizama i utvrđenim potrebama za određenim funkcijama i nadležnostima koje su evoluirale posljednjih desetak godina.\n– Odjeljenje za integritet nosilaca pravosudne funkcije je samo jedna od nekoliko većih promjena u organizacijskoj strukturi Sekretarijata VSTS-a BiH – istakli su u toj pravosudnoj instituciji.\nEvropska komisija je u februaru, pa u junu ove godine pozvala VSTS da preduzme hitne korake radi uspostavljanja posebne jedinice za integritet u okviru Sekretarijata, a prvi čovjek Savjeta Milan Tegeltija nedavno je istakao da je taj posao bio prekinut zbog pandemije virusa korona.\nPojasnio je i da se i ta jedinica veže uz pravilnik o imovinskim kartonima, tako da će i njen opis rada znatno biti smanjen u odnosu na ono šta bi trebalo da bude da taj pravilnik o imovinskim kartonima postoji.\nProblem, u tom sektoru, već duže postoji na relaciji VSTS – Agencija za zaštitu ličnih podataka, a da bi više napora trebalo uložiti, ne samo da se na to stavi tačka, nego i popravi stanje u pravosuđu, smatra član Ustavnopravne komisije u Domu naroda Parlamenta BiH Lazar Prodanović.\nZa “Glas Srpske” je istakao da je formiranje Odjeljenja, ali koje još čeka da bude popunjeno, sitan korak.\n– Neophodno je stvoriti ambijent kojim bi se imovinski kartoni sudija i tužilaca svake godine objavljivali, isključujući samo one lične podatke koji bi se eventualno mogli zloupotrijebiti. Moramo imati na umu da je imidž pravosudnih institucija dosta poljuljan i trebalo bi da ovaj saziv Savjeta ministara BiH, odnosno nadležno ministarstvo, uputi u proceduru novi zakon o VSTS-u BiH kojim bi se stvorile pretpostavke za izbor najkompetentnijih osoba iz pravosuđa – rekao je Prodanović.\nReforma pravosuđa, dodao je, predugo traje, te istakao da i EU očekuje od BiH veći iskorak u ovoj oblasti i da je to i dio obaveza iz Mišljenja.\nEvropska komisija upozorila je VSTS u junu da bi mogla da obustavi dalje finansiranje reforme pravosuđa u BiH, koja se realizuje putem tog savjeta.\n– Zbog zabrinjavajuće ograničenih rezultata u postizanju ciljeva reforme pravosuđa u proteklim godinama, a posebno u oblasti integriteta, Komisija trenutno preispituje svoju podršku pravosuđu putem VSTS-a – rekli su tada u Kancelariji Evropske komisije u Briselu.\nZadaci novog odjeljenja\npraćenje primjene kodeksa sudijske i tužilačke etike\npraćenje propisa o sprečavanju sukoba interesa\npredlaganje rješenja za unapređenje\npraćenje sprovođenja planova integriteta\npraćenje poštivanja propisa o finansijskim izvještajima\nTags: Sudije, tužioci, VSTS


Popović: Pomoć za inovacione i tehnološke infrastrukture u Zapadnoj Srbiji\n► Popović: Pomoć za inovacione i tehnološke infrastrukture u Zapadnoj Srbiji\nVlada Srbije pomoći će unapređenje inovacione i tehnološke infrastrukture u Zapadnoj Srbiji da bi se omogućio ubrzani razvoj mladih inovativnih startapova, ali i zrelijih kompanija tog regiona, izjavio je danas ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.\nOn je tokom posete Naučno-tehnološkom parku u Čačku rekao da je taj park važan deo inovacione infrastrukture Zapadne Srbije, ali da je neophodno da ovakvih parkova bude u još više gradova i opština u ovom regionu, saopštilo je resorno ministarstvo.\n"Mladi inženjeri u Zapadnoj Srbiji imaju talenat i izražen preduzetnički duh, ali potreban im je dodatni podsticaj od strane države da se odvaže da pokrenu sopstveni biznis", rekao je Popović.\nOn je naveo da je cilj Vlade Srbije da podrškom razvoju parka u Čačku i pokretanjem novih naučno-tehnoloških parkova u ovom regionu, stvori mrežu parkova širom Srbije "gde će mladi inovativni preduzetnici moći da dobiju podršku za osnivanje sopstvenih startap firmi".\nPopović je rekao da je to način da mladi iz ovog regiona doprinesu ekonomskom i tehnološkom razvoju čitave Srbije.\nTokom posete Čačku ministar Popović je posetio Institut za voćarstvo u ovom gradu, gde je s rukovodstvom instituta razgovarao o jačanju veze nauke i privrede i većoj primeni rezultata naučno-istraživačkog rada u poljoprivredi i prehrambenoj industriji.\nVlada Srbije će pomoći razvoj inovativnih kompanija\nVlada Srbije će pomoći razvoj inovativnih kompanija da bi mladi ljudi koji se bave naukom ostali u Srbiji i da ne bi odlazili u inostranstvo, rekao je danas u Čačku ministar za inovacije i tehnološki razvoj Srbije Nenad Popović.\n"Inovativna i tehnološka infrastruktura su jedan od osnovnih preduslova za tehnološki razvoj Srbije i učinićemo sve da mladi ljudi koji se bave inovacijama i tehnološkim razvojem imaju mogućnost da ovde pokažu svoje ideje i da saradjuju sa investitorima", rekao je Popović novinarima posle posete Naučno-tehnološkom parku u Čačku.\nDodao je da mladi inženjeri u Srbiji imaju talenat i preduzetnički duh, ali im je potreban podsticaj države.\n"Cilj Vlade Srbije je da stvori mrežu naučno-tehnoloških parkova", rekao je Popović, uz procenu da je to put do novih radnih mesta u visokotehnološkim oblastima.\nPopović je rekao da je s rukovodstvom Čačka i Naučno-tehnološkog parka razgovarao o proširenju te ustanove.\n"Vlada Srbije će učiniti sve da pomogne razvoj i osavremenjivanje Naučno tehnološkog parka u Čačku, ne samo novcem, već i edukacijom i savetodavno, koristeći potencijale koje imamo", rekao je Popović.\nMinistar je danas posetio u Institut za voćarstvo i firmu "Uniplast" i sastao se s rukovodstvom Grada i privrednicima.\nPopović: Radna grupa za borbru protiv lažnih vesti - isključivo za društvene mreže\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović izjavio je da se njegova ideja za formiranje radne grupe za borbu protiv lažnih vesti odnosila isključivo na dezinformacije na...


RTS :: Stefanović: Sistem odbrane funkcioniše kao jedno\nPolitika Stefanović: Sistem odbrane funkcioniše kao jedno\nStefanović: Sistem odbrane funkcioniše kao jedno\nponedeljak, 04. dec 2017, 22:18 -> 22:24\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin večeras je, na svečanoj akademiji povodom Dana vojnih veterana, Zlatnu plaketu uručio potpredsedniku Vlade i ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću, koji je naglasio da sistem bezbednosti u Srbiji funkcioniše "kao jedno".\nStefanović je istakao da priznanje ne doživljava samo kao nagradu Ministarstvu unutrašnjih poslova za odličnu saradnju u sistemu bezbednosti, za koji je rekao da poslednjih godina funkcioniše sve bolje.\n"Možda je još važnije da sistem bezbednosti funkcioniše kao jedno, na način da ne gledate boju uniforme, niti kojoj službi ili ministarstvu pripada određeni pojedinac, već koliko može da doprinese Srbiji", rekao je Stefanović.\nČestitajući svim ratnim veteranima praznik, Stefanović je istakao da je ponosan što živi u domovini u kojoj se vodi računa o ljudima koji su je zadužili i na koje je Srbija ponosna i iskreno zahvalna, saopštilo je Ministarstva odbrane.\nStefanović je rekao da je Srbija oduvek vodila oslobodilačke ratove u kojima je pokazala izuzetnu hrabrost i čast, te je poručio da Srbija ne sme da zaboravi "svoje sinove i kćeri koji su za njenu slobodu dali život".\nMinistar je naglasio da Srbija danas ume da ceni ono što su ratnici i vojni veterani za nju uradili i da ih aktivno uključuje u proces prenošenja znanja mlađim generacijama.\n"Na svima nama koji se danas bavimo sistemom bezbednosti Republike Srbije je da uložimo maksimalne napore da osiguramo da se sukobi više nikada ne ponove i da Srbija uvek bude spremna da gradi konstruktivnu budućnost, ali koja je spremna i da se brani, da zaštiti i svoje nebo i svoju vodu i svoju zemlju i svoj narod i svakog svog čoveka", rekao je Stefanović.\n2 Jačanje saradnje Srbije i Španije\n3 Zahtev Prištine za članstvo u Interpolu u senci skandala\n4 Otvaranje novih poglavlja u pregovorima sa EU u decembru\n5 Bahtiri tvrdi da je dobio pretnju smrću


Pet zemalja Zapada pozvalo političke lidere u BiH na kompromis i dogovor – Krstarica\nBeta 28. avgusta 2019. 16:30\nAmbasade SAD, Francuske, Velike Britanije, Italije i Nemačke u Bosni i Hercegovini zajedničkim saopštenjem su istakle da političke stranke treba da postignu komprimis i konsenzus kako bi se formirala nova vlast na nivou BiH.\n„Odluka o odlaganju jučerašnje sednice Predsedništva BiH ističe potrebu za kompromisom i izgradnjom konsenzusa političkih stranaka i lidera u BiH“, piše u zajedničkoj izjavi.\n„Formiranje vlasti i nastavak napretka prema reformama koje su u skladu s postojećim ciljevima i opredeljenjima spoljne politike, ključni su naredni koraci za BiH i njenu budućnost“, stoji u zajedničkom saopštenju pet ambasada.\nNavodeći da su njihove zemlje „i dalje čvrsto privržene snažnim i delotvornim državnim institucijama“, ambasade SAD, Francuske, Velike Britanije, Italije i Nemačke su pozvale političke lidere da u potpunosti poštuju Ustav i zakone BiH, te da deluju u skladu s njima.\nTu izjavu je podržala i delegacija EU u BIH.\nLideri SDA, SNSD-a i HDZ-a su ranije postigli sporazum o formiranju vlasti na nivou BiH, ali se usvajanje Godišnjeg nacionalnog plana (ANP) koji znači aktiviranje MAP-a – Akcionog plana za ulazak u NATO pojavilo kao „kamen spoticanja“ za realizaciju tog sporazuma.


Lukaku i Džejms za pobedu Čelsija nad Arsenalom – DnevniZurnal\nLukaku i Džejms za pobedu Čelsija nad Arsenalom\nby admin 22/08/2021, 20:35 1.6k Views\nFudbaleri Čelsija zabeležili su pobedu u derbiju drugog kola Premijer lige i to protiv gradskog rivala Arsenala na njegovom terenu 2:0.\nTuhelov Čelsi već posle dva kola istakao je jasnu nameru da evropskoj tituli pridruži i domaću. Plavci su bili apsolutno dominantni, posebno u prvom poluvremenu kada je praktično i rešen meč. Tobdžije nisu imale rešenja za povratnika Romelua Lukakua, ali ni igrača utakmice Risa Džejmsa.\nUpravo su njih dvojica učestvovali u akciji kod vođstva u 16. minutu. Džejms je pobegao Saki i uputio sjajnu oštru loptu u peterac, gde je Lukaku bio sam kao duh i postigao prvenac u drugom mandatu u dresu Plavaca. U 35. minutu gotovo istovetna akcija. Ponovo su sjajno kombinovali gosti, Maunt sjajno uposlio Džejmsa, koji je ponovo po desnoj strani pobegao Saki, ali ovog puta se odlučio sam da završava akciju i postigao gol za 2:0.\nVeć tada je bilo jasno da će bodovi otići na Stamford Bridž iako je Arsenal bio bolji i nešto konkretniji u nastavku. Najbolju priliku Tobdžije su imale u 60. minutu kada je Holding šutirao glavom tik pored leve stative gola Čelsija. Imao je i Čelsi u drugom poluvremenu sjajnu priliku, ali je šut Lukakua glavom u 77. minutu sjajno odbranio Leno, a lopta se posle odbrane odbila o prečku i nije bilo gola.\nČelsi je ovom pobedom ostao na deobi prvog mesta sa Liverpulom, Brajtonom i Totenhemom sa po šest bodova. Upravo se u narednom kolu u subotu u derbiju sastaju Liverpul i Čelsi. Arsenal je prvi put od osnivanja Premijer lige zabeležio poraze u prva dva meča i sledi mu okršaj protiv Mančester Sitija u narednom kolu, takođe u subotu.


Održan zajednički sastanak u cilju apliciranja na Regionalni Challenge Fond\nČetvrtak, 11 Ožu 2021 11:14\nU organizaciji Javne ustanove Srednjoškolski centar “Nedžad Ibrišimović”, a uz podršku Općine Ilijaš u Biznis centru, 10. marta 2021. godine održan je zajednički sastanak i prezentacija o mogućnostima formiranja konzorcijuma koji će aplicirati na bespovratna sredstva Regionalnog Challenge Fonda.\nSastanku je prisustovao Općinski načelnik Akif Fazlić sa saradnicima, direktor JU SŠC “Nedžad Ibrišimović” Amir Džafo sa saradnicima te predstavnici privrednih subjekata AMA Adriatic d.o.o, Kalea d.o.o, Standard Furniture Factory d.d, MABO d.o.o, CloudIt d.o.o i EZIOinox d.o.o.\nDirektor SŠC “Nedžad Ibrišimović” Amir Džafo predstavio je kriterije koji su nepohodni za formiranje konzorcijuma, proces prijavljivanja te mogućnosti koji nudi ovaj fond. “Naš cilj jeste da se povežemo sa kompanijama, apliciramo na javni poziv te zajednički uspostavimo kvalitetan prostor za praksu, koji će našim učenicima omogućiti da se upoznaju sa mašinama, opremom i alatima koje će koristiti u realnom radnom okruženju tokom obuke i kasnije, kad se zaposle”, istakao je direktor Džafo.\nOpćinski načelnik Akif Fazlić iskazao je zadovoljstvo zbog proaktivnosti menadžmenta SŠC “Nedžad Ibrišimović” te se zahvalio privrednim subjektima koji su pokazali društvenu odgovornost i želju da unaprijede obrazovanje. Općina Ilijaš će u skladu sa uslovima programa biti pridruženi član konzorcijumu te pružati podršku u procesu apliciranja na Javni poziv. “Fond predstavlja priliku za podsticanje partnerstva između škole, kompanija i lokalne zajednice te način da se pomogne oporavku, rastu i konkurentnosti naših ekonomija. Na ovaj način možemo obezbjediti neophodan kadar za lokalne kompanije i strane investitore koji ovde posluju, kao i one koji planiraju da ulažu u našoj općini. Također, naš cilj jeste da Srednjoškolski centar u Ilijašu bude prepoznat kao obrazovna ustanova koja producira kvalitetan kadar”, kazao je načelnik Fazlić.\nUčesnici su se složili da programi poput Regionalnog fonda podržavaju podizanje nivoa kvaliteta stručnog obrazovanja jer bi učenici dolazili u radno okruženje sa prethodno usvojenim bazičnim tehničkim vještinama koje će sticati zahvaljujući savremenoj opremi i alatima u svojim školama.\nViše o Regionalnom Challenge Fondu:\nRegionalni Challenge Fond je 1. februara objavio poziv za podršku investicijama u projekte dualnog ili kooperativnog obrazovanja, u iznosu od 150.000 do 600.000 eura po projektu, sa ukupnim fondom od 18,8 miliona eura na nivou šest ekonomija regiona Zapadnog Balkana, a sredstva su obezbeđena zahvaljujući njemačkom Saveznom ministarstvu za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ). Sredstva su delegirana KfW Nemačkoj razvojnoj banci, a projekat sprovodi Komorski investicioni forum Zapadnog Balkana kao glavni implementacioni partner. Cilj Fonda je da unapredi kvalitet i relevantnost stručnog obrazovanja i obuke za tržište rada kroz finansiranje investicija u opremu i infrastrukturu odabranih projekata dualnog ili kooperativnog obrazovanja i obuke koji se sprovode u okviru partnerstava između obrazovnih organizacija i kompanija.


Nakon višegodišnjeg nastojanja peradarske industrije u Bosni i Hercegovini da otvori izvozna tržišta EU, i konačnog potvrđivanja izvrsnosti od strane Evropske komisije, mesna industrija MADI je realizovala prvi izvoz pilećeg mesa iz Bosne i Hercegovine u zemlje Evropske unije. „Ovo...\nKompanija Adriatic Metals je objavila da je otkrila novo „spektakularno“ nalazište dragocjenih metala u centralnom dijelu BiH. Inače, ova kompanija posjeduje koncesiju za istraživanje i eksploataciju minerala i ruda na pojedinim lokacijama općin...\nKompanija “Madi” iz Tešnja gradi novu fabriku. Riječ je o potpuno novom pogonu za proizvodnju panirane piletine, a vrijednost ove investicije procjenjena je na 6 miliona KM. “Ovakva vrsta proizvodnje ne postoji u Bosni i Hercegovini. Riječ je o...\nFederalno udruženje za promociju i razvoj zelene energije i organskih proizvoda GEOPA iz Zenice pripremilo je projekat promocije “Zakona o javno-privatnom partnerstvu (JPP) ZDK”. Projekat predviđa kontinuiranu prezentaciju zakonske regulat...


18.09.2018 u 16:38\nOd kazni za rad na crno u budžetu samo 150 miliona dinara\nPo osnovu prekršajnih prijava koje je podnela inspekcija rada, u prvih sedam meseci ove godine u budžet Srbije uplaćeno je 150 miliona dinara. Međutim, da su presude bile makar po srednjoj vrednosti onoga što zakon predviđa onda bi se u budžet slilo 1,9 milijardi dinara, izjavio je u Nišu vršilac dužnosti direktora Inspektorata za rad Stevan Đurović za Betu. On je rekao da inspekcija rada nailazi na velike probleme u suzbijanju „rada na crno” kao što su nepokretanje prekršajnih postupaka po prijavama inspektora i male kazne koje sudovi izriču. – Zakon je predvideo da novčane kazne za sve poslodavce koji drže radnike „na crno” iznose od 800.000 do dva miliona dinara, a imamo brojne slučajeve gde sudovi izriču kaznu od 100.000 dinara do 300.000 dinara – istakao je Đurović na\n14.09.2018 u 22:00\nZapošljavajući trudnice agencije oštetile budžet za osam miliona evra\nMajkama koje izuzetno dobro zarađuju i čija primanja mesečno idu i do 3.000 i 5.000 evra, država će povećati naknadu za porodiljsko bolovanje s tri na pet prosečnih plata. Time će biti ispravljena nepravda prema ovim ženama koje bi s ovim velikim zaradama bile zakinute, jer praktično ne bi tokom trudničkog bolovanja primale više od 150.000 dinara, budući da prosečno mesečno primanje u Srbiji danas iznosi oko 416 evra, saznaje nezvanično „Politika”. Iako je poslednjih dana bilo horskog negodovanja u javnosti zbog novog zakona o finansijskoj podršci porodici, činjenica je da odlukom da se, umesto godinu dana, za utvrđivanje naknada ubuduće uzima 18 meseci plaćene osnovice za obavezno socijalno osiguranje, Ministarstvo rada pokušava da stane na put zloupotrebama agencija i poslodavaca\n11.09.2018 u 17:20\nJavni dug Srbije iznosio je na kraju jula 2018. godine 24 milijarde evra, ili 59,6 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), objavilo je Ministarstvo finansija. To predstavlja blagi pad javnog duga u odnosu na prethodni mesec, kada je težio 24,03 milijarde evra, što je činilo 59,7 procenata BDP-a. Na kraju 2017. godine javni dug je bio 23,22 milijarde evra, odnosno 61,6 procenata BDP-a.\nPovišice mogu i bez rebalansa budžeta\nOd izjave predsednika Aleksandra Vučića da će Srbija ove godine „imati jedan od najpozitivnijih i najboljih rebalansa do sada, kojim će se dosta ići na povećanje životnog standarda”, pa do stava da za isplatu povišica prekrajanje državne kase uopšte nije potrebno, prošlo je nešto malo više od dva meseca. Da li je predsednik time demantovao sam sebe ili se u međuvremenu promenio fiskalni okvir jer su ostvareni rezultati na kraju jula za 65,8 milijardi dinara bolji od plana? A šta o tome kaže zakon? Po članu 69 Zakona o budžetskom sistemu, tekuća budžetska rezerva iznosi najviše četiri odsto ukupnih prihoda u državnoj kasi, što je oko 47 milijardi dinara. To je fiskalni prostor u okviru koga ministar finansija Siniša Mali do kraja ove godine ima odrešene ruke...\n26.06.2018 u 14:11\nBudžet ulazi u mirnije vode, ekološka ulaganja prioritet\nJavne finansije ulaze u mirnije fiskalne vode, pa bi sada jedan od prioriteta za kreatore ekonomske politike trebalo da bude ulaganje u zaštitu živote sredine, jer je Srbija jedna od najzagađenijih zemalja Evrope. Ovu ocenu izneo je Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta i dodao da bi prilikom krojenja državne kase za sledeću godinu, investicije u ovoj oblasti trebalo da se povećaju pola milijarde evra. O koliko velikom novcu je reč, najbolje govori podatak da je to približno jednako godišnjim ulaganjima države u poljoprivredu i da to, na primer, čini trećinu budžeta Ministarstva prosvete.\n28.05.2018 u 15:38\nBeogradu pomoć iz budžetske rezerve od 360 miliona dinara\nVlada Srbije iz budžetskih rezervi izdvojila je za potrebe grada Beograda 360 miliona dinara, objavljeno je u „Službenom glasniku”. Novac iz tekuće budžetske rezerve biće raspoređen Ministarstvu finansija, na ime transfera gradu Beogradu za izvršavanje obaveza, usled smanjenog obima prihoda gradskog budžeta. Finansijsku pomoć gradu Beogradu od 90 miliona dinara Vlada Srbije je odobrila u martu ove godine, a i nekoliko puta prošle godine je gradskom budžetu doniran novac iz budžetskih rezervi.\nNovog ministra finansija čeka rebalans budžeta\nDržavna kasa, koju je skrojio bivši ministar finansija Dušan Vujović, po svemu sudeći, moraće da bude prekrojena. Kako je najavio predsednik Aleksandar Vučić, novi ministar finansija već na jesen radiće rebalans budžeta. I to, pre svega, zbog povećanja plata i penzija, iako se bivši ministar finansija Dušan Vujović toj ideji suprotstavljao. Obično su, tokom prethodne tri godine primene programa iz predostrožnosti sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), povišice dogovarane krajem godine, prilikom razgovora o budžetu za sledeću godinu. Međutim, ovoga puta to će se, kako je najavio predsednik Vučić, dogoditi nešto radnije. „Premijerka Ana Brnabić i ja počeli smo da razgovaramo o tome da ove godine u implementaciju krenemo od oktobra. Što znači da ćemo pre toga imati rebalans...\n14.05.2018 u 11:55\nSuficit budžeta u prvom kvartalu 6,5 milijardi dinara\nNaplaćeni su prihodi u iznosu od 266,7 milijardi dinara, dok su rashodi iznosili 260,3 milijarde dinara, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu Ministarstva finansija. U martu je deficit budžeta iznosio 12,1 milijardi dinara. Prihodi su ostvareni u iznosu od 89,6 milijardi dinara, od čega su poreski prihodi bili 75,9 milijardi dinara, a najveći deo potiče od uplate PDV - 38 milijardi, i od akciza 20,7 milijardi dinara. Neporeski prihodi ostvareni su u iznosu od 13,1 milijardi dinara, od čega se 2,9 milijardi dinara odnosi na prihod po osnovu premije za emitovanje hartija od vrednosti, dok je priliv donacija iznosio 0,6 milijardi dinara. Rashodi budžeta su izvršeni u iznosu 101,7 milijardi dinara, navode iz Ministarstva. Kao i u februaru, rashodi za kamate su bili\nEvropski budžet do 2027. bez stavke o proširenju\nNovi sedmogodišnji budžet Evropske unije, za period od 2021. do 2027. godine, predložen je samo nekoliko meseci posle donošenja strategije za proširenje na zapadni Balkan, ali, iako je autor u oba slučaja ista Evropska komisija – oni nisu sasvim u saglasju. U strategiji koja se zove „Verodostojna perspektiva proširenja za zapadni Balkan i veći angažman EU u tom regionu”, usvojenoj početkom februara, navedena je 2025. godina kao „indikativan datum” i odnosi se prvenstveno na Srbiju i Crnu Goru koje su najviše do sada napredovale u evrointegracijama, a u nacrtu novog budžeta stavka o proširenju EU jednostavno ne postoji. Ipak, zvaničnici Srbije i Brisela tvrde da nema mesta za zabrinutost. Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović za „Politiku” objašnjava da u novom budžetu...\n09.03.2018 u 15:37\nBudžetski suficit u januaru 22,1 milijarda dinara\nPoreski prihodi su iznosili 77,7 milijardi dinara, od čega se najveći deo odnosi na uplatu PDV-a, ,7 milijardi dinara i akciza 31,4 milijarde U republičkom budžetu, u januaru 2018. godine, ostvaren je suficit u iznosu 22,1 milijarda dinara. Naplaćeni su prihodi od 86,6 milijardi dinara, dok su rashodi iznosili 64,5 milijardi, objavilo je Ministarstvo finansija u izveštaju o makroekonomskim i fiskalnim podacima. Poreski prihodi su iznosili 77,7 milijardi dinara, od čega se najveći deo odnosi na uplatu PDV-a (32,7 milijardi dinara) i akciza (31,4 milijarde). Prihod od PDV-a u januaru je visok s obzirom na to da se plaćaju obaveze za prethodna tri meseca, uključujući i decembar koji karakteriše visoka potrošnja. Dobrom ostvarenju prihoda od akciza najviše je doprinelo formiranje


Beloglavi supovi i u rezervatu Peštersko polje – Agropress\nBeloglavi supovi i u rezervatu Peštersko polje\nBeloglavi supovi i u rezervatu Peštersko polje, Foto: RINA\nPešter – U Specijalnom rezervatu prirode „Peštersko polje“ primećena su jata beloglavih supova nakon što je početkom ove godine počelo sa radom hranilište za nekrofagne vrste životinja.\nKako je saopštio Zavod za zaštitu prirode Srbije, hranilišta su postavljena između lokaliteta Krnja Jela i vrha Trojan, a izgrađena su u skladu sa uslovima zaštite prirode Zavoda.\nBrojnost supova u tom rezervatu kretala se od 30 do 180 jedinki, a primećeno je i da oko 50-ak jedinki noći u šumi u blizini hranilišta i stenama neposredno ispod vrha Trojan.\nUspešan rad hranilišta i širenje prostora na kojima obitava beloglavi sup, kako ističe direktor Zavoda za zaštitu prirode Srbije Aleksandar Dragišić, rezultat je dobre prakse i saradnje Zavoda i upravljača, a pre svega, čuvara prirode na terenu.\nDragišić podseća i da je rad hranilišta u SRP „Peštersko polje“, takođe i rezultat višegodišnjeg spoja i rada stručnjaka, upravljača i svih zaštitara prirode na uspostavljanju nacionalne mreže hranilišta za nekrofagne vrste životinja koja je deo Balkanske mreže hranilišta.\nTim projektom se omogućava neometano kretanje i širenje populacije tih ugroženih vrsta na celom Balkanskom poluostrvu i šire u Evropi.\nU mrežu tih hranilišta, koja se nalaze u granicama zaštićenih područja proglašenim Specijalnim rezervatima prirode „Uvac“, „Klisura reke Mileševke“, „Klisura reke Trešnjice“, i sada „Peštersko polje“, nastoji se da se uskoro uključi još jedno, i to u Parku prirode „Stara planina“.\nHranilište na Pešterskom polju je ograđeno, ima objekat za fotografisanje i posmatranje životinjskih vrsta uz stalni video nadzor.\nUpravljač zaštićenog područja – Turistička organizacija Sjenice vodi evidenciju o prisustvu vrsta i obezbeđivanju i iznošenju hrane.\nPored beloglavih supova, hranilište posećuju gavran i vetruška, a od krupnih zveri zabeležen je vuk.\nTuristička organizacija Sjenica, kao upravljač rezervata, od februara 2020. do trenutka stručnog nadzora koje je obavio Zavod za zaštitu prirode Srbije u drugoj polovini oktobra, je organizovala iznošenje oko 23 tone hrane, čime je ujedno smanjeno nekontrolisano odlaganje uginulih životinja na širem području.\nUginule životinje se, u saradnji sa lokalnom zajednicom, dovoze sa područja Pešterske visoravni i šire okoline.\nTakođe, planira se postavljanje rampe na prilaznom putu ka hranilištu koje je ograđeno drvenom ogradom i izgradnja pojilišta za životinje u okviru hranilišta.\nPosete novoizgrađenom objektu za posmatranje životinja su ograničene, i to prevashodno u naučno-istraživačke i edukativne svrhe, uz obavezno prethodno prijavljivanje upravljaču.\nGZS / Tanjug / Agropress\nZbog egzotičnog lova na divokoze, na Taru su dolazili gosti čak iz Južne Amerike i Afrike\nBudžetom predviđeno 32 miliona dinara za subvencije u...\nPavle od zaborava čuva potočare i preciznom rukom...\nKroz projekat “ Naša šuma, naša briga “ u...\nProširena lista za subvencije namenjene mladim...


Umro je kralj Milan Obrenović - Fondacija Srpski legat\n11 feb 2019 MK\nNa današnji dan 11. februara 1901. godine u Beču je od upale pluća umro kralj Milan Obrenović.\nRođen je 22. avgusta 1854. godine u Marašešti kod Jašija u Rumuniji, i bio je unuk Miloševog brata Jevrema, posle čije pogibije je došao u Kragujevac, gde je brigu o njemu preuzeo knez Mihailo Obrenović.\nNakon ubistva kneza Mihaila u Košutnjaku, na predlog ministra Milivoja Blaznavca za novog naslednika proglašen je tada četrnaestogodišnji Milan Obrenović, a pošto je bio maloletan, umesto njega je do 1872. godine vladalo namesništvo u sastavu Milivoje Blaznavac, Jovan Ristić i Jovan Gavrilović.\nOženio se 1875. Natalijom Petrovnom Kreško, koja je bila rusko-moldavskog porekla i sa njom dobio sina Aleksandra. Zbog različitih političkih mišljenja (Natalija je bila naklonjenija Rusiji, a Milan Austriji), kao i nesuglasica u privatnom životu, ovaj brak nije uspeo. Natalija je kasnije morala da napusti Srbiju i tokom izgnanstva viđala je samo svog sina.\nPo preuzimanju vlasti vodio je dva rata protiv Turske, prvi 1876, u kom je poražen i drugi naredne godine, posle čega je na Berlinskom kongresu Srbija dobila nezavisnost i proširila svoju teritoriju. Posle Berlinskog kongresa Milan se sve više okreće Beču i 1881. godine zaključuje Tajnu konvenciju, kojom Srbija postaje zavisna od Austrije, ali od nje dobija međunarodno priznanje da postane kraljevina.\nVeć naredne godine to se i događa i Milan Obrenović tako postaje prvi novovekovni kralj Srbije. U to vreme počinju da se stvaraju i političke stranke u Srbiji. Stvorene su Narodna radikalna stranka sa Nikolom Pašićem na čelu, Liberalna stranka sa vođom Jovanom Ristićem i Naprednjačka stranka kao stranka kralja Milana.\nU narednom periodu kralj Milan se pozvao na pravo da osnuje stajaću vojsku, i strahujući od mogućih pobuna naredio je da se pokupi oružje od naroda i stavi u magacine. Seljaci Timočke krajine pružili su otpor u sakupljanju oružja i po nagovoru Radikalne stranke odbili da ga predaju, te je 1883. godine izbila Timočka buna, koju je vojska ugušila. Posle gušenja bune, kralj počine da progoni radikale zbog čega se mnogi pripadnici ove stranke, kao i njihov vođa Nikola Pašić, sklanjaju u Bugarsku. Kada se 1885. godine Bugarska ujedinila sa Istočnom Rumelijom Milan je, naglašavajući da je došlo do poremećaja ravnoteže snaga na Balkanu i da su prekršene odluke Berlinskog kongresa, objavio rat Bugarskoj. U kratkotrajnom ratu Srbija je poražena na Slivnici, Bugari su osvojili Pirot, ali su mirom potpisanim u Bukureštu 1886. godine granice ostale nepromenjene. Posle ovog rata pokušan je još jedan atentan na kralja, koji nije uspeo.\nGodine 1888. kralj Milan je, nakon sporazuma sa radikalima, pristao na donošenje veoma demokratskog ustava. Ipak, ne želeći da vlada po tom ustavu, na proslavi Dana Kraljevine početkom 1889. godine kralj Milan je objavio svoju abdikaciju i odredio tri namesnika (Ristića, Protića i Belimarkovića), koji je trebalo da vladaju do punoletstva kralja Aleksandra.\nPo silasku sa prestola kralj Milan je uglavnom boravio u inostranstvu, ali je i dalje dolazio u Srbiju i znatno uticao na odluke koje je donosio Aleksandar.\nBio je zadužen za reorganizaciju srpske vojske u kojoj je bio veoma uticajan. Međutim, sukobi sa sinom su počeli posle Aleksandrove odluke da se oženi Dragom Mašin, zbog čega ga je Milan prekorevao i nije mu dao blagoslov.\nKrajem 1900. godine, on je zauvek napustio Srbiju i jedno vreme boravio u Karlsbadu, zatim u Temišvaru, da bi na kraju umro u Beču u 47. godini života.\n1967. godine umro je slikar, jedan od osnivača i prvih nastavnika Akademije likovnih umetnosti u Beogradu, Milo Milunović;


RTS :: Podgorica: Krađa istorije na sajtu ambasade Srbije; Beograd: Istoriju ostaviti istoričarima\nRegion Podgorica: Krađa istorije na sajtu ambasade Srbije; Beograd: Istoriju ostaviti istoričarima\npetak, 20. maj 2022, 19:07 -> 19:50\nMinistarstvo spoljnih poslova Crne Gore oštro je osudilo, kako navode, krađu istorije na sajtu ambasade Srbije u Podgorici. Na optužbe je reagovalo Ministarstvo spoljnih poslova Srbije, koje navodi da Crnu Goru poštuje kao suseda i kao suverenu i nezavisnu zemlju, ne sporeći pravo na njenu državnost.\nCrnogorsko ministarstvo spoljnih poslova oštro je osudilo, kako navode, krađu istorije na sajtu ambasade Srbije u Podgorici.\nIz Ministarstva su reagovali jer je u delu "Istorija Srbije" na sajtu navedeno da su Duklja i Zeta plemenske oblasti srednjovekovne Srbije.\nU cilju razvoja dobrosusedskih odnosa traže da se, kako pišu, netačne, ideološke interpretacije uklone sa internet stranice ambasade Srbije u Crnoj Gori.\nOni su naveli da još jednom pozivaju politički vrh Srbije da budućnosti radi prihvate prošlost i sadašnjost takvima kakve jesu, a ne da ih tumače onako kako to odgovara pojedinim ideološkim i pseudonaučnim obrascima partija na vlasti.\n"Takođe, budućnosti radi, pozivamo ih da konačno prihvate utemeljenu istorijsku činjenicu o viševjekovnoj nezavisnosti crnogorske države koja se kao samostalni pravni entitet razvijala uporedo sa svim ostalim evropskim državama", saopštilo je Ministarstvo.\nMSP Srbije: Istorijske rasprave ostaviti istoričarima\nSa druge strane, Ministarstvo spoljnih poslova Srbije, u izjavi za RTS, navodi da Crnu Goru poštuje kao suseda i kao suverenu i nezavisnu zemlju, ne sporeći pravo na njenu državnost.\nNemaju, kažu, šta da komentarišu niti žele da vode istorijske rasprave, ali primećuju da nekima smeta što na tim prostorima i dalje žive ljudi koji se osećaju Srbima.\nU odgovoru Ministarstva napominje se da istorijske rasprave treba ostaviti istoričarima, a da političari i diplomate treba da vode brigu o budućnosti građana Srbije i Crne Gore, bez obzira na njihovu nacionalnu, versku ili bilo koju drugu pripadnost.


Nečija "neslana" šala ili slučajnost: Pritiskom na dugme metro ostao bez struje | BL Portal\nNečija “neslana” šala ili slučajnost: Pritiskom na dugme metro ostao bez struje\n10. Septembra 2021. 20:24\nNedavni nestanak struje na 84 minuta u metrou u Njujorku, koji je je “zarobio” mnogo ljudi, posljedica je vjerovatno slučajnog pritiska dugmeta za hitno isključivanje struje, saopštila je danas guvernerka Njujorka Keri Hokul.\nPrema izvještajima, nestanak struje koji se desio u noći 29. avgusta, najverovatnije je izazvan slučajnim pritiskom dugmeta, kome fali plastični štitnik, a koji služi upravo da se to ne bi desilo, piše AP.\nHokul je naredila potpunu reviziju operativnih kontrolnih centara u gradskim transpornim firmama radi identifikacije i otklanjanja potencijanih kvarova.\n“Njujorčani zaslužuju apsolutno povjerenje u potpuno funkcionalan sistem podzemne željeznice, a naš posao je da to povratimo”, rekla je Hokul.\nTags: Metro, Njujork, struja, svijet\nPitanje koje muči mnoge: Srđan Đoković otkrio do kada Novak planira igrati profesionalni tenis\nVidovićeva ističe: Privreda se oporavila i ide uzlaznom putanjom


DUGA, HLADNA ZIMA – Međunarodni Institut za Bezbednost\n16 новембра, 2021 Vesti\n(Poreklo i ciljevi ruskog uticaja na Balkanu, preporuke za njegovo ograničavanje – Izlaganje dr Orhana Dragaša na Rose-Roth seminaru Parlamentarne skupštine NATO, 16.11.2021.)\nHvala vam na ukazanoj prilici da danas govorim na ovom važnom skupu, a naročito mi je zadovoljstvo što je on organizovan povodom 15 godina od pristupanja Srbije Programu “Partnerstvo za mir”, što je po mom dubokom uverenju jedna od važnijih strateških odluka i Srbije i NATO-a u poslednjih nekoliko decenija.\nPokušaću u narednih nekoliko minuta da odgovorim na temu, koju sam rado prihvatio od organizatora, s obzirom da sam se njom dosta bavio i u svojim istraživanjima, kao i kroz aktivnosti Instituta čiji sam osnivač i direktor, a to je ruski uticaj na Balkanu. Najkraći odgovor na pitanja – da li taj uticaj postoji i kakav je po svojoj prirodi, mogao bi da glasi – Da, on postoji veoma dugo, on je sada negativan, a dodao bih da je negativan otkad postoji. Želim da odem i korak dalje, pa da iznesem procenu da li će taj uticaj postojati i u budućnosti i kakav će biti po prirodi – Uveren sam da će postojati još mnogo godina i da će sve to vreme biti negativan. To su, po meni, konstante koje će nas pratiti narednih godina i decenija, i ne treba očekivati da će ovaj uticaj nestati ili promeniti svoju prirodu. Pravo pitanje glasi – kako da Balkan stvori otpornost na taj uticaj, u meri u kojoj on neće ometati njegov progres i punu integraciju u evropsku kulturnu i civilizacijsku zonu, kojoj istinski pripada.\nNajčešće se govori da se ruski uticaj na Balkanu ispoljava u tri vida – kroz istorijske kulturne i identitetske veze, zatim kroz ekonomiju i na kraju sa aspekta bezbednosti, odnosno geopolitike. Uglavnom se slaže sa ovim, s tim što ću nešto veću pažnju pokloniti ekonomskim, bezbednosnim i geopolitičkim aspektima ruskog interesovanja za ovaj region, jer ih smatram suštinskim i jedinim koje Moskva ima prema ovom prostoru. Što se tiče prvog aspekta, kulturno-istorijsko-identitetskog, smatram da je on isfabrikovan i neautentičan, da sam po sebi ne predstavlja nikakav interes za Rusiju, osim kao efikasno sredstvo da se dođe do preostale dve poluge uticaja na Balkanu.\nŠto se tiče Balkana, a pre svega Srbije i Crne Gore, to navodno osećanje kulturne, identitetske bliskosti sa Rusijom, potiče iz sfere mita, a ne kao odraz realne istorijske bliskosti i osećanja pripadnosti nekom zajedničkom kulturnom identitetu. Osim predanja o večnom srpsko-ruskom bratstvu, nijedna od danas živih generacija ne može da pruži opipljiv dokaz svoje lične ili kolektivne bliskosti sa Rusijom. Jednostavno, ljudi na Balkanu nemaju personalni dodir sa bilo čime što je rusko – nisu putovali u tu zemlju, niti su dočekivali goste iz Rusije. Nisu studirali, ni radili u Rusiji, nisu odlazili u turističke posete, nikada nisu kupili nijedan ruski proizvod, nemaju prijateljstva, a neke poslovne veze datiraju tek 10-tak 15 godina unazad. Osećanje bliskosti sa Rusijom nametano je kroz ovdašnje konzervativne, pro-ruske politike počev još od 19. veka, pa do danas. Ovo osećanje čak nije ni pro-rusko. Ono je u svojoj suštini anti-zapadno, u kulturnom smislu, a njegov smisao je suprotstavljanje progresu, demokratiji i svim njenim institucijama. Ta suština ruskog uticaja očuvana je do danas i ostaće prisutna i ubuduće.\nNeću dalje da elaboriram, ali želim samo da naglasim da je ovde reč o veoma jakoj polugi ruskog uticaja, koju Moskva veoma vešto i uporno koristi i moram priznati sa mnogo uspeha. Ovo je polje sentimenta, a kroz njega prolazi i propaganda i takozvana “meka moć”, a naročito hibridni uticaj preko dezinformacija čija je količina zaista ogromna. Završavam jednim malim podsećanjem da su sve državne posete iz Rusije u Srbiju na najvišem nivou, dolazile ili u vreme kada se obeležava godišnjica pobede u Drugom svetskom ratu, ili na godišnjicu početka NATO bombardovanja. Proverite u kalendaru u poslednjih 15-tak godina, i videćete Putina, Medvedeva ili Lavrova u Beogradu nepogrešivo na jednom od ova dva datuma. Poruka treba da glasi – Setite se ko vas je oslobađao i ko vam je bio prijatelj kad vam je bilo najteže.\nRuske pozicije na Balkanu veoma osciliraju u poslednjih nekoliko godina. U ovom momentu, u Moskvi mogu da budu zadovoljni, jer se klatno uticaja vraća na njihovu stranu. Vratimo se samo nekoliko koraka unazad – u 2016. ili 2017. Rusija je tada na Balkanu gubila gde god se pojavila, a koncentrisaću se na tadašnju Makedoniju i na Crnu Goru. U to vreme Rusija je investirala ogromne političke, finansijke, pa i obaveštajne resurse da osigura pozicije svog saveznika u Makedoniji, tadašnjeg premijera Nikole Gruevskog, odnosno da po svaku cenu spreči Crnu Goru da pređe prag i uđe u NATO. Izgubila je na oba fronta i to ubedljivo. U Skoplju je došla izrazito pro-evropska i pro-NATO vlada premijera Zaeva. U Crnoj Gori mesecima su trajale političke napetosti oko učlanjivanja u NATO, a kulminirale su pokušajem nasilnog obaranja vlasti na sam dan izbora u oktobru 2016. godine.\nVeoma ciljano stavljam paralelu između ova dva događaja, jer u njima zvanična Moskva nije ni pokušavala da kamuflira kakav ishod očekuje, pa je tako za ulične demonstracije u Podgorici i u Skoplju koristila različite kvalifikacije: U Skoplju su defilovali zapadni plaćenici, a u Podgorici autentični narodni zastupnici protiv korumpirane vlade. Poraz je usledio na oba mesta i to uz veliku cenu. Crna Gora je preživela najozbiljniji napad na svoj suverenitet, ubrzo je postala članica NATO-a, a Rusija je morala da se povuče.\nDanas, u obe zemlje, Rusija je uspela da povrati svoje pozicije, najpre kroz pobedu njenih saveznika na prošlogodišnjim izborima u Crnoj Gori, a nedavno i porazom koalicije oko Zorana Zaeva na lokalnim izborima u Makedoniji. U oba slučaja, ogromna odgovornost za vraćanje Rusije na jake pozicije u ovom delu regiona, ide na dušu pre svega Evropske unije, delom NATO-a i Sjedinjenih Država.\nVlada Zorana Zaeva direktno je destabilizovana oklevanjem Evropske unije da otvori pristupne pregovore, uprkos svim naporima Skoplja da se posle godina kaskanja vrati na evropski kolosek. Sa druge strane, tanka izborna pobeda pro-ruskih partija u Crnoj Gori, slavljena je kao potvrda demokratije i smenjivosti vlasti, a ne kao ulazak na scenu konzervativnih, anti-zapadnih snaga, koje traže revidiranje svih dosadašnjih odluka, koje su reformisale Crnu Goru, dovele je u NATO i pred sama vrata članstva u Evropskoj uniji. U krajnjoj liniji, nove vlasti zalažu se za odricanje od državne samostalnosti i za povratak Crne Gore u nekadašnji državni savez sa Srbijom.\nŠto se tiče Srbije, kao najveće i najuticajnije države u regionu, ruski uticaj ili bar nastojanje da se taj uticaj ostvari, srazmeran je značaju koji Srbija ima u regionalnim okvirima. Dakle, on je jak, višestran i dugoročan. Neću ići daleko u prošlost i fokusiraću se na ekonomski, politički i geostrateški aspekt, dakle one aspekte za koje je Rusija isključivo zainteresovana. Važna prekretnica u etabliranju uticaja Rusije u Srbiji dogodila se početkom 2008. godine, sklapanjem Energetskog sporazuma, čime je Srbija prepustila svoj ogroman prirodni, tehnološki i ekonomski resurs Rusiji. Taj sporazum zapečatio je dugoročnu energetsku zavisnost Srbije, a u isto vreme otvorio velika vrata za druge vrste uticaja, pre svega koruptivni i destabilizujući. Naftna industrija Srbije tada je prodata za oko tri puta nižu cenu, nego što su pokazivale dve nezavisne studije o proceni vrednosti kompanije koje je naručila sama vlada.\nNema sumnje da je ovaj katastrofalni posao vođen tadašnjim političkim interesom, da se Rusija kao uticajna država, a pre svega kao stalna članica Saveta bezbednosti, veže kao saveznik oko najtežeg političkog pitanja za Srbiju, a to je pitanje Kosova.\nNaftna industrija Srbije je, evo već 13 godina, centar ruskog negativnog uticaja u Srbiji. Od njene ekonomske snage faktičkog monopoliste na tržištu nafte u Srbiji, ali i ogromnog igrača u regionu, potiču finansijske poluge uticaja Rusije na ekonomske i političke tokove u zemlji i regionu. NIS je direktna transmisija političkih, ekonomskih i obaveštajnih interesa Moskve na ovom prostoru, a to ostvaruje u sivoj zoni sponzorisanja onih aktivnosti koje se uklapaju u državnu strategiju Rusije na Balkanu.\nSpektar tih aktivnosti je veoma širok, i ide od negovanja memorijala, sponzorisanja uticajnih medija, među kojima su i najtiražniji dnevni listovi, koji zauzvrat vode izrazito pro-rusku i anti-zapadnu uređivačku politiku, preko čitavog niza anonimnih i neregistrovanih online platformi, kao moćnog kanala za širenje dezinformacija, pa čak i do navijačkih grupa poznatih po nasilju i ilegalnim poslovima. Podsetiću vas samo kako je Vladimir Putin 2011. godine dočekan na stadionu Crvene zvezde, gde se nakratko pojavio u društvu bajkera “Noćnih vukova”, kada mu je na hiljade navijača oduševljeno klicalo, a istovremeno vredjalo tadašnjeg predsednika Srbije Tadića. Zbog tog organizovanog spektakla u svoju čast, Vladimir Putin nije otišao na Beogradski univerzitet, gde su mu pripremili počasni doktorat. I da, sve to se dešavalo 23. marta, dan uoči godišnjice početka NATO bombardovanja Srbije.\nŠto se tiče odnosa političkih faktora u Srbiji prema Rusiji i njenom uticaju, pokušaću da o njemu ne govorim u crno-belim tonovima, kako se to najčešće radi i obično greši. Nema sumnje da vlast u Srbiji i predsednik Vučić kao ubedljivo najuticajnija politička figura, neguju veoma blizak odnos sa Moskvom, i po mom mišljenju iluzorno je očekivati velike promene u tom smislu. Za to nema ni naročito racionalnog razloga. Bez obzira što je ekonomija Srbije, ali i svih drugih država u regionu, u ogromnoj meri vezana za ekonomije članica Evropske unije, trgovinska i naročito energetska saradnja su ogromne i u ovom trenutku nemaju alternativu.\nRusija je na političkoj ravni faktor koga u Beogradu vide kao najuticajniju zaštitu svojih interesa oko Kosova na svetskoj pozornici. S druge strane, interes Srbije oko ovog pitanja kosi se sa dugoročnim interesima Rusije, jer za razliku od Beograda koji traži brzo rešenje, kroz kompromis, Rusija nastoji da se što duže očuva status quo, a samim tim i trajno žarište nestabilnosti i stagniranja Srbije ka evropskim integracijama. U ovom procesu treba videti jasnu obrnutu proporciju – što su veći izgledi za kompromis između Srba i Albanaca, politički i svaki drugi uticaj Rusije će opadati. Razlog je jednostavan, jer sa postizanjem rešenja za Kosovo, Rusija gubi važnu polugu uticaja na Srbiju, ona postaje beznačajna u tom smislu, a to već otvara prostor za nova udaljavanja Beograda od Moskve.\nKada kažem da ću pokušati da na stvari ne gledam crno-belo, želim da ukažem na problem stereotipa, koji vlada u jednom delu zapadne stručne i političke javnosti, a on kaže da je vlada Aleksandra Vučića bezrezervno okrenuta Rusiji, a da je njegova formalna pro-evropska politika samo fasada. Prema mom dubokom uverenju, a i po informacijama koje imam, potpuno identičan stav prema vlasti u Srbiji postoji i u Moskvi, gde se srpska vlada i predsednik tretiraju kao neiskreni saveznici, jer su suštinski okrenuti Zapadu.\nSmatram da je ovde važno podsetiti na nekoliko činjenica, koje se često zaboravljaju, ili se stavljaju u stranu zato što se ne uklapaju u uobičajeni crno-beli narativ. Podsetiću vas da Srbija priznaje suverenitet Ukrajine, uključujući i Krim, još od samog početka, a Aleksandar Vučić je to rekao u intervjuu CNN-u još 2014, što je do danas nepromenjen državni stav. Drugo, uprkos ogromnim pritiscima Rusije, Srbija nikada nije dala diplomatski ni službeni status osoblju rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu. Podsetiću vas i na to da je zvanični Beograd pružio možda ključnu obaveštajnu podršku vlastima u Crnoj Gori u kritičnom trenutku 2016 i tako pomogla da se osujeti pokušaj nasilne smene demokratske vlasti u Podgorici. Podsećam vas i na razotkrivanje, po Rusiju, veoma neprijatne špijunske afere pre dve godine, kada je utvrđeno da je agent vojne obaveštajne službe Rusije plaćao za osetljive informacije penzionisanom srpskom vojnom obaveštajcu. Podsećam i na to da se Srbija pridružila svim odlukama Evropske unije u vezi sa Belorusijom, uključujući i obustavu civilnih letova sa tom zemljom.\nS druge strane, smatram da je važno i da u ovom kontekstu kažem nekoliko reči i o pozicijama političke alternative današnjoj vlasti u Srbiji, zato što se u crno-belom gledanju na odnosa Srbije i Rusije često zaboravlja taj ugao. Moje duboko uverenje je da je najveći deo sadašnje opozicije izrazito nenaklonjen evropskim integracijama Srbije, a veliki njen deo gaji naklonost prema Rusiji i njenom lideru. Štaviše, neke od tih partija i pokreta, bez sumnje su interesno pa i finansijski vezani za podršku iz Rusije, pre svega kada je reč o konzervativnim i desničarskim grupacijama. Podsetiću vas da je Kremlj, preko naizgled neutralnog posrednika i unuka nekadašnjeg premijera Primakova, nudio srpskom predsedniku da formira tehničku vladu sa opozicijom u proleće 2019, kada su u Beogradu trajali ulični protesti u organizaciji Vučićevih protivnika.\nI na samom kraju, želeo bih da ponovim, da je suština ruskog uticaja na Balkanu u što dužem održavanju nestabilnosti, statusa quo u dva najveća krizna područja, a to su Kosovo i Bosna i Hercegodina, a samim tim dugog, i po mogućstvu trajnog držanja regiona van zone evropskih, a naročito atlantskih integracija. Da ulaskom u NATO stvari sa ruskim uticajem nisu završene, pokazuju i primeri Crne Gore pre godinu dana i Severne Makedonije dok ovde razgovaramo. U tom smislu ne očekujem ni naročito pozitivno gledanje Rusije na projekat ekonomskog regionalnog povezivanja “Otvoreni Balkan”, koji su pokrenuli Srbija, Albanija i Severna Makedonija. Naprotiv, očekujem da će se vrlo otvoreno pokazati ruske ambicije da ova inicijativa ne zaživi, jer se direktno kosi sa njenim interesima na Balkanu, a to svakako nisu integracije bilo kog oblika i dometa. Zanima me da li već sada postoji odgovor Evropske unije, Sjedinjenih Država, pa i NATO-a na ovaj korak Rusije, koji će sasvim sigurno da usledi.\nDrugo, da li postoji ozbiljna cost-benefit analiza koliko su do sada zapadni akteri uložili u borbu protiv dezinformacija na tlu Balkana i koji su efekti te borbe? Tako nešto nisam video, a bojim se da niste ni vi. Ali i vi i ja imamo jak utisak da je u taj napor uložen ogroman novac, a da je efekat ravan nuli. U ovom trenutku, Evropska unija samo u Srbiji podržava 14 projekata čija je svrha borba protiv dezinformacija i za to su građani EU izdvojili čak 6,5 miliona evra. Samo površan pogled na organizacije koje sprovode te programe i troše evropski novac kaže da su to jedni te isti partneri koji godinama dobijaju evropske grantove, ali postavlja se pitanje – gde je efekat?\nJedan od tih partnera, kojeg Evropski parlament u svojoj analizi tretira među tri najvažnije inicijative za borbu protiv dezinformacija, postoji već punih 12 godina!? Da li se bilo ko u Briselu zapitao – zašto mi plaćamo ovo već 12 godina, ako su ruske fabrike dezinformacija sve jače, a naša odbrana se ni ne vidi? I da li treba da i trinaeste godine finansiramo iste partnere, da opravdamo izveštaj našim budžetskim komitetima i da ne analiziramo efekte ove akcije?\nU pravu je Evropski parlament kada u februaru ove godine konstatuje da na Balkanu nikada nije sprovedeno detaljno istraživanje o tome gde su centri iz kojih se emituju dezinformacije, lažne vesti i anti-zapadne kampanje, kao i koji su glavni kanali za širenje ovakvih sadržaja. Šta sprečava Evropsku uniju, ili NATO da sprovede jedno ovakvo istraživanje, da izmeri intenzitet i domet ovih štetnih uticaja, i da na osnovu toga proceni kojim sredstvima i preko kojih partnera da se suprotstavi? Da krene od nule, ali sa jasnom i preciznom slikom ko je protivnik, koja je njegova snaga i na koji način da se bori. Ovako, radi u mraku, po osećaju i po dugogodišnjoj rutini, bacajući milione evra svake godine u jalove inicijative, tako da je ova borba završena i pre nego što je počela, ako se nešto ne promeni.\nI za sam kraj, a imajući u vidu prirodu ruskog uticaja na Balkanu i ne samo na Balkanu, želeo bih da istaknem pitanje borbe protiv međunarodne korupcije, naročito one koja u svojoj osnovi ima teško kršenje ljudskih prava. Moja institucija i ja lično zalažemo se da Srbija i zemlje regiona usvoje Magnitski zakon, i tako budu u grupi najdemokratskijih država u kojima ovakav zakon već postoji ili je u proceduri. S tim u vezi želim da napomenem da smo u okviru Instituta koji vodim pripremili model Zakona o restriktivnim merama zbog teških povreda ljudskih prava. Na tom projektu sarađivali smo sa najuglednijim domaćim pravnim ekspertima, kao i sa gospodinom Bilom Brauderom i njegovom fondacijom, koji su zaslužni za donošenje prvog Zakona Magnitski najpre u Americi, a zatim i u mnogim drugim državama. Planiramo da u narednom periodu predstavimo ovaj zakonski model domaćoj i inostranoj javnosti i političkim akterima, jer iskreno verujemo da je reč o veoma efikasnom mehanizmu za otklanjanje srži onoga što se obično zove – maligni strani uticaj, a to je pre svega korupcija koja se pretače u politički i ekonomski interes.\nHvala još jednom na pozivu da se obratim na ovoj izuzetnoj konferenciji i ostajem otvoren za sva pitanja i diskusiju.\nPrevious Previous post: ČITATE LI PISMA IZ KONGRESA?\nNext Next post: BORIS TADIĆ MANDŽURIJSKI KANDIDAT


Srbiji prete sankcije zbog Srbijagasa?\nMinistarski savet Energetske zajednice zemalja Jugoistočne Evrope će 14. oktobra u Sarajevu razmatrati uvođenje sankcija za Srbiju zbog upornog odbijanja Srbijagasa da razdvoji delatnosti i omogući konkurenciju na tržištu gasa u Srbiji, izjavo je danas direktor Sekretarijata EZ Janez Kopač.\nOn je objasnio u Skupštini Srbije da Srbijagas nije razdvojio sistem prenosa gasa od komercijalnog snabdevanja, što je na štetu potrošača.\nKopač je na konferenciji za medije rekao da ima intenzivnu komunikaciju sa ministrom energetike Srbije Aleksandrom Antićem i izrazio očekivanje da će Srbija nešto preduzeti kao ne bi bila izložena toj neprijatnoj situaciji – uvođenju kaznenih mera.\n“Postoji veliki interes konurencije da dođe na gasno tržište Srbije, što bi odmah snizilo gasa u Srbiji. Smisao uvođenja tržišta nije podizanje cena, jer to ne mora da bude, već da se spreči nepravedno subvencionisanje”, kazao je Kopač.\n“Veliki problem je Srbijagas, jer nije rešeno ključno pitanje odnosno razdvajanje delatnosti operatora sistema u vertikalno integrisanim gasnim prduzećima Srbijagas i Jugorosgas”, rekao je Kopač tokom predstavljanja stanja u evropskim integracijama Srbije u oblasti energetike na skupštinskom Odboru za privredu, regionalni razvoj , trgovniu, turizam i energetiku.\n“Tri stvari smo predložili – uskraćivanje sredstva za nadoknadu troškova saradnje sa EZ, zatim oduzimanje glasačkih prava i uskraćivanje evropskih sredstava delimično za energetsko područje. To bi značilo da se pozove Evropska komisija da Srbiji uskrati sredstva”, rekao je Kopač dodajući da je takva mera prošle godine primenjena za BiH, što je bilo veoma neprijatno za tu zemlju.\nKopač je naveo da je Srbija morala da razdvoji delatnosti još po zakonu i Drugom energetskom paketu iz 2007.\n“Imamo još dve nedelje da se reši što se čekalo. Uporno insistiranje rukovodstva Srbijagasa da ne razdvoji delatnosti bi moglo dovesti do usvajanja mera protiv Srbije ove godine. To razdvajanje nije samo na papiru već ima veliki uticaj na potrošače pošto bi jedan operator bio za snbadevanje gasom, a drugi za prenosni sistem, da bi moglo da dođe do konkurencije”, naglasio je on.\nKopač je istakao da u Srbiji kod trgovanja gasom nema konkurencije pošto “Srbijagas ne pušta nikog u svoje cevi”.\nOn je rekao da je na Vladi Srbije da u potpunosti primeni svoj zakon i ispuni svoje međunarodne obaveze, s obzirom da je vlada 100 odsto vlasnik Srbijagasa.\nKopač je rekao novinarima da je Srbija prošle godine prva od članica EZ prene prenela Treći energetski paket u svoje zakonodavstvo, ali da su problemi koji su bili prošle godine prisutni posta “veoma, veoma vrući”.\n“Srbija je napravila veliki napredak kada je reč o struji zbog uvođenja regionalne berze struje početom ove godine, kao i po pitanju naftnih rezervi, i u te dve oblasti je najbolja u regionu.\nKopač je rekao da, ipak, postoje tri problema koja se ne mogu mogu rešiti u Srbiji, od kojih najproblematičniji Srbijagas.\nDrugi problem je, prema njegovim rečima, politički – uključivanje EMS u funkcionisanje regionalnog biroa u Podgrici za aukcije prekograničnih kapaciteta struje u Podgorici, pošto samo još Srbija nije član tog tela, a treći problem je odnosa između EMS i kosovskog operatera KOSTT.\nTu postoji ugovor iz 2014, ali se ne primenjuje zbog detalja oko severa Kosova. “Mora da bude više dobre volje sa obe strane”, dodao je Kopač.\nPomoćnik ministra energetike Jelena Simović je na to rekla da se to ministarstvo priprema za predstojeći ministarski sastanak EZ u Sarajevu i da ne želi u ovom trenutku da iznosi “polučinjenice” po tom pitanju.\n“Član 24 ugovora kaže da moraju da budu uvažene specifičnosti ugovorne strane”, istakla je Simović.\nOna je rekla da Srbija ulaže velike napore po pitanju Srbijagasa, da se rade odgovrajuće analize, kao i da tu postoje različiti aspekti i razlozi – finansijski i drugi.


Makronov veto vratio proširenje u fokus – ASinfo Portal\nMakronov veto vratio proširenje u fokus\nZAGREB, BANJALUKA, SARAJEVO – Iako je francuska blokada Sjeverne Makedonije i Albanije, pa samim tim i ostalih zemalja regiona na putu ka EU izazvala šok širom Evrope, Tonino Picula, izvjestilac Evropskog parlamenta za zapadni Balkan, u procesu izrade nove metodologije za proces pristupanja kaže da se sve više u tom francuskom činu vide pozitivni efekti.\nNaime, kako je Picula izjavio za njemački servis za inostranstvo Deutsche Welle, Emanuel Makron, predsjednik Francuske, koji je odgovoran za blokadu, postigao je suprotan efekat od očekivanog time što je blokirao proširenje jer se, kako kaže Picula, o toj temi sad u Evropi ozbiljno razgovara.\nKako je istakao, mnogo zemalja EU, ali i same briselske institucije, pokrenule su ozbiljnu raspravu nakon francuskog veta kako ojačati, a ne oslabiti proces primanja Srbije, BiH, Sjeverne Makedonije, Albanije, Crne Gore i Kosova u EU.\n“Nadam se da će samit u Zagrebu u svibnju biti ta velika prilika da EU ojača svoja jamstva prema zapadnom Balkanu i da će i bolja atmosfera biti dodatni zamah politici proširenja”, kaže Picula. Podsjetio je da je upravo Hrvatska ovih dana preuzela predsjedavanje Evropskim savjetom, što znači da će ta zemlja u narednih šest mjeseci predlagati teme kojima će se baviti EU, a politika proširenja će biti jedna od njih. Takođe, treba imati na umu da će u drugoj polovini godine EU predsjedavati Njemačka, koja takođe ima snažan interes da pomogne regionu na putu ka članstvu.\nSrećko Latal, sarajevski analitičar, za “Nezavisne” kaže da se slaže s tom ocjenom da se o proširenju nakon francuskog veta više priča i da je to dobro, ali da ostaje da se vidi šta će iz toga konkretno proizaći. On je, naime, podsjetio da se u EU sada razmatraju dva neformalna prijedloga za reformu procesa proširenja, od kojih je jedan predložila Francuska, a drugi devet zemalja članica EU, odnosno Italija, Austrija, Poljska, Češka, Estonija, Malta, Slovenija, Letonija i Litvanija, i da se sada čeka stav evropskih institucija.\nOba ova prijedloga se, kako ističe Latal, zalažu za nastavak procesa proširenja i nude prijedloge šta bi trebalo raditi.\n“Bojim se da postoji suštinsko nerazumijevanje između zemalja članica EU i balkanskih zemalja o tome šta uopšte treba da sadrži taj proces. Za balkanske zemlje taj proces se puno više fokusira na pružanje političke stabilnosti, dok se EU više fokusirala zadnjih godina u pravcu jačanja uslovljavanja, što mislim da nije dobro”, naglašava Latal.\nPrema njegovim riječima, u svim zemljama zapadnog Balkana je u zadnjih deset godina došlo do pada institucionalnog kapaciteta za sprovođenje reformi, podsjetivši da je BiH prije desetak godina sprovodila nekoliko velikih reformi paralelno, a danas se muči da sprovede jednu.\n“Prema tome, nisam siguran kakav će biti rezultat tog procesa, ali u svakom slučaju dobro je da se počinje raditi nešto konkretno”, rekao je Latal za “Nezavisne”.\nInače, Hrvatska je na stranici Ministarstva spoljnih poslova predstavila svoj plan predsjedavanja Evropskim savjetom, u kojem je proširenje dobilo značajan prostor.\nU dokumentu ističu da se zalažu za kredibilan proces zasnovan na načelima dostignuća svake od zemalja i “pravednog uslovljavanja”, što bi trebalo da znači da će se uslovi postavljati u vezi s konkretnim reformama, a nakon čijeg ispunjavanja se ne bi uvodile blokade.\n“Predsjedništvo će se usredotočiti na postizanje napretka u pristupnim procesima i u sprovođenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Albanija i Sjeverna Makedonija su kandidatkinje za članstvo i Predsjedništvo će se zalagati za otvaranje pregovora s tim dvjema zemljama, te za mogući napredak BiH prema statusu kandidata”, naglašeno je u dokumentu.\nDenis Zvizdić, predsjedavajući Predstavničkog doma BiH, uputio je čestitku hrvatskim institucijama povodom preuzimanja predsjedavanja.\n“Najiskrenije vam čestitam šestomjesečno predsjedavanje Savjetu EU koje u BiH vidimo kao period snažnog reafirmisanja važnosti projekta proširenja EU na zapadni Balkan, koji u strateškom, geografskom, istorijskom i kulturološkom smislu pripada porodici evropskih zemalja”, navedeno je u Zvizdićevoj čestitki.\nMoja želja i obaveza da budem s našim narodom kad je teško


30/06/2018 | 11:38\nDirektor kompanije “HBIS Srbija” Song Sihai kaže da će ovogodišnja proizvodnja u smederevskoj Železari dostići nivo od milion i osamsto hiljada tona, a proizvodnja odlivenih čeličnih slabova nivo od milion i sedamsto hiljada tona.\n“U periodu od januara do maja izvoz je dostigao nivo od 560.000 tona, što je za 43,6 odsto više nego u istom periodu prošle godine i predstavlja veliki pomak”, rekao je Song.\nSong, međutim, napominje da bi ukoliko Evropska unija uvede kvote i za tržište koje pokriva “HBIS Srbija” to imalo uticaja na proizvodnju, ali i na čitavu ekonomiju Srbije.\n“Nadamo se da Vlada Republike Srbije svojim angažovanjem može da pomogne oko kvota, jer je tržište Evropske unije i dalje važno za našu Železaru, dok je mesečni nivo na srpskom tržištu manji od 20.000 tona”, navodi on.\nKada je u pitanju trgovinski čelični rat Amerike sa Kinom i EU, Song kaže da su zbog američke 232 istrage, carinske stope porasle za 25 odsto, što je dovelo do povećanja troškova izvoza čelika “HBIS Srbije”, ali i dalje izvozi na američko tržište, jer su cene tamo još više.\n“Najveći uticaj je u Evropskoj uniji, gde se takođe oseća i uticaj povećanja američkih carinskih stopa i gde se trenutno razmatra uvođenje kvota za sve države koje nisu članice Unije”, napominje Song.\n“Prošle godine od proizvodnje prihodovali smo 750 miliona dolara, što je veliki doprinos i srpskoj ekonomiji. Istovremeno smo platili porez u iznosu od 39 miliona dolara, a to je sve rezultat ovih investicija”, kaže Song.\n“Pre svega, nova “aglo mašina” usklađena sa zahtevima zaštite životne sredine, nova “koračna peć” u toploj valjaonici, kako bi se rešilo pitanje korišćenja visokopečnog gasa i kako se bespotrebno ne bi trošila energija. Predviđena su ulaganja u smanjenje emisija gasova i prašine. Sve to je investicioni fokus “HBIS Srbije” za naredne dve godine”, objašnjava Song.\nNapominje da “HBIS Srbija” obezbeđuje 5.000 radnih mesta i svake godine otvara priliku za zaposlenje 200 mladih ljudi iz Smedereva i drugih delova Srbije.\n“Ove godine želimo da ostvarimo saradnju sa ovdašnjim fakultetima i podstaknemo studente koji izučavaju predmete potrebne našoj kompaniji da ostanu da rade u zemlji. Već ove godine srpskim akademcima obezbedićemo stipendije i u našoj kompaniji omogućiti im praksu i zaposlenje. Računamo da ćemo tako za dve godine motivisati 50 do 100 studenata da rade u Železari”, navodi direktor kompanije.\nPre tacno dve godine smederevska Železara je privatizovana, kada je preuzela kineska “HBIS Grupa”, napominje RTS.\nSuficit, deficit, i ostale srpske dijagnoze\nMogu da počnu pripreme odbora za doček ruskog gasa\n17/08/2020 | 13:10\nPrvo pa 20 MILIONA: Roman Abramovič se kladi na industriju IGARA


UN: interno raseljenih u Ukrajini preko dva miliona\nBeta 18. marta 2022. 17:30\nUsporava se rast broja ljudi koji beže od rata u Ukrajini, iako je broj interno raseljenih lica porastao nakon evakuacije iz gradova kao što su Marijupolj i Sumi, saopštila je danas Agencija Ujedinjenih nacija za izbeglice.\nPortparol UNHCR-a Metju Saltmarš rekao je na video konferenciji iz Poljske da broj izbeglih u Poljsku opada poslednjih dana.\nNajnovija procena UNHCR-a je da je u Ukrajini više od dva miliona interno raseljenih dok broj koji bi mogao da migrira iz Ukrajne nije moguće proceniti iako je ranije predvidjena migracija 4 miliona ljudi.\nU Poljsku, koja je primila oko dve trećine od oko 3,2 miliona izbeglica iz Ukrajine, poslednjih dana pristižu ljudi koji deluju traumatizovaniji, u šoku i sve češće bez plana gde dalje.\nViše od 93.000 ljudi izbeglo je danas iz Ukrajine što je najniži dnevni broj od početka rata 24. februara. Najviši broj od od 200.000 izbeglih u toku jednog dana, dva dana uzastopno zabeležen je početkom marta.


Izvor: B92, 28.Maj.2020, 18:40\nPodgorica -- Apelacioni sud Crne Gore je odbio žalbu "Montenegro erlajnsa" (MA).\nTime je potvrdio prvostepenu presudu Privrednog suda da državna avio-kompanija isplati Aerodromima Crne Gore (ACG) 6,36 miliona evra sa kamatom.\nPravosnažnu presudu donelo je sredinom aprila Veće Apelacionog suda u kom su bili Lidija Ivanović, Milić Međedović i Nevenka Popović.\nU paketu državne pomoći MA, za koju se tek detaljnije ispituje da li je opravdana i legalna, predviđeno je i oko 32 miliona evra plaćanja naknada Aerodromima, a to uključuje i ovaj iznos koji je sud potvrdio.\nPredmet spora je zahtev ACG da se MA obaveže da po ispostavljenim fakturama tokom većeg dela 2017. godine plati fakturisane...\n00:15: (UŽIVO) Nemiri na ulicama Beograda: Zapaljeni kontejneri na Bule...\n00:15: U Srbiji jutro hladno, potom sunčano i toplo\n00:15: U Beogradu povređeno deset policajaca, jednom POLOMLjENE OBE NOG...\n00:15: Stefanović: U večerašnjem nasilju povredjeno 10 policajaca, je...\n00:15: TAKSISTA SE ZALETEO U KORDON: Umalo pokosio policajce u Takovskoj...\n00:15: Policija pretukla i povredila novinara Bete iako se legitimisao\n00:15: VANREDNO OBRAĆANjE Stefanović: Policija je bila izložena lin...\n00:15: Prebijanje Obradovića ili loša gluma?! (VIDEO)\n00:15: Napad na ekipu RTS-a: Povređen snimatelj u Novom Sadu\n00:15: Predsednik Vučić o upadu ekstremista u nacionalni parlament: Na...


Da li je Bajdenova „četvorka“ spremna za obuzdavanje Kine - Sputnjik Srbija\n22:44 30.03.2021 (osveženo 22:58 30.03.2021) Preuzmite kraći link\nTokom telefonskog razgovora sa britanskim premijerom Borisom Džonsonom, predsednik SAD Džo Bajden predložio je stvaranje analoga kineskog projekta „Jedan pojas – jedan put“. On je rekao da bi SAD u savezu sa „demokratskim zemljama“ trebalo da imaju sličnu inicijativu preko koje će se neophodni resursi i pomoć slati onim područjima širom sveta kojima su oni zaista potrebni. Pored toga, šef Bele kuće je naglasio da neće dozvoliti da Kina pretekne SAD u smislu uticaja i blagostanja.\nJapan, Indija i Australija — potencijalni saveznici bloka\nAmerikanci, naravno, imaju određene planove za strateško obuzdavanje Kine, ali je pitanje da li će moći da formiraju dovoljno jaku koaliciju u području Tihog i Indijskog okeana, kaže za Sputnjik direktor Evroazijskog komunikacionog centra Aleksej Piljko.\n„Na prvi pogled, verovatno se Japan može pridružiti obuzdavanju Kine, ali to nije sigurno. Poznato je da Japan ima određeni stepen vojne i političke zavisnosti od Sjedinjenih Država. Smatram da će SAD vrlo dugo nagovarati Indiju da se pridruži antikineskim ograničenjima. Ali sve će zavisiti od mnogih faktora. Kao prvo, od toga kako će se Kina ponašati, a drugo, kakva će biti generalna situacija na azijskom kontinentu, i treće, u kojoj meri će ovo globalno obuzdavanje Kine naići na razumevanje među američkim saveznicima kao što je Evropska unija, koja je vrlo angažovana u trgovini sa Kinom. Pa i zemlje Latinske Amerike u kojima je vidan ozbiljan uticaj Kine“, pojašnjava Piljko.\nPonuda koja neće moći da se odbije\nPolitikolog Dmitrij Drobnicki kaže da će Sjedinjene Države takozvanim „demokratskim zemljama“, čiji će samit održati 2021. godine i formirati Alijansu demokratija, dati ponudu koju one neće moći da odbiju.\n„U suštini, to će biti naredba. Ko se ne povinuje Vašingtonu, ideologiji Demokratske partije SAD ili američkom establišmentu, neće biti primljen u Alijansu demokratija. Prema tome, sve ove zemlje kojima će biti naređeno da rade odgovarajuće stvari, moraće nekako da se opredele da li žele da se pridruže Alijansi demokratija ili da nastave slobodno da plutaju“, pojašnjava Drobnicki.\nPo njegovom mišljenju, evropske države će dobiti prilično oštru direktivu da ne komuniciraju sa Kinom po trgovinskoj i tehnološkoj liniji, odnosno, da na sve moguće načine smanje kontakt sa njom, dok će Sjedinjene Države samostalno voditi sa Kinom složenu igru na ivici hladnog rata.\n„Administracija Bajdena je u principu već odredila tri glavne zemlje sa kojima će stupiti u interakciju prilikom obuzdavanja Kine: to su Japan, Indija i Australija. Bajden je zvanično dao naziv ovom bloku — četvorka. Kada je reč o Indiji, ozbiljno je pitanje kako će ići pregovori sa njom, dok sa Japanom problema neće biti. Ovaj regionalni blok treba da se suprotstavi globalnoj inicijativi Kine „Jedan pojas – jedan put“. Kineski projekat čini značajan deo sveta — Evroaziju i deo Afrike, pa čak i deo Evrope. Ovo je deo kineskog sveta koji Amerikanci žele da zaustave po svaku cenu, te će stoga odgovarajući pritisak na saveznike u bliskoj budućnosti biti veoma velik“, ističe Drobnicki.\nTreba istaći to da se, prema rečima eksperata, Kina nesumnjivo oslanja na svoju trgovinsku i tehnološku ekspanziju. Dmitrij Drobnicki kaže da ovaj takozvani „mirni rast“ predstavlja koncept koji je započet za vreme Denga Sjaopinga i za koji se smatralo da ga Zapad prilično dugo neće doživljavati kao opasan.\n„Međutim, sada je jasno da je došlo vreme za konfrontaciju i, naravno, Sjedinjene Države će na svaki mogući način pokušati da istisnu kinesku tehnologiju, zamenjujući je svojom. Odnosno, pokušaće da stvore sopstveni blok, u okviru kojeg će postojati potpuno slobodna trgovina i doći će do razmene tehnologija koje Zapad ima. Zemlje ovog bloka će biti obavezne da po naređenju prestanu sa upotrebom kineskih tehnologija. Na primer, sa jedne strane, mreže pete generacije „Huaveja“ koje su praktično preplavile čitavu Evropu, i sa druge strane, prilično strog zahtev sadašnje administracije SAD da se potpuno zabrani upotreba kineskih tehnologija“, kaže Drobnicki.\nDolar i dalje američko superoružje\nŠto se tiče prednosti koju SAD imaju, eksperti navode da će Amerikanci, prilikom mogućeg formiranja inicijative slične kineskoj, forsirati dolar. Prema njihovim rečima, ne sme se zaboraviti da američko superoružje čak nisu toliko ni udarne grupe, ni nuklearno oružje, koliko je to dolar.\n„Slobodna trgovina u dolarima je i dalje atraktivna u svetu. Zato će oni koji žele da ostanu u ovoj zoni čvrstih valuta morati da prilagode svoje planove. Ova vrsta pritiska je u nekom smislu i ucena, koja pokazuje prednost upotrebe resursa dolarske ekonomije“, zaključio je Dmitrij Drobnicki.\nPogledajte i emisiju „Novi Sputnjik poredak“ – Dramatično upozorenje Henrija Kisindžera\ndolar, doktrina, Australija, Indija, Japan, Jedan pojas - jedan put, strateško obuzdavanje, Kina, SAD, Džo Bajden


Odgovorno poslovanje Bajera › Made-in-Germany.rs\nOdgovorno poslovanje Bajera\nNemački Bayer AG nalazi se ubedljivo na prvm mestu po korporativnoj društvenoj odgovornosti u konkurenciji 70 najvećih evropskih kompanija, prema tradicionalnoj uporednoj studiji Good Company Ranking za 2013. godinu, prenosi Privredni pregled.\nKompanija Bajer, koja je već decenijama prisutna u Srbiji u oblastima farmacije i zaštite bilja, našla se po prvi put na vodećoj poziciji u istraživanju koje sprovodi uticajna evropska institucija Kirchhoff Consult AG. U studiji je ispitivana odgovornost kompanija prema zaposlenima, životnoj sredini i društvu u celini. U zaključku studije, kao tri glavna faktora zahvaljujući kojima je Bayer napredovao u poslednje četiri godine i zauzeo vodeće mesto ističu se transparentnost, autentičnost i strateška usklađenost između kompanijinih ciljeva i odgovornosti prema društvu.\nParametre za istraživanje sprovedeno na evropskom nivou, sačinili su vodeći nezavisni eksperti iz oblasti društveno odgovornog poslovaja. Na osnovu nedavno objavljene ovogodišnje studije, primetno je napredovanje kompanija u automobilskoj i hemijskoj industriji, kao i stagnacija kompanija koje se bave sirovinama i energetikom.\nOd MiG na 05/12/2013 / BLOG / Ostavite komentar


05-12-2018 22:49 Ratni izveštaji Ostalo Izdvojeno Svet Planeta Video\n– Naša Šesta flota je uvek spremna da odgovori tamo gde treba. Mi rutinski sprovodimo operacije u cilju unapređenja sigurnosti i stabilnosti u međunarodnim vodama i vazdušnom prostoru Crnog mora - rekao je Rejns za Si-En-En.\n- Zadržavamo pravo slobodnog delovanja u skladu sa međunarodnim zakonima i normama - dodao je on.\nIslamska država napala žestoko sirijsku vojsku nadomak grada Al Bukamala. Više o tome pročitajte OVDE.\nIncident u Kerčkom prolazu bio je povod za napetu situaciju i zaoštravanje odnosa između SAD i Rusije\nDržava Srbija došla u posed tajnog Unmikovog izveštaja o „Žutoj kući“ (VIDEO)


A. J. - 20.05.2022 - Foto: Tanjug/AP Photo/Jon Chol Jin\nSeverna Koreja registrovala je skoro 2 miliona pacijenata s groznicom nedelju dana nakon potvrde prvih službenih slučajeva covida-19. U sredu su simptomi groznice potvrđeni kod još 262.000 ljudi, objavili su državni mediji.\nUkupno su zabeležena skoro 2 miliona slučajeva covida, a od toga se već 1.2 miliona ljudi oporavilo. Broj umrlih povećao se s jedan na 63 u zemlji s gotovo 26 miliona stanovnika\nStručnjaci kažu da zemlja nema dovoljno kapaciteta za testiranje na covid-19 pa prijavljuje slučajeve groznice. Svetska zdravstvena organizacija pretpostavlja da se nije provodila vakcinacija u zemlji koja je skoro izolovana od ostatka sveta.\nPoslednje dve godine Pjongjang sprovodi strategiju nulte stope covida pa su granice zemlje bile zatvorene rano u pandemiji. Sada je pak vlada uvela lokdaun u celoj zemlji, a stanovnike upozorava o opasnostima omikron varijante, deli savete o lečenju i pravila za izbegavanje zaraze.\nZglobni Skoč 1 mesec\nNe zna više sa čime Kim da zamajava izgladnelu sirotinju, a pošto i kod njiv sve kasni nekako po potrebi, i ova lažna plandemija je došla na red kao afera za prikrivanje drugih afera, siromaštva i gladi.


Nije ni raspakovao kofere na "Enfildu", već odlazi? - Sportske.net\nNije ni raspakovao kofere na "Enfildu", već odlazi?\nPL odlučila o prelaznom roku, recept isti za sledeću godinuSvi putevi vode u Rim, pa tako i put iz Mančestera!Pala odluka, Englezi se ugledaju na Špance, Italijane i Nemce!Fudbaler Juventusa predao zahtev za transfer, gde se seli?Znate li ko je najbolji vezista Milana u ovom trenutku?\nLiverpul ima fantastičan tim, ovog leta su ponovo potrošili ogromnu svotu novca na pojačanja kako bi pokušali konačno da podignu trofej namenjen pobedniku Premijer lige. Jedan od tih skupocenih pojačanja Jirgena Klopa je bio i Fabinjo.\nBrazilac je plaćen čitavih 39 miliona funti, a stigao je iz Monaka kao jedan od najboljih igrača na svojoj poziciji. Ipak, on nije dobio očekivanu minutažu, a Klop sigurno zna šta radi.\nNa početku nikome nije bilo jasno zašto Fabinja nema na terenu i svi su mislili da je trener Liverpula dao malo više vremena ovom dvadesetpetogodišnjem igraču da se uklopi. Fabinjo je dobio nekoliko prilika u poslednjih mesec dana, ali ipak samo 3 ligaška meča je zaista premalo za ovog fudbalera.\nFabinjo želi veću minutažu i bitniju ulogu u timu, a navodno će predložiti svom timu da ode na šestomesečnu pozajmicu u Milan.\nItalijanski klub je u ogromnom problemu sa brojnim povređenim igračima i jasno je da su njima potrebni novi igrači u januaru. Oni će pokušati da ubede Liverpul da im pošalju skupo plaćenog Fabinja, i smatraju da je to "win-win" situacija za oba tima.\nFabinjo može da igra na poziciji zadnjeg veznog, ali odlično pokriva i poziciju desnog beka.


Bogdanović i Bjelica u mečevima kojima se slavi istorija NBA – RADIO SPORT\n24/08/2021 Radio SPORT Košarka, NBA, Vesti 0\nOd 19. oktobra, kada počinje sezone, najbolja košarkaška liga na svetu nizom akcija obeležava svoj 75. rođendan. – MVP lige Jokić kreće iz Feniksa\nNovu sezonu NBA – u kojoj će se nizom akcija obeležavati 75. rođendan ove košarkaške lige, otvaraju dva derbija, 19. oktobra, u kojima se sastaju četiri najveća favoriti za titulu: Milvoki – Bruklin, LA Lajkers – Golden Stejt. Kladionice najveće izglede za titulu daju jedinoj ekipi među njima koja nije bila šampion, Bruklinu (kvota 3,75), ispred Lejkersa (kvota 5;17 puta prvaci, poslednji put 2020), Milvokija (kvota 10; dva puta šampion, branilac titule) i Golden Stejta (kvota 14; 6 titula, poslednje tri 2015, 2017, 2018) u koji je ovog leta stigao naš reprezentativac Nemanja Bjelica.\nDenver s Nikolom Jokićem (MVP prošle sezone) kreće iz Feniksa, u sredu, 20. oktobra, u reprizi poslednjeg polufinala Zapadne konferencije, a istog dana Oklahoma (Aleksej Pokuševski) odlazi u goste Juti, lane najboljoj ekipi u ligaškom delu sezone. Dva tima u kojima igraju naši reprezentativci, Bogdan Bogdanović (Atlanta) i Boban Marjanović (Dalas), izlaze na teren trećeg dana sezone (21. oktobar), kada igraju jedan protiv drugoga u Atlanti.\nU prvih mesec dana igraće se nekoliko utakmica u kojima se sastaju naši košarkaši: Jokić protiv Bogdanovića (12. novembra u Denveru), Jokić protiv Marjanovića (i slovenačkog asa Dončića, glavnog kandidata da preuzme Jokiću pehar MVP-a, 29. oktobra u Denveru), Bjelica protiv Pokuševskog (26. oktobra u Oklahomi i četiri dana kasnije u San Francisku), Bjelica protiv Bogdanovića (8. novembra u San Francisku)…\nU centru pažnje u narednoj sezoni, barem kada je reč o marketingu NBA i najavi utakmica, biće oni klubovi (franšize) koji su dali poseban pečat istoriji ove najbolje košarkaške lige na svetu. Vodiće se računa i o svim istorijskim datumima, pa će tako Njujork niksi i Toronto reptorsi, 1. novembra, podsetiti na prvu utakmicu u istoriji lige (tada se zvala BAA), odigrane na taj dan 1946. godine između Niksa i Toronto haskisa.\nTri kluba (franšize) koje su igrale u svakoj sezoni od osnivanja lige – Niksi (Njujork), Seltiksi (Boston) i Voriorsi (Golden Stejt, nekada Filadelfija) igraće jedni protiv drugih od 14. do 18. decembra. Na utakmici između Lejkersa i Atlante, 7. januara, ljubitelji košarke moći da se prisete jednog rekorda od pre pola veka: Lejkersi su savladali Hokse na taj dan 1972. i upisali 33. uzastopnu pobedu, što je i danas rekord.\nTako da će dvojica naših košarkaša, Nemanja Bjelica i Bogdan Bogdanović, učestvovati u mečevima koji su u posebnom programu obeležavanja 75. rođendana lige.\nGolden Stejt posle dve loše sezone (zbog povreda vodećih igrača) ima priliku da se opet umeša u borbu za „prsten”, a to će u dobroj meri zavisiti od toga da li će moći – i kada – da računa na Kleja Tompsona. Ovaj vanserijski bek, koji je propustio dve sezone zbog dve teške povrede, trebalo bi da se vrati na teren do kraja ove godine. Njegov prvi meč posle 18. novembra 2020, kada je pokidao ahilovu petu, trebalo bi da bude onaj protiv Feniksa, 25. decembra u Feniksu, a Voriorsi odmah posle toga igraju dva uzastopna susreta (28-30. decembar) protiv Jokićevog Denvera.\nPosle dve krnje sezone, svaki od 30 timova opet će igrati 82 meča. Ligaški deo sezone se završava 10. aprila, plej-in turnir je od 12. do 15. aprila, a doigravanje počinje dan kasnije. Prvi meč finala igraće se 2. juna.


Univerzitet u Sarajevu dobio priznanje „Nagrada za izvrsnost u istraživanju“ | Univerzitet u Sarajevu\nSrijeda, Januar 16., 2019. - 14:00\nSa zadovoljstvom želimo podijeliti vijest da je Univerzitet u Sarajevu dobio priznanje „Nagrada za izvrsnost u istraživanju“ (HR Excellence in Research Award).\nPriznanje dodjeljuje Evropska komisija istraživačkim institucijama koje su učinile značajan napredak u implementaciji Evropske povelje za istraživače i Principa za zapošljavanje istraživača, odnosno koje se pridržavaju dokumenata i standarda koje je propisala Evropska unija u vezi sa uvjetima rada i zapošljavanjem istraživača, te čije su procedure zapošljavanja usaglašene sa evropskim.\nU cilju usklađivanja vizije razvoja ljudskih potencijala na Univerzitetu u Sarajevu sa Evropskom poveljom za istraživače i Principima za zapošljavanje istraživača (eng. European Charter for Researchers i Code of Conduct for the Recruitment of Researchers), Univerzitet u Sarajevu je 2016. godine potpisao Povelju i Principe, a kasnije podnio aplikaciju za dobijanje priznanja „Izvrsnost u istraživanju“. Podnošenju aplikacije prethodila je izrada Interne analize nedostataka i Strategije ljudskih resursa za istraživače (HRS4R) sa Akcionim planom.\nPozitivnom ocjenom naše aplikacije Evropska komisija je prepoznala napore Univerziteta u Sarajevu u nastojanjima da obezbijedi što bolje uvjete za rad i zapošljavanje istraživača na Univerzitetu u Sarajevu. Priznanje je svakako značajno za Univerzitet u Sarajevu, ali ono istovremeno predstavlja i obavezu, jer podrazumijeva napore i aktivnosti svih tijela i organizacionih jedinica Univerziteta u Sarajevu na implementaciji mjera iz Akcionog plana za provedbu Strategije ljudskih resursa za istraživače (HRS4R) Univerziteta u Sarajevu.


Sloboda medija u Srbiji alarmantno je nazadovala, sve je više pritisaka na novinare i medije koji žele objektivno da izveštavaju i to u vidu zastrašivanja i finansijskih pritisaka. Ovako bi mogao da glasi rezime opširnog izveštaja „Sloboda i mediji 2019“ koji je upravo objavila međunarodna nezavisna posmatračka organizacija Fridom haus (Freedom House).\nKada je početkom godine Fridom haus (FH) objavio izveštaj o slobodama u svetu, Srbija je prvi put posle deceniju i po izašla iz kategorije „slobodnih država“ u kategoriju „delimično slobodnih“, a veliki doprinos tom padu dala je upravo situacija u medijima.\nU ocenama novog izveštaja, koji se na 26 strana bavi isključivo medijima, Srbija se sve vreme poredi sa autoritativnom vladavinom premijera Mađarske Viktora Orbana. Fridom haus zaključuje da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ide Orbanovim stopama kada je reč o represiji koju sprovodi u sferi javnog informisanja. Najveća pažnja u izveštaju posvećena je upravo državnicima ove dve susedne države.\n„Vlada Viktora Orbana u Mađarskoj i administracija Aleksandra Vučića u Srbiji, vrlo su vešto radile na gušenju nezavisnog novinarstva i kritičke misli, prateći tragove populističkih sila. Oba lidera omogućila su da vlasništvo nad medijima ode u ruke njihovih prijatelja, omogućavajući tako da mediji sa najvećom gledanošću podržavaju vladu dok sa druge strane klevetaju protivnike“, navodi FH i dodaje da oba lidera rade na tome da potpuno rasformiraju institucionalnu kontrolu vlasti, centralizujući moć u svojim rukama.\nPodrškom „prijateljskim medijima“ i, paralelno s tim, širenjem dezinformacija stvoren je novi alat za uspešnu kontrolu medija, piše u izveštaju FH. U njemu, kažu, Srbija još nije sustigla Mađarsku ali je na dobrom putu da se to dogodi. Cenzura i napadi, objašnjavaju, nisu toliko očigledni da bi proizveli hitnu reakciju demokratski razvijenih država i organizacija koje se bave stanjem medija u svetu.\nPored represije na medije, Orban i Vučić, smatraju u FH, imali su koristi „od evropske podrške ali i neefikasne opozicije“.\nZa ilustraciju kako do kontrole dolazi, Fridom haus navodi nekoliko primera prodaje medija u ruke ljudi bliskih vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci (SNS).\n„Krajem 2018. godine, brat visokog zvaničnika SNS kupio je dva televizijska kanala sa nacionalnom frekvencijom. On je takođe vlasnik i tri internet portala, radio stanice i devet kablovskih programa“, navodi FH u izveštaju, govoreći zapravo o prošlogodišnjoj prodaji televizija O2 i Prva, koje je kupio Srđan Milovanović, brat Zvezdana Milovanovića, poverenika SNS u Nišu.\nZa Fridom haus još alarmantniji je finansijski pritisak na nezavisne medije. Tako je u izveštaju naveden primer nedeljnika „Vranjske“ koji je zbog pritisaka poreske službe ugašen.\nSledi primer i portala „Južne vesti“ iz Niša, u čiju je redakciju više puta dolazila poreska inspekcija i koja je poslednjoj kontroli, 2018. godine, vodila istragu pet meseci.\nSrbija je potkopala slobodu medija politizovanom manipulacijom zakonima. Kleveta je dekriminalizovana bez obzira na to što su sami medijski zakoni u skladu sa međunarodnim kodeksima i normama. Političari su nastavili da podnose tužbe protiv medija i novinara tražeći enormne odštete, ocenjuje Fridom haus i navodi novi primer.\nPočetkom 2018. godine ministar bez portfelja u Vladi Srbije, Nenad Popović, tužio je Mrežu za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) u četiri odvojene tužbe, tražeći za svaku po milion dinara odštete, odnosno oko 8.500 evra. Sve tužbe su u vezi sa tekstovima KRIK-a o projekatu "Rajski papiri", koji otkrivaju veze više svetskih političara sa ofšor kompanijama. Na spisku je, prema objavama ovog sajta, i Nenad Popović.\nU izveštaju se spominje i Regulatorno telo za elektronske medije (REM), koje je prema oceni FH „nefunkcionalno“, naročito zbog toga što nije uspelo da zauzda dominaciju vladajućih stranaka u medijskom prostoru. I ovde je naveden primer kada su televizije početkom 2019. godine emitovale politički spot Srpske napredne stranke koji ismeva opozicione lidere i sve to u periodu kada nisu izbori.\nI mada se u poređenju Srbije sa Mađarskom najviše ističe da je Srbija iza nje po represiji, postoji i ocena Fridom hausa za situacije u kojima je srpskim novinarima teže.\n„Blaćenje i verbalno maltretiranje novinara od strane političara, kroz društvene mreže i provladine tabloide, redovna su pojava. Često se nazivaju ’izdajnicima’ i ’stranim plaćenicima’“, piše u izveštaju u kome se navodi i primer kada su na prostorije Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) lepljeni plakati s natpisom „udruženje neprijatelja Srbije“.\nTeži primer pritiska na novinare, navodi FH, jeste napad na novinara portala „Žig info“ Milana Jovanovića. Na njegovu kuću bačen je „Molotovljev koktel“, a za napad je, nakon ogromnog pritiska javnosti, optužen funkcioner SNS Dragoljub Simonović koji se brani sa slobode.\nRezanje budžeta i kreiranje paralelne realnosti\nJoš jedan metod koji FH navodi jesu finansijsko ograničavanje nezavisnih medija na jednoj strani, a pružanje svesrdne novčane pomoći provladinim medijima na drugoj. Načini za to su razni - od toga da država provladinim medijima sufinansira projekte dok paralelno s tim kontroliše oglašivače u odlukama na kojim medijima će emitovati reklame. O ovim zloupotrebama, podseća FH, bilo je reči i u najnovijem izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije na putu ka Evropskoj uniji.\nU poređenju Srbije sa Mađarskom, u izveštaju Fridom hausa, pod naslovom „Kreiranje paralelne realnosti“ navedeno je da obe države, putem medija diktiraju sadržaje koji isključivo odgovaraju državnom rukovodstvu a da s druge strane, skreću javnu diskusiju sa realnih problema u zemlji.\nSloboda medija se pogoršala širom sveta u poslednjih deset godina a u nekim od najuticajnijih demokratija u svetu, populistički lideri sve više diriguju konkretnim pokušajima gušenja medijskog sektora, smatra Fridom haus.\n„Taj trend je najočigledniji u Evropi koja je ranije važila za bastion dobro utemeljenih sloboda. Ukoliko bi se dogodilo da demokratske sile prestanu da podržavaju nezavisnost medija u svojim državama i ujedno bez reakcije posmatraju njihovo ograničavanje u inostranstvu, slobodi medija praktično preti izumiranje“, upozorava Fridom haus.\nI u ovom izveštaju o stanju slobode medija u svetu među najrepresivnijima FH navodi Rusiju i Kinu koje svoju moć kontrole pokušavaju da prošire i van granica svojih država.


HomeDRUŠTVOPrvi vojni ataše EU raspoređen u Srbiju\nPukovnik Pjetro Mostardi (Foto MC Odbrana/Goran Stanković)\nVojnodiplomatski kor u Beogradu dobio je novog člana, vojnog atašea Evropske unije. Reč je o pukovniku Pjetru Mostardiju koji se ovdašnjoj javnosti obratio putem magazina „Odbrana”, zvaničnog glasila Ministarstva odbrane Srbije.\n– Evropska unija je globalni bezbednosni igrač i u sedištu ima strukturalnu vojnu komponentu kao sastavni deo Evropske službe za spoljne poslove. Ona upućuje vojne predstavnike širom sveta radi direktnog kontakta s vojnim kolegama. Po sličnom principu Ministarstvo odbrane Srbije ostvaruje saradnju sa vojnim institucijama EU – Vojnim štabom i Vojnim komitetom. Srbija je prva zemlja koja je dobila vojnog atašea EU, u znak posebne važnosti koju ima kao jedan od ključnih partnera u ovom regionu. Takođe EU je akreditovala vojnog atašea u SAD, Ukrajini i Kini. Naš mandat obično traje četiri godine – izjavio je pukovnik Mostardi.\nOn je naglasio da Srbija daje dragocen doprinos zajedničkoj bezbednosnoj i odbrambenoj politici EU.\n– Vaša zemlja pridružila se 8. novembra 2016. godine borbenoj grupi EU „Helbrok” i počela je da radi sa Grčkom, Bugarskom, Kiprom, Rumunijom i Ukrajinom. Srbija učestvuje u tri misije i operacije Evropske unije, dve u Somaliji i jednoj u Centralnoafričkoj Republici sa 17 pripadnika, sa ranijim povremenim angažovanjem i Autonomnog tima za zaštitu brodova od 12 pripadnika – rekao je pukovnik Mostardi.


AMERIČKI AMBASADOR MAJKL KIRBI U ČAČKU: VELIKO INTERESOVANJE ZA KUPOVINU TELEKOMA – Balkanekspresrb.rs\nOn je novinarima u Čačku istakao da u odnosima u regionu postoji napredak: “Napredak postoji, možda je to ponekad dva koraka napred pa jedan nazad, ali to je kao i u fudbalu. Ponekad loptu morate da pogurate i iza vas kako biste učinili neki dobar pas ili postigli bod”\nSve je bolje: Majkl Kirbi\nAMERIČKI ambasador u Srbiji Majkl Kirbi ocenio je danas u Čačku da su odnosi u regionu bolji nego prethodnih godina i da postoji napredak.\n“Za tri godine koliko sam ovde video sam da ljudi u regionu sarađuju više nego što je to bilo slučaj pre 10 ili 15 godina. Video sam barem na jednoj naslovnici novina zajedničku sliku premijera Rame i premijera Vučića što, svakako, nije bio slučaj pre godinu dana”, rekao je Kirbi.\nOn je novinarima u Čačku istakao da u odnosima u regionu postoji napredak.\n“Napredak postoji, možda je to ponekad dva koraka napred pa jedan nazad, ali to je kao i u fudbalu. Ponekad loptu morate da pogurate i iza vas kako biste učinili neki dobar pas ili postigli bod”, rekao je Kirbi.\nOn je potvrdio da su pojedini američki invesitori zainteresovani za kupovinu srpskog Telekoma i dodao da su američki investitori i ranije pokazivali interesovanja za kupovinu srpskih kompanija.\n“Američka kompanija KKR kupila je srpsku SBB pre nekoliko godina i mislim da je upravo to iskustvo pobudilo zainteresovanost američkih fondova za srpske firme”, rekao je Kirbi.\nKirbi je dodao da je razgovarao sa svim predstavnicima američkih fondova koji su zaintreresovani za kupovinu Telekoma, kao što razgovara sa svim investitorima iz njegove zemlje koji žele da posluju u Srbiji i da u tim razgovorima pokušava da im pomogne da razumeju Srbiju.\nGradonačelnik Čačka Vojislav Ilić izrazio je zadovoljstvo posetom američkog ambasadora Čačku, kome su predstavljeni privredni potencijali grada i istakao da očekuje nastavak saradnje. Ilić je dodao da je Čačak za poslednjih 15 godina dobio više od četiri miliona dolara finansijske pomoći od SAD, koja je realizovana u različitim programima.<


Obezbediti pristup vodi za piće u najugroženijim romskim naseljima - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Obezbediti pristup vodi za piće u najugroženijim romskim naseljima\nObezbediti pristup vodi za piće u najugroženijim romskim naseljima\nBeograd, 10. decembar 2020, Beograd – Alijansa protiv diskriminacije Roma je, povodom Međunarodnog dana ljudskih prava, ukazala na potrebu hitnog rešavanja nedostatka pristupa čistoj vodi u 159 podstandardnih romskih naselja u kojima žive 32.843 osobe.\nPravo na vodu za piće jedno je od osnovnih ljudskih prava a nedostatak pristupa bezbednoj vodi za piće u vreme pandemije kovid-19 je najveća povreda ljudskih prava, navela je Alijansa i istakla da je stanje u podstandardnim romskim naseljima na ivici humanitarne katastrofe, a posebno su ugroženi Romi koji se bave prikupljanjem sekundarnih sirovina.\n“Bez dovoljno prihoda, bez mogućnosti da obavljaju poslove u neformalnoj ekonomiji, bez struje, vode i zaštitne opreme protiv korona virusa Romi i Romkinje prepušteni su sami sebi, zavise uglavnom od humanitarne pomoći koju im povremeno obezbeđuju međunarodne organizacije”, dodala je Alijansa.\nPodsetivši da se poslednjih 20 godina posebna pažnja se poklanja romskoj populaciji, Alijansa je navela da situacija na terenu ukazuje da je ona samo deklarativna bez jasne političke podrške koja bi vodila rešavanju njihovog teškog položaja.\nAlijansa je pozvala društvo na odgovornost, tolerantnost i jednakost, kao i na odgovornost nadležnih organa u sprovođenju zakona.\nOznakeljudska pravaromska zajednicavoda\nPrethodno Priznanje Kuće ljudskih prava Nataliji Jovanović iz BIRN-a\nSledeće 2020. obeležila brojna kršenja ljudskih prava\nTop Tags mediji OCD Evropska komisija istraživanje Evropska unija lokalna samouprava konkurs Društvo Civilno društvo mladi ljudska prava Vlada Republike Srbije evropske integracije vladavina prava Srbija i Evropska unija


Evrozona u recesiji Evrozona u recesiji\nObjavljeno: 25. 11. 2011 u 04:31h\nEvrozona je potonula u recesiju, objavio je Institut za međunarodne finansije IIF, vodeća međunarodna bankarska organizacija sa sjedištem u Vašingtonu, koja predstavlja više od 450 banaka i finansijskih institucija u više od 70 zemalja.\n“Situacija u evrozoni ozbiljno se pogoršava u posljednjih mjesec dana. Privreda je kliznula u stanje za koje smatramo da se može nazvati recesijom i da će samo povećati budžetske manjke i dodatno oslabiti kvalitet imovine banaka”, stav je IIF-a. Institut ukazuje da su dolazeći ekonomski podaci za tek završeno treće tromjesečje i za početak četvrtog slabiji nego što se očekivalo. Za cijelu 2012. očekuje se smanjenje BDP-a za jedan odsto u odnosu na ovu godinu, objavio je IIF.\nUsporavanje svjetske ekonomije i produbljavanje krize u evrozoni itekako utiče na ekonomiju Bosne i Hercegovine. Obzirom da Evropska Unija predstavlja našeg nejvećeg spoljnotrgovinskog partera još jedna kriza u državi u kojoj je nezaposlenost stanovništva čak 55%, izazvala bi nepopravljivu štetu. Zbog toga se od vlasti očekuje racionalno planiranje budžeta za 2012. godinu.\nKonvertibilna marka je zakonom vezana za evro, i svaka nesigurnost u evrozoni direktno se prenosi na nas. Niko ne može dati konačan odgovor o tome šta će se desiti evru i zato moramo da budemo spremni i na još težu ekonomsku situaciju.\nTagovi: Uticaj recesije evrozone na Bih


Dešavanja Nabavka peleta po povoljnim cijenama\nPonude dostaviti do 21. avgusta, a odluka o izboru najpovoljnije donijeće se u roku od 60 dana od dana otvaranja ponuda\nZainteresovani ponude mogu dostaviti do 21. avgusta, a odluka o izboru najpovoljnije ponude donijeće se u roku od 60 dana od dana otvaranja ponuda, objavio je Portal Vijesti.\nPrema navodima tog medija, lokalna uprava je budžetom za 2020. godinu, za ovu namjenu, predvidjela 300.000 eura od čega će građani biti u obavezi da plate 50 odsto dok će Opština refundirati ostatak.\n“Iz Sekretarijata za stambeno-komunalne poslove, saobraćaj i vode Opštine Pljevlja saopštili su da zbog rizika uslovljenog trenutnom epidemiološkom situacijom u gradu neće biti primjenjivan dosadašnji način prijavljivanja, već će se koristiti spisak od prošle godine, a građani će imati obavezu da verifikuju svoje prijave telefonskim putem. Novi korisnici će takođe podnositi prijave telefonom o čemu će, kako su kazali u Sekretarijatu javnost biti blagovremeno obaviještena”, istakle su Vijesti.\nPodsjeća se da raspodjelu peleta građanima po subvencioniranim cijenama Opština Pljevlja realizuje od 2015. godine, a do danas za ove namjene utrošeno je preko 1,5 miliona eura, od čega je polovinu sredstava obezbijedila Opština Pljevlja u saradnji sa Vladom Crne Gore.\nU Opštini tvrde da je to doprinijelo smanjenju stope zagađenosti vazduha u Pljevljima, jer je smanjena potrošnja uglja u domaćinstvima i ustanovama sa 25.000 tona na 8.000 tona. To je dovelo do umanjenja broja dana u godini kada zagađenje prelazi gornju granicu – sa 184 u 2014. na 129 dana u 2019. godini.\nIz Opštine su odustali od gradnje nove gradske toplane u naselju Radosavac, koju je zagovarao bivši predsjednik Opštine Mirko Đačić.\nUmjesto gradnje nove toplane, predviđeno je da se u Termoelektrani Pljevlja, nakon njene ekološke rekonstrukcije koja bi trebalo da se završi do 2023. godine, obezbijedi izvor toplote za grad. EPCG je obećala da će donirati dva miliona eura Pljevljima za izgradnju primarnog toplovoda, zaključio je Portal.\nPrethodni tekstPočetak školske godine odgođen za mjesec dana zbog epidemioloških rizika po zdravlje djece\nSledeći tekstPedeseti broj Kolašinskih novosti


Vlada TK: Pojačati inspekcijski nadzor zagađivača zraka – Glas TK – Vaše najdraže novine\nVlada TK: Pojačati inspekcijski nadzor zagađivača zraka\n24. Oktobra 2017. redakcija\nPovodom nedavnog proglašenja Epizode uzbune na području općine Lukavac, kao i podacima koji se dobivaju sa stanica za kontrolu kvalitete zraka Vlada Tuzlanskog kantona danas je donijela nekoliko zaključaka. Od Federalnog ministarstva okoliša i turizma se zahtijeva da omogući stalni pristup Ministarstvu prostornog uređenja i zaštite okolice podacima mjerenja emisija zagađujućih materija u zrak od strane privrednih društava na području Tuzlanskog kantona koji su, prema Pravilniku o monitoringu emisije zagađujućih materija u zrak obavezni da organizuju kontinuirano mjerenje emisija kako bi se u vrijeme proglašenja pojedinih epizoda zagađenja zraka mogao locirati izvor zagađenja.\nOd Federalne uprave za inspekcijske poslove se zahtijeva da se pojača inspekcijski nadzor operatora izvora emisija zagađujućih materija u zrak u vrijeme zimskog perioda, a posebno za vrijeme epizodnih situacija, kako bi imali veći stepen kontrole usklađenosti emisija sa propisanim graničnim vrijednostima i sa drugim uvjetima iz okolinske dozvole koja je izdata za dati izvor emisije. Od Federalne uprave za inspekcijske poslove se traži da se u vrijeme proglašenja pojedinih epizoda zagađenja zraka dio nadležnosti prenese na općinske/gradsku inspekciju radi bržeg i efikasnijeg preduzimanja potrebnih mjera.\nOd Grada Tuzle i svih općina kantona se traži da ubrzaju procese toplifikacije, te iznađu efikasnije i jeftinije modele priključenja individualnih stambenih i drugih objekata na sistem daljinskog grijanja. Od Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okolice se traži da pripremi i uputi na usvajanje izmjene i dopune Zakona o komunalnim djelatnostima, koje se odnose na obavezno priključenje građevinskih objekata na sistem daljinskog grijanja gdje to tehničke i druge mogućnosti dopuštaju. Od Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okolice se traži da izvrši analizu mogućnosti donošenja propisa kojima se ograničava upotreba ugljeva sa većom sadržinom sumpora i zabranu loženja drugih supstanci koje nisu namijenjene za loženje.\n← Za podršku zapošljavanju Roma u TK 45.000 KM\nVisoka pobjeda rukometaša BiH protiv Estonije →