Politika - datum: 2018-11-30 EVROPSKI PARLAMENTARCI U REZOLUCIJI O CRNOJ GORI UPOZORILI VLAST\nĆalović Marković Zabrinuti zbog pritiska na RTCG i Vanjine smjene\nTekst Rezolucije Evropskog parlamenta (EP) o pridruživanju Crne Gore EU, koji je juče usvojen na sjednici u Briselu sa 484 glasa, sadrži kritike na raču institucija i pozive da se sprovedu adekvatne reforme.\nU rezoluciji čiji je autor izvjestilac EP za Crnu Goru Čarls Tenok konstatovani su napori Crne Gore za konstruktivnu regionalnu saradnju i dobre bilateralne susjedne odnose. Evropski poslanici su podržali ratifikaciju sporazuma o državnoj granici između Crne Gore i Kosova i pozvali da se riješe granični sporovi sa drugima.\n– Evropski poslanici dijele ocjenu Evropske komisije da će, uz snažnu političku volju i održiv napredak, Crna Gora potencijalno biti spremna za članstvo u EU do 2025.godine – piše u tekstu rezolucije.\nIzvjestilac EP za Crnu Goru Čarls Tanok rekao je da izvještaj naglašava jak napredak države i pozitivan je kada je u pitanju generalni pravac razvoja zemlje.\nKako se navodi u tekstu rezolucije, Evropski parlament napominje da su na predsjedničkim izborima u aprilu 2018.godine poštovane osnovne slobode, a poziva Vladu da sarađuje sa opozicionim strankama i civilnim društvom kako bi se sveobuhvatno riješili nedostaci koje su identifikovali posmatrači ODIHR-OEBS-a i da u potpunosti sprovede prioritete preporuke izborne posmatračke misije promjenom nacionalnog zakonodavstva. Cilj je, kako se dalje navodi, i jačanje transparentnosti i profesionalizacije izborne administracije, da bi se poboljšalo povjerenje javnosti u izborni proces, a EP poziva na istovremeno održavanje lokalnih izbora širom zemlje i poboljšanje kvaliteta i transparentnosti izbora. Takođe, EP poziva da se ojačaju odredbe o transparentnosti finansiranja političkih partija.\n– EP poziva na potpunu istragu svih navoda o nepravilnostima tokom izbora, još jednom insistira na ostvarivanju epiloga za slučaj „Snimak” 2012.godine i poziva Agenciju za borbu protiv korupcije (ASK) da pojača praćenje mogućih zloupotreba javnih resursa u korist političkih partija – navodi se u rezoluciji.\nU tom dokumentu se navodi i da Evropski parlament izražava zabrinutost zbog odluke crnogorskog parlamenta da Vanja Ćalović Marković bude smijenjena sa mjesta člana Savjeta Agencije za sprečavanje korupcije i zahtijeva potpunu transparentnost u postupanju sa ovim predmetom.\nEP izražava zabrinutost i zbog sve više slučajeva nasilja i atentata povezanih sa organizovanim kriminalom, koji imaju štetan uticaj na svakodnevni život građana.\n– EP pozdravlja činjenicu da su vlasti identifikovale ovo pitanje, ali poziva na snažniju preventivnu akciju, uključujući korišćenje oduzimanja imovine. EP pohvaljuje istrage, krivično gonjenje i izricanje presuda u slučajevima korupcije na visokom nivou, ali priznaje da se ovaj bilans rezultata mora dodatno ojačati, naročito po pitanju pranja novca i trgovine ljudima. EP poziva na napredak u sprečavanju sukoba interesa i nezakonitog bogaćenja javnih funkcionera, uključujući i one na opštinskom nivou, poziva vlasti da intenziviraju konfiskaciju imovine kriminalaca, pokrene istragu o neopravdanom bogatstvu i preduzme druge korake radi uklanjanja kriminalnih bandi, razdvajajući veze između organizovanog kriminala, poslovanja i politike. U međuvremenu, EP osuđuje praksu izricanja sankcija ispod zakonskog minimuma, jer je to kontraproduktivno za sprečavanje krivičnih djela korupcije – navedeno je u rezoluciji Evropskog parlamenta.


Uspešno završen prvi modul liderskog programa u okviru ORCA Akademije - ORCA\nORCA / Uspešno završen prvi modul liderskog programa u okviru ORCA Akademije\nPrvi modul Liderskog trening programa u okviru ORCA Akademije održan je u Nišu od 10. do 14. juna, a polaznici programa učili su o liderskim veštinama, javnom zastupanju, pravnom sistemu naše zemlje i pisanju stručno-istraživačkih radova.\nCilj Liderskog trening programa je da okupi stručnjake različitih profila i da ih kroz intenzivan šestomesečni program osposobo da aktivno doprinose dobrobiti životinja i zaštite prirode u našoj zemlji.\nO liderskim veštinama govorila je Sonja Dakić, biznis mentorka i preduzetnica. Koje osobine treba da ima uspešan lider, kako lideri komuniciraju i upravljaju vremenom, samo su neke od mnogobrojnih tema o kojima su polaznici diskutovali za vreme prvog dana treninga.\nSvaki lider istovremeno treba da zna kako da kreira promenu u društvu, zbog toga su čak dva dana prvog modula bila posvećena javnom zastupanju. Vukosava Crnjanski, osnivačica i direktorka organizacije CRTA, upoznala je polaznike sa konceptom javnog zastupanja i kroz primere pokazala kako njegove tehnike mogu da pomognu svakom potencijalnom lideru u svaraju boljeg društva za ljude, životinje i prirodu.\nU narednih šest meseci, polaznici će uz pomoć mentora pisati stručno-istraživački rad koji povezuje njihovu profesiju i njihova interesovanja sa dobrobiti životinja i zaštitom prirode. Zato je tema završnog dana treninga bila pisanje stručno-istraživačkog rada, o čemu je govorio prof. dr Mario Reljanović.\nUčesnike u decembru očekuje drugi modul koji će biti posvećen sticanju veština komunikacije.\nIdeja o osnivanju ORCA Akademije potekla je iz potrebe za formiranjem i jačanjem stručnog i naučnog kadra u Srbiji i zemljama zapadnog Balkana koji bi se profesonalno opredelili da unapređuju oblasti dobrobiti životinja i zaštite prirode.\nORCA Akademija je namenjena studentima završne godine studija, master studentima i studentima doktorskih studija, kao i zaposlenima u državnim institucijama, na visokoškolskim ustanovama i organizacijama civilnog društva.\nSastoji se iz nekoliko komponenti:\nKroz ORCA Akademiju želimo da podignemo nivo obrazovanja i stručnosti kadrova koji doprinose dobrobiti životinja i zaštiti prirode i podignemo svest donosilaca odluka o potrebi za angažovanjem stručnog kadra u ovim važnim oblastima.


by KR 11/06/2012 051\nFestival Krokodil, Regionalno književno okupljanje koje otklanja dosadu i letargiju, okupiće u sredu 13. juna u Zagrebu sedam autora iz više zemalja, a naredna dva dana 14. i 15. juna publici u Beogradu predstaviće 10 pisaca iz Austrije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije\nVoditelj programa festivala u Zagrebu Kruno Lokotar rekao je da će Krokodil biti organizovan u glavnom gradu Hrvatske prvi put i to u novom prostoru VIP džez kluba na Trgu bana Jelačića sa fantanstičnim ozvučenjem, a publika će upoznati neke od najvažnijih pisaca mlađe generacije.\n„Primetan je veliki interes i mediji lepo reaguju na ideju Krokodila“, rekao je Lokotar i naveo da će na festivalu u Zagrebu učestvovati pisci iz Nemačke, Španije, Austrije, BiH, Srbije i Hrvatske.\nPrema njegovim rečima publici će biti predstavljen španski pisac Andreas Barba kojeg je časopis „Granta“ uvrstio u jednog od 20 najvažnijih evropskih mladih pisaca sa kojim su sarađivali svi značajni španski reditelji, kao i pesnikinju i prevodioca iz Berlina Danijelu Zil, dobitnicu Ernst-Majster i drugih nagrada.\nU Zagreb iz Austrije dolaze performativni umetnik i pisac Jerg Albreht i Tomas Glavinić, srpski pisac Sreten Ugričić, a učestvuje i hrvatski Zoran Ferić, dobitnik brojnih nagrada za poslednji roman „Kalendar Maja“ koji bi uskoro trebalo da bude objavljen i u Srbiji, kazao je Lokotar.\n„Na festivalu će se predstaviti sedam autora plus italijanski bend Arbe Garbe koji živahno radi na kulturnim komunikacijama i veže književnost, performans i svoju muziku“, kazao je Lokotar i dodao da publiku očekuje i koncertni performas Damira Avdića koji će uz zaglušujuću gitaru predstaviti svoju pripovetku „Ja, anarhist“.\nJedan od osnivača festivala pisac Vladimir Arsenijevic rekao je da će Beograđanima biti predstavljena izuzetno jaka selekcija regionalnih autora sa učešćem nekoliko stranih pisaca i jakim muzičkim programom.\n„Nezgodna stavka je to što će veći deo publike biti osuđen na to da vidi samo jedan deo programa, osim ako nije spreman da u kratkom roku ode u Zagreb i ponovo se vrati u Beograd“, kazao je Arsenijević.\nOn je rekao da je u selekciji autora prioritet bio na predstavljanju širokog izbora poetika i stilova, ali i različitih generacija, poput mlade austrijske autorke Valeri Friš koja je u 23. godini već osvojila austrijsku publiku prvim romanom objavljenim prošle godine. Od autora starije generacije posetioci festivala upoznaće se sa književnim delima Lasla Vegela, ali i sa manje poznatim literarnim opusom konceptualnog umetnika Dragoljuba Raše Todosijevića koji je prošle godine Srbiju predstavljao na Bijenalu u Veneciji, rekao je Arsenijević.\n„Mislim da je do sada ovo ubedljivo najjači i najšarolikiji sastav učesnika na festivalu od 2009. godine. Predstavićemo veoma jak sastav autorki iz Srbije, regiona i drugih zemalja, među kojima Mirjanu Novaković, Mirjanu Đurđević, Riječanku Teu Tulić te Slavenku Drakulić“, dodao je on.\nArsenijević je pozvao publiku da poseti festival koji će uz zanimljive učesnike nastojati da ponudi bogate vizuelne bekgraunde, savremenu prezentaciju, dobru atmosferu, muziku i uzbudljiv program.\n„Dugo kao vrstu misije pokušavamo da plasiramo ideju da književnost nije dosadna uprkos široko rasprostranjenom uverenju, naročito nastupi i javna čitanja – ako to rade autori koji znaju šta je stejdž (pozornica), živi nastup i dinamika živog nastupa“, kazao je Arsenijević.\nZa razliku od prethodnih, deveti Krokodil ove godine prvi put je organizovan u dva grada, gde će se predstaviti pisci i umetnici iz šest zemalja, bez posredovanja književnih kritičara, teoretičara i ostalih koji se bave tumačenjem njihovog dela, najavili su organizatori.\nU Beogradu će festival u četvrtak i petak biti održan u amfiteatru ispred kompleksa Muzeja istorije Jugoslavije i 25. Maj, koji će početi da se renovira već prvog dana posle te manifestacije i biti zatvoren za publiku do iduće godine.


Srušen neuslovni objekat u školskom dvorištu u Vučju - JuGmedia\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović je prošlog meseca prilikom obilaska Srednje škole „Svetozar Krstić Toza“ u Vučju povodom završetka radova na uvođenju grejanja vrednih 2,8 miliona dinara, govorio o neuslovnom objektu nekadašnjeg Pionira koji je godinama unazad predstavljao rizik za učenike osnovne i srednje škole u Vučju. Radi se o objektu koji je izgrađen i korišćen bez građevinske dozvole tako da je na osnovu Rešenja o uklanjanju isti srušen.\n„Sada je boravak učenika u srednjoj i osnovnoj školi mnogo bezbedniji, a podsetimo pored unapređenja sistema grejanja, u ove dve vaspitno-obrazovne institucije realizovano je nekoliko projekata sa istim ciljem: pre dve godine saniran je krov u Osnovnoj školi „Bora Stanković“ za šta je izdvojeno 3,8 miliona dinara, repariran je parket u fiskulturnoj sali. Školsko dvorište koje koriste osnovna i srednja škola je uređeno, a potom i ograđeno, a ukupna sredstva za ove dve investicije su iznosila 6 miliona dinara. Zajedničkim sredstvima ministarstva i lokalne samouprave u iznosu 1,1 milion dinara sanirani su toaleti u Srednjoj školi Svetozar Krstić Toza“, navodi se u saopštenju na Zvaničnom sajtu grada Leskovca.\n03.12.2021. u 15:54\nRusenjem ovakvih objekata obezbedjuje se deci bezbedniji boravak u skoli. Sva deca zasluzuju podjednako dobre uslove za rad i ucenje.


RTS :: Trag: Beograd tajni, drugi deo\nRTS 2 Trag: Beograd tajni, drugi deo\nponedeljak, 22. mar 2021, 18:10\nKoračajući Beogradom, svakoga dana dodirujemo njegovu blisku i daleku istoriju, ali idući svojim putem, najčešće to ne znamo.\nDuboko ispod beogradkih trgova i ulica i vidljivog života dvomilionskog grada krije se stotine laguma, tajnih hodnika, ostataka zaboraveljnih vodovoda pa i tokova manjih rečica, sve sa tajnama i svedočenjima o gradu koji je više od 40 puta u svojoj istoriji napadan, opsedan, rušen i ponovo građen.\nEkipa Traga će vas, tako, uz pomoć autora knjige Beograd ispod Beograda, Zorana Lj. Nikolića i Vidoja Golubovića ekskluzivno provesti podzemnim hodnicima Komande ratnog vazduhoplovstva Kraljevine Jugoslavije ispod Tošinog bunara, podzemnom komandom nemačkog generala Aleksandra fon Lera ispod Tašmajdana i lagumom koji je gradio Milan Nedić.\nPosebnu pažnju zaslužuje priča o bunkerima - mitraljeskim gnezdima nemačke vojske, poput onog kod Šumarskog fakulteta gde je nemačka vojska struju obezbeđivala "na kurblu", a vazduh "na kašičicu" zbog čega su vojnici u 27 takvih podzemnih utvrda iznad Save i Dunava bili izloženi najstrožim i najsurovijim pravilima ponašanja i boravka tokom rata.\nAutorka: Vera Janković Raičević\nMontaža: Marijana Vasić


Molba Snoudena za politički azil u Rusiji?\nDa li je Edvard Snouden zbilja podneo molbu za azil u Rusiji kako je izjavio aktivista vebsajta Vikiliks?\nPrema informaciji jednog anonimnog ruskog zvaničnika za imigraciju bivši američki obaveštajni kontraktor Edvard Snouden zvanično je podneo molbu za politički azil u Rusiji. Jedan aktivista vebsajta “Vikiliks” rekao je da Snouden kasno sinoć lično podneo molbu u tranzitnom sektoru moskovskog aerodroma Šeremetjevo.\nU međuvremenu, ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da bivši američki obaveštajni kontraktor, Eduard Snouden može da ostane u Moskvi, ali pod jednim uslovom.\n“Postoji jedan uslov da Snouden ostane u Rusiji, a to je da mora da prestane da radi ono što je radio do sada protiv naših američkih partnera, bez ozbira koliko god zvučalo čudno da to dolazi od mene.”\nPutin je ponovio da Snouden nije ruski agent.\nNešto ranije danas, američki predsednik Barak Obama nastojao je da ublaži kontroverzu oko Snoudenovih informacija objavljenih u subotu u nemačkom časopisu “Špigl” - da SAD špijuniraju svoje evropske saveznike.\nNa konferenciji za novinare tokom tekuće posete Tanzaniji, Obama je rekao da sve zemlje špijuniraju druge zemlje.\n“I think we should stipulate…”\n“Mislim da svi znamo da svaka obaveštajna služba, ne samo naša, već sve evropske, azijske - sve obaveštajne službe u svetu nastoje da bolje razumeju svet i šta se događa u prestonicama drugih zemlja. Ne znam šta tačno stoji u članku, ali zamolio sam svoj tim da ispita i oceni sve što se tvrdi, posle čega ćemo našim saveznicima pružiti sve informacije koje traže.”\nNekoliko evropskih lidera, uključujući predsednika Evropskog parlamenta Martina Šulca oštro su kritikovali, kako se navodi, postavljanje američkih prislušnih aparata u kancelarije Evropske unije.\n„Ako su navodi iz tog tajnog dokumenta tačni, šokiran sam. Kao Evropljanin i predstavnik evropske institucije osećam kao da se prema meni postupalo kao prema neprijatelju. Zar je to osnova za konstruktivne odnose bazirane na uzajamnom poverenju?”\nPrema rečima portparola nemačke kancelarke Angele Merkel, ako je “Špigl” u pravu to bi predstavljalo neprihvatljivo hladnoratovsko ponašanje prema bliskim saveznicima.\n“Ako su tačne informacije o prisluškivanju diplomatskih misija EU i Brisela, to je za nas potpuno neprihvatljivo. Nismo više u hladnom ratu.”\nZibert je takođe saopštio da će kancelarka Merkel o svemu ovom razgovarati sa predsednikom Obamom. A francuski predsednik Fransoa Oland je izjavio da bi afera sa prisluškivanjem mogla negativno da utiče na razgovore o naveliko najavljivanom transatlantskom džinovskom sporazumu o slobodnoj trgovini.


Vesti Autor:KoSSev, Beta, FoNet24. avg. 202117:59 > 20:598 komentara\nKosovski apelacioni sud odbio je danas kao neosnovanu žalbu člana Srpske liste i predsednik privremenog organa opštine Zvečan, Ivana Todosijevića, čime je potvrdio presudu Osnovnog suda u Prištini kojom je Todosijević osuđen na dve godine zatvora.\nSpecijalno odeljenje Osnovnog suda u Prištini osudilo je Todosijevića 5. decembra 2019. na dve godine zatvora zbog „podsticanje na nacionalnu, rasnu, versku mržnju, nemir ili netoleranciju“, piše „KoSSev“.\nSudsko veće Specijalnog odeljenja Apelacionog suda utvrdio je danas da je prvostepeni sud ispravno postupio kada je proglasio optuženog krivim za ovo krivično delo, te ujedno da ovakvom presudom nije povredio zakon.\nPodsetimo, Todosijević je prvostepeno osuđen zbog izjave povodom 20. godišnjice NATO bombardovanja na ceremoniji u Zvečanu.\nKako je tada potvrdio za „KoSSev“ advokat Ivana Todosijevića, Nebojša Vlajić, odbrana je uputila žalbu Apelacionom sudu.\n„Ova presuda pokazuje da ljudska prava na Kosovu ne postoje i da ih masovno krše i oni koji treba da ih štite. Todosijević je kažnjen drakonski za nešto što nije krivično delo i žalićemo se na ovu presudu koja je nezakonita. Apelacioni sud mora da je ukine“, rekao je tada u kratkom razgovoru za „KoSSev“ Nebojša Vlajić.\nVlajić je tada ujedno osuđujuću presudu definisao kao recikliranje davno zaboravljenog krivičnog dela „verbalni delikt iz člana 133 Krivičnog Zakona SFRJ“.\nVlajić, međutim danas, nije hteo da komentariše tekst odluke objavljen na sajtu, usled toga što ovakva odluka njemu, kao braniocu, još uvek nije dostavljena.\nVlajić je ujedno kazao da će, ukoliko je odluka doneta, morati da prođe više dana dok se ona prevede na srpski i dostavi odbrani.\nPetković: Prištinsko pravosuđe nanelo nesagledivu štetu procesu pomirenja na Kosovu\nDirektor Vladine Kancelarija za Kosovo i Metohiju Petar Petković potvrdu zatvorske kazne Todosijeviću ocenjuje kao „neutemeljenu“ i da je njome „opasno narušena bezbednosna situacija na Kosovu“.\n„Sramnom odlukom da potvrdi dvogodišnju kaznu zatvora poslaniku Srpske liste i predsedniku opštine Zvečan Ivanu Todosijeviću zbog izjava o Račku, prištinsko pravosuđe nanelo je nesagledivu štetu procesu pomirenja na Kosovu i Metohiji“, naveo je Petković u saopštenju.\nKako je istakao, povodom te presude biće održane „hitne“ konsultacije Srpske liste sa rukovodstvom Srbije, kao i da će država „nastaviti da pruža svu potrebnu pravnu i svaku drugu pomoć Ivanu Todosijeviću koji se našao na udaru Prištine samo zato što je Srbin i što brani istinu“.\n„Ovom odlukom suspendovano je pravo na slobodu mišljenja i govora i na tlu moderne Evrope u 21. veku i uveden verbalni delikt na prostoru KiM. Na ovaj način se nastoji da se Srbima zabrani pravo na mišljenje, slobodu govora i iznošenje istine“, naveo je Petković.\nSrpska lista: Priština najeksplicitnije pokazala antisrpsko delovanje\nPolitički motivisanom presudom članu Ivanu Todosijeviću Priština je najeksplicitnije pokazala antisrpsko delovanje kosovskih institucija, pre svega u oblasti pravosuđa, onog istog koji nikada nije osudio one koji su napadali Srbe, saopštila je Srpska lista.\n„Tom presudom, koje je donelo protivzakonito u kome su bili isključivo sudije Albanci, prekršen je i sporazum o pravosuđu koji je garantovao Srbima da će u većima biti dvojica Srba i jedan Albanac, čime je još jednom udaren šamar Evropskoj uniji koja je bila garant sprovođenja Brilskih sporazuma“, navodi se u saopštenju.\nImajući u vidu da Priština kontinuirano krši Briselski sporazum na štetu Srba, Srpska lista ukazuje da će, u konsultaciji sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, razmotriti da li će učestvovati na predstojećim lokalnim izborima na Kosovu i Metohiji.\n„Danas je crni dan pravde i prava na Kosovu i Metohiji. To je dan kada je protiv srpskog naroda uveden verbalni delikt. Na srpske mozgove i ruke su postavljeni su lanci i bukagije pred očima međunarodne zajednice kojoj su usta puna ljudskih prava, kako bi nam se zabranilo da slobodno mislimo i govorimo“, stoji u saopštenju Srpske liste.\nIvan TodosijevićKancelarija za Kosovo i MetohijuKosovoPetar PetkovićpresudaRačakSrpska lista


Ludilo: Lečić proglasio pobedu na ,,izborima" za predsednika DS-a – Otvoreno\nPočetnaVestiLudilo: Lečić proglasio pobedu na ,,izborima" za predsednika DS-a\nsubota, 26. septembra 2020 : 23:43\nLudilo: Lečić proglasio pobedu na ,,izborima” za predsednika DS-a\nIako je danas Zoran Lutovac saopštio da je Bransialv Lečić isključen iz DS -a, Lečić je večeras predstavio rezultate izborne skupštine DS na kojoj tvrdi da je izabran za predsednika Demokratske stranke.\n– Ovo je festival demokratije, svi koji su se osećali kao demokrate, mogli su da glasaju, ne samo oni koji su platili članarinu. Ovo je dan kada se obnavlja demokratija – rekao je Lečić.\nPrema njegovim rečima, stranka je resetovana i kreće od nule.\nOkupljenima se zatim obratila predsednica Organizacionog odbora Vida Ognjenović.\n– Imam gorak ukus u ustima i neprijatano osećanje zbog današnjeg incidenta. To je bio neobičan nastup, svojstven drugim strankama. Taj postupak najbolje opravdava zašto smo se razdvojili. Trebalo bi da se stide oni koju su naručili skidanje table u Nušićevoj – rekla je Ognjenović.\nDemokratska stranka (DS) je danas ranije optužila „malu grupu“ bivših i sadašnjih funkcionera stranke da su „kršeći Statut DS i služeći se nelegalnim i nelegitimnim metodama“, danas pokušali da organizuju izbore za predsednika demokrata.\nZoran Lutovac je danas izjavio da nema nikakavih izbora u Demokratskoj stranci, a onaj koji se predstavlja kao kandidat za predsednika DS je isključen iz stranke.\nZoran Lutovac se večeras oglasio i na tviteru sa komentarom: „Lečić izabran za lidera isključenih članova DS“.


Privredna komora Srbije i Razvojna agencija Srbije, na osnovu Ugovora o zajedničkoj organizaciji nastupa domaćih privrednika na međunarodnom sajmu industrijske tehnologije „HANNOVER MESSE“ 2022, Hanover, SR Nemačka, zaključenog dana 21.10.2021. godine, kao i Aneksa I ovog Ugovora zaključenog dana 27.01.2022, između Razvojne agencije Srbije i Privredne komore Srbije i Pravila o učestvovanju na sajmu od 26.10.2021. godine, zajednički objavljuju\nNA MEĐUNARODNOM SAJMU INDUSTRIJSKE TEHNOLOGIJE\n„HANNOVER MESSE“ 2022, HANOVER, SR NEMAČKA\nRazvojna agencija Srbije i Privredna komora Srbije organizuju nastup srpskih privrednika u okviru nacionalnog štanda Srbije na predstojećem međunarodnim sajmu industrijske tehnologije „HANNOVER MESSE“ koji se održava u Hanoveru, Nemačka, u periodu od 30. maja do 02. juna 2022. godine.\n„Hannover Messe“ se održava više od 70 godina i predstavlja vodeći tehnološki sajam na tržištu Evrope. U 2019. godini na sajmu je učestvovalo više od 6.000 izlagača iz 98 zemlje. Sajam je posetilo preko 211.000 stručnih posetilaca iz više od 110 zemalja. Zbog pandemije izazvane virusom Covid 19, sajam nije održan 2020 i 2021. godine.\nNa sajmu „Hannover Messe“ u 2022. godini, Srbija će se predstaviti sa dva štanda u hali Automation, Motion & Drives i hali Engineered Parts & Solutions.\nPravo na učešće na ovom sajmu u okviru nacionalnog štanda imaju privredna društva i preduzetnici registrovani u Republici Srbiji koji se bave proizvodnjom, preradom i pružanjem usluga iz sektora industrije koje mogu biti zastupljene na ovom sajmu.\nPopunjena, potpisana, overena i skenirana prijava kao i skenirano Uverenje Poreske uprave Ministarstva finansija o izmirenju dospelih poreza primaće se do petka, 11. marta 2022. godine, a šalju se elektronskom poštom na e-mail: nina.mirkovic@pks.rs\nOriginal uverenje Poreske uprave Ministarstva finansija o izmirenju dospelih poreza i doprinosa, zajedno sa popunjenom, potpisanom i overenom prijavom neophodno je poslati poštom na adresu: Privredna komora Srbije, ul. Resavska 13-15, 11000 Beograd, sa naznakom: Centar za organizaciju sajmova, manifestacija i događaja, za Jovanku Ćalina - Prijava za sajam „HANNOVER MESSE“ 2022.\nPravila o učestvovanju na sajmovima 2022.


Vanredna sednica - Blic Online\nBEZ KONKRETNIH ODLUKA O UKIDANJU TAKSE Završena vanredna sednica kosovskog parlamenta\nVanredna sednica kosovskog parlamenta, na kojoj se raspravljalo o ukidanju takse na robu iz centralne Srbije i BiH, završena je bez donošenja ikakve rezolucije, prenosi Koha ditore.\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sazvala je na zahtev 155 poslanika 22. vanredno zasedanje za četvrtak, 6. februara.\nŠef poslaničke grupe Demokratskog saveza Kosova Avdulah Hoti izjavio je danas da su obezbedili dovoljan broj glasova i od Predsedništva kosovske skupštine zatražili vanrednu sednicu parlamenta na kojoj, kako je rekao, treba da se usvoji rezolucija o tome da se u dijalogu o normalizaciji odnosa sa Beogradom ne može razgovarati o granicama, preneo je RTK2.\nPoslanici kosovskog parlamenta tražili su na vanrednoj sednici razjašnjenje i odgovornost za hapšenja i deportaciju šest turskih državljana iz Prištine u Tursku, pod sumnjom da su pristalice pokreta Fetulaha Gulena.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija održaće danas vanrednu sednicu o Iranu na zahtev SAD koja je tražila održavanje sastanka u znak podrške antivladinim protestima.\nNAJOPASNIJI DAN ZA KOSOVO? Vanredna sednica kosovske vlade o Specijalnom sudu danas popodne\nPrištinski mediji najavljuju da će kosovska vlada danas popodne održati vanrednu sednicu na kojoj će razmotriti opcije za blokiranje rada Specijalnog suda, što se tumači kao znak da drama započeta tim povodom juče u kosovskoj skupštini još nije završena.\nPutin i Erdogan razgovarali o Jerusalimu\nPredsednici Rusije i Turske, Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan, razgovarali su danas telefonom o rešenju za bliskoistočnu krizu u kontekstu rezolucije o statusu Jerusalima koju je usvojila Generalna skupština Ujedinjenih nacija (GS UN).\nVečeras vanredna sednica španske vlade\nŠpanska vlada saopštila je da će danas u 18 časova održati vanrednu sednicu, bez navođenja dodatnih detalja. Pol Bekert, belgijski advokat smenjenog predsednika katalonske vlade Karlesa Pudždemona, koji je sa članovima kabineta otpuštenim po odluci španske vlade doputovao juče u Brisel, izjavio je prethodno da će Pudždemon danas u 12.30 časova održati konferenciju za medije i da će "narednih nedelja" zajedno odlučiti da li će Pudždemon zatražiti politički azil u Belgiji.\nVanredna sednica SOKOJ-a u nedelju\nU nedelju 24. septembra, održaće se vanredna Skupština Organizacije muzičkih autora Srbije SOKOJ na kojoj se očekuje razrešenje više tačaka.\nVanredna sednica kosovske skupštine\nNa zahtev poslanika opozicionih partija danas je održana vanredna sednica kosovske skupštine na kojoj je raspravljano o programu juče izabrane vlade Ramuša Haradinaja, prenosi RTK2 i navodi da je sednica nakon zahteva pojedinih poslanika ubrzo prekinuta.\nSutra vanredna sednica za izbor nove Vlade KiM\nVanredna sednica za izbor nove Vlade Kosova biće održana sutra u 16 časova na zahtev 45 poslanika, odlučeno je na sastanku predsedništva Skupštine Kosova danas popodne.\nPoslanici danas o izmeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu\nSkupština Srbije počeće danas novu vanrednu sednicu na čijem dnevnom redu su predložene izmene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koje će stranim državljanima ograničiti kupovinu zemljišta.\nPredsedništvo Skupštine Kosova je danas, uz saglasnost šefova poslaničkih grupa, odlučilo da se vanredna sednica o hapšenju lidera ABK Ramuša Haradinaja, održi u utorak, 10 januara, a ne danas, kako je sinoć bilo najavljeno.\nCrna Gora: Poslanici zatražili vanrednu sednicu o Vujanoviću\nPoslanici Skupštine Crne Gore, njih 32, predložili su pokretanje postupka da se utvrdi da li je predsednik Crne Gore Filip Vujanović povredio Ustav jer nije raspisao izbore za grad Podgoricu i njene opštine Tuzi i Golubovci, pa su zatražili da vanredna sednica parlamenta bude održana 15. septembra.


Foto: ROMAN RIOS / EPA;\nTaj trošak većina banaka snosi sama, a ove izmene pokazale su se kao dobri poslovni potezi jer je prethodne godine značajno veći broj penzionera starijih od 75 godina poseglo za kreditima. Treba da se zna da su na njih plaćali i kamate, koje se razlikuju od banke do banke i kreću se od 12 do 14 odsto na godišnjem nivou.\nU bankama kažu za "Blic" da imaju sve veći broj klijenata iz redova penzionera, a razlozi zbog kojih se zadužuju su različiti.\n- Penzioneri se najčešće odlučuju za gotovinske kredite bez učešća. Namena kredita je uglavnom nabavka ogreva, kupovina bele tehnike, renoviranje stanova, ali i pomoć deci ili unucima koji nisu u mogućnosti da se zadužuju kod banaka. Ima i onih kojima je kredit potreban za putovanje i ta zaduženja se uglavnom kreću od 100.000 do 200.000 dinara - kažu u jednoj stranoj banci.\nUSKORO LAKŠA PROCEDURA ZAMENE SKUPOG KREDITA JEFTINIJIM Evo kako da povoljnijih uslova u bankama\n- Pri utvrđivanju kreditne sposobnosti nije visina penzije jedini kriterijum. Gleda se da li živi sam ili sa supružnikom ili u višečlanom domaćinstvu, pa onda da li živi u svom ili iznajmljenom stanu. Mislim da većina banaka daje kredite i ljudima sa minimalnom penzijom, ali je njihov iznos limitiran i usklađen sa primanjima - kažu za "Blic" u "Efektivi".\nGotovinski kredit u iznosu od 200.000 dinara penzioner može isplaćivati na 60 meseci, sa kamatom od 14 odsto, koju banke najčešće i propisuju za ovu starosnu grupu. Visina mesečne rate kreće se oko 4.700 dinara, ali će se penzionerima otvoriti i mogućnost uzimanja\nkredita za refinansiranje bez troškova obrade i brojni popusti u različitim privatnim zdravstvenim ustanovama.\nako penziju ne primate preko platnog računa banke od koje uzimate kredit, potrebno je da dostavite overen obrazac administrativne zabrane koji se dobija u banci prilikom podnošenja zahteva za kredit, a overava se u PIO fondu


Cirkularan ekonomija i odgovorno poslovanje teme poslednje obuke u okviru programam POMAK transformer – POMAK\nHome/EU pro transformer, Vesti/Cirkularan ekonomija i odgovorno poslovanje teme poslednje obuke u okviru programam POMAK transformer\nPOMAK transformer program obuka za preduzetnike, mikro i mala preduzeća, završavamo 8. obukom u nizu i to na temu Cirkularne ekonomije i društveno odgovornog poslovanja.\nOvu obuku održaće Miljan Peljević i Sabina Kerić, a sam cilj obuke je upoznati učesniek programa POMAK transformer sa osnovnim pojmovima i principima društveno odgovornog poslovanja i cirkularne ekonomije.\nTokom obuke preduzetnici i predstavnici mikro i malih preduzeća iz zaječarskog i borskog okruga imaće priliku da čuju o održivom razvoju i društveno odgovorno poslovanje, kao i o tome koji su osnovni pojmovi i principi Cirkularne ekonomije.\nPredavanje će biti održano kao i prethodna tri u vreme pandemije COVID19 online i namenjeno je isključivo učesnicima programa POMAK transformer, a biće realizovano u subotu 25. aprila 2020. godine.\nMiljan Peljević je kao menadžer prostora u dizajn inkubatoru Novoa iskra pokrenuo uvođenje sistema separacije otpada, efikasnijeg sistema smanjenja utroška potrošnje vode, zatim, uvođenje sistema automatizacije potrošnje struje projekte i ozelenjavanje radnog prostora. Jedan je od inicijatora BeeConnected-a, projekta iz domena urbane ekologije koji se bavi iznajmljivanjem i održavanjem košnica pospešujući obogaćivanje lokalnog biodiverziteta. Takođe je jedan od pokretača projekta Zelena laboratorija, u okviru koga je nastala i prva urbana bašta u Beogradu. Producent i jedan od osnivača festivala Remake koji se bavio promocijom održivog dizajna.\nSabina Kerić je direktorka startup-a Green Net doo. Kao saradnik u Novoj iskri, učestvovala je u pokretanju projekta Zelena laboratorija i projekta BeeConnected. Bila je projektni menadžer Beogradskog festivala cveća. Relaizovala je projekte Zdravac koji se bavio promocijom održive, gradske poljoprivrede i bašte u zajednici kao sredstvo za rešavanje problema zaštite životne sredine, ekonomije i socijalne politike u\nurbanim zajednicama. Realizovala je i projekat senzorne bašte u osnovnoj školi Radvioj Popović u Zemunu, a trenutno radi na projektu Zelena mreža održivih rasadnika u Srbiji.


Gimnazijalci učili o važnosti priključivanja Evropskoj uniji – Mladi Nikšića\nGimnazijalci učili o važnosti priključivanja Evropskoj uniji\nMinistar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović i gradonačelnik Nikšića Veselin Grbović su juče u sklopu radne posjete sa učenicima Gimnazije „Stojan Cerović“ razgovarali o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji.\nPejović je učenicima drugog i četvrtog razreda govorio o Evropskoj uniji i pojasnio je koliko je naše članstvo u njoj značajno.\nGimnazijalce je najviše interesovalo šta to Evropska unija može pružiti našoj zemlji i koliko je važno da se Crna Gora njoj priključi. Takođe im je bilo bitno saznati da li će naše članstvo donijeti razvoj i prosperitet Crne Gore i da li će naša zemlja moći da opstane bez pomoći velikih sila.\n„Crna Gora ne može samostalno da fukcioniše, zato što je vrlo mala zemlja i potrebna joj je podrška drugih zemalja kako bi se ona ekonomski, kulturno i obrazovno razvila. Luksamburg je jedan od primjera veoma male zemlja koja se uspješno razvija zahvaljujuči članstvu“, kazao je Pejović.\nZainteresovanost učenika za ovu temu je bila velika, ali je većina bila saglasna da se Crna Gora ne bi trebalo uključiti u proces integracija.\n„Sve ono što se danas odluči u Briselu na neki način postaje zakon svih članica Evropske unije, pa čak i nas koji se pokušavamo priključiti. Evropska unija kreira nešto što se zove pravna tekovina koja danas predstavlja obavezu svih članica koje pristupaju“, kazao je Perović.\nUčenici su takođe imali pitanja o tome koliko će Evropska Unija ograničavati Crnu Goru u proizvodnji.\nPejović je prisutnima govorio o slobodnom kretanju proizvoda na evropskom tržištu, mogućnost zapošljavanja u svim članicama Evropske unije, kao i bitnosti razvijanja biznisa i prenosu kapitala.\nNa kraju, ministar je učenicima govorio o onome što je njima u suštini najviše bitno, a to je široki izbor studiranja u zemljama Evropske unije.\nPrva faza saniranja rupa na Podgoričkom putu završena


petak, 10 maj 2019.\nPokušaji migranata da se u tovarima kamiona ilegalno prebace preko granice ne jenjavaju, o čemu govori i podatak da je od početka godine u tom pokušaju osujećeno gotovo 600 osoba, a samo tokom maja meseca bilo je više od 40 slučajeva.\nCarinicima na graničnim prelazima koji su na putu ka Zapadnoj Evropi susret sa „slepim putnicima“ je gotovo svakodnevica, a poslednji slučaj zabeležen je na prelazu Šid 10. maja, kada je u kamionu srpskih registracija sa tovarom ambalaže upućenim ka Hrvatskoj otkriveno šest Avganistanaca.\nTri dana ranije na istom prelazu otkriven je jedan Avganistanac u srpskom kamionu kojim je ka Švajcarskoj transportovana čelična konstrukcija, dok su još dvojica pronađena 5. maja u šleperu vranjskih tablica koji se natovaren šporetima uputio ka Austriji. Јoš šest ''slepih putnika'' iz Avganistana i Pakistana otkriveno je i 1. maja u tovaru staklenih tegli namenjenom slovanačkom tržištu, a a njihovo prisustvo carinicima na prelazu Šid odala je presečena pa nanovo zalepljena sajla.\nS druge strane, migranti su nešto ređi prizor za carinike na putevima ka Rumuniji, a upravo takav slučaj zabeležen je 9. maja na prelazu Srpska Crnja.\nTom prilikom je vozač kamiona čačanskih registracija koji je prevozio ambalažu put Rusije rekao carinicima da sumnja da se u tovaru nalaze i migranti, jer je čuo glasove u prikolici. Carinski službenici su potom zatekli siguran znak da unutra nekog ima – presečenu pa nanovo lepljenu sajlu. Reč je o šestorici ilegalnih putnika – petorici iz Avganistana i jednom iz Pakistana.\nMigranti su otkriveni na još jednom neočekivanom mestu – na terminalu u Lapovu, gde su po svoj prilici zalutali misleći da putuju ka Zapadnoj Evropi.\nStigavši na pregled, vozač šlepera turskih registracija koji je iz te zemlje ka Nemačkoj prevozio robu, prijavio je carinskim službenicima oštećenu sajlu i pocepanu ceradu na prikolici. Pregledom šlepera carinici su u njemu zaista pronašli trojicu ilegalaca.\nIlegalni putnici preko Horgoša su 7. maja pronađeni u čak tri kamiona, a najinteresnatniji je slučaj ilegalnih migranata otkrivenih u hladnjači makedonskih registracija kojom su gajbice patlidžana i paprika transportovane ka Rusiji.\nKako je za transport povrća potrebna niska temperatura da bi ono ostalo sveže, hladnjača je bila uključena na +5 stepeni Celzijusovih, što sigurno nije bilo prijatno iskustvo za četvoricu Avganistanaca koji su zatečeni u njoj.\nIstoga dana na istom prelazu snimak sa skenera pokazao je siluete još trojice državljana Avganistana među kantama za smeće koje je šleper subotičkih tablica prevozio za mađarsko tržište.\nЈoš četvoricu njihovih sunarodnika skener je registrovao u tovaru bagremovog kolja koji je u kamionu novopazarskih registarcija bio upućen ka Belgiji, a dan kasnije isti broj ilegalnih putnika otkrio je i u tovaru aspiratora transportovanom iz Srbije ka Mađarskoj.\nI na prelazu Batrovci 8. maja skener uređajem su detektovani migranti u tovaru kamiona turskih tablica koji je prevozio elektroopremu iz Turske ka Nemačkoj. Reč je o četvorici Avganistanaca koji su se sakrili u prikolici.


Budimir Milutinović: Uništite vojsku pa možete u NATO\nMladen Gvero: Ruski moratorijum na sporazume sa SAD i NATO\nNadežda Gudelj: NATO rakete i baze ugrožavaju bezbednost Evrope\nMile Rajić: Srpski vojnici u američkim školama\nLjubiša Jović: Partnerski vojnici u prvim borbenim redovima\nStanko Živković: Koliko košta ulazak u NATO\nZoran Milošević: Zašto svi žure u NATO\nVinko Đurić: Prijatelji ili osvajači\nSve analize o ulozi NATO alijanse potvrdile su da je za pripremanja svakog kandidata za NATO najbitnije slabljenje vojske zemlje kandidatkinje\nUništite vojsku, pa možete u NATO\nSituacija u Crnoj Gori može poslužiti kao pravi primer urušavanja odbrambene moći. Prema najnovijim predlozima Ministarstva odbrane, Crna Gora bi imala 2.400 vojnika, odnosno 410 oficira, 898 podoficira, 782 vojnika po ugovoru i 310 civila\nPiše: Budimir Milutinović\nSve analize o ulozi NATO alijanse potvrdile su da je jedan od najbitnijih rezultata pripremanja svakog kandidata za NATO koji automatski "olakšava dijalog sa alijansom", uključujući aktivnosti u okviru Partnerstva za mir, slabljenje Vojske koja na kraju nije u stanju da brani i odbrani svoju teritoriju. Jedan od jasnih primera za ovu tezu možemo naći u nekoliko država, a prvo bismo se osvrnuli na Bugarsku, čija je odbrambena strategija potpuno podređena strategiji NATO.\nBugarska je ukinula Komandu operativnih snaga, Komandu za specijalne operacije, Istočnu i Zapadnu komandu kopnenih snaga, Taktičku avijacijsku komandu, Komandu vazdušne odbrane, umanjila je broj pripadnika oružanih snaga, iako je želela da ga sačuva na nivou 45.000 vojnika. Sve u svemu, svoju državnu teritoriju Bugari planiraju i jedino mogu, da brane samo sa istočne strane.\nTurska kao "večiti" osvajač bugarskih teritorija mogla bi to da učini bez problema, kao i mnogo puta ranije. Osim toga Bugarska često kupuje vojnu tehniku i opremu od već preporučenih proizvođača, što je obaveza na koju se obavezala posle ulaska u NATO. Ovakva pozicija pojačava bugarsku zavisnost od vodeće članice bloka - SAD.\nUpoređujući Bugarsku i Srbiju koje imaju približno isti broj stanovnika i isti vojni budžet ali Srbija i pored zabrinjavajućeg stanja u oružanim snagama i okruženju ima dvostruko manje vojnika od Bugarske. Situacija u Crnoj Gori može poslužiti kao pravi primer urušavanja svoje odbrambene moći.\nNATO - POGORŠAVA ODNOSE\n-Čak je i njegova ekselencija ruski ambasador Aleksejev u nedavnom intervjuu za TV Beograd rekao da ulazak Srbije u NATO ne bi poboljšao odnose dveju zemalja. To je potpuno izvesno jer bi na taj način Ruse doveli u ne baš prijatnu situaciju. Sa jedne strane, od njih očekujemo veto i podršku kada je reč o rešavanju Kosmetskog problema, dok, sa druge strane, tražimo da uđemo u NATO. Te dve stvari ne idu jedna sa drugom i očigledno je da bi nam Rusi otkazali podršku - upozorava vojni analitičar Miroslav Lazanski.\nPrema najnovijim predlozima Ministarstva odbrane Crna Gora bi imala 2.400 vojnika, odnosno 410 oficira, 898 podoficira, 782 vojnika po ugovoru i 310 civila. Na osnovu ovih podataka vojni stručnjaci ocenjuju da se radi o veoma maloj oružanoj formaciji, pa na ovaj način Crna Gora svoju i bezbednost svojih građana stavlja u ruke drugim subjektima, koji se, nažalost, nalaze van granica najmlađe evropske države.\nMeđutim, na osnovu makedonskog iskustva jer je i ova novoformirana država svoju sudbinu prepustila NATO i SAD i po svoj prilici da će se njena sudbina određivati baš u okrilju NATO, koji se na Balkanu oslanja na albanski faktor, tako da sve zemlje koje su svoju sudbinu vezale za spoljne faktore nemaju sigurnu budućnost.\nNa drugoj strani NATO traži od novoprimljenih članica i onih koje očekuju prijem da svoje najbolje vojne sastave raznih rodova pošalju u međunarodne mirovne operacije. Tako je Hrvatska radi pristupanja u NATO koje se očekuje uskoro, pristala na slanje novih 5600 vojnika u mirovne operacije. Srbija bi u ako želi da bude u istoj situaciji sa Hrvatskom trebalo da ustupi NATO više od 13.000 vojnika.\nMeđutim, ni u Hrvatskoj, ali ni u Srbiji ovakav broj vojnika neće lako biti poslat u Avganistan, Irak ili na neko drugo vruće mesto. Ovakvi transferi vojnika već izazivaju primetna negodovanja nacionalno demokratskih snaga, dok su liberalno demokratske opcije mnogo raspoloženije za ispunjenje svih uslova koje postavljaju NATO i SAD.\nPod znakom pitanja je često saradnja sa NATO i zbog moralnih razloga. Na prvom mestu ustručavanja od otvorene i bezrezervne saradnje i podrške su bombarderske akcije NATO alijanse u Bosni i u SR Jugoslaviji. Tu je i problem koji izaziva zahtev da zemlje članice PZM potpišu sporazum o neizručivanju američkih državljana optuženih za genocid, ratne i zločine protiv čovečnosti Međunarodnom krivičnom sudu, što je u slučaju Crne Gore bio uslov za američku vojnu pomoć.\nTu je i sporazum SOFA o statusu snaga, koji u slučaju Crne Gore daje pravo američkim vojnicima da borave u Crnoj Gori na teret crnogorske države. Zbog ovakvih sporazuma Balkan je za Amerikance postao pravi zemaljski raj, u kom mogu da rade šta im padne na pamet i da zbog toga ne odgovaraju nikom.\nRuski moratorijum na sporazume sa SAD i NATO\nPiše: Mladen Gvero\nPrilikom redovnog godišnjeg obraćanja poslanicima oba doma ruskog parlamenta, predsednik Rusije Vladimir Putin predložio je da Rusija proglasi moratorijum na sprovođenje sporazuma o smanjenju naoružanja sa SAD i NATO. Ruski predsednik je rekao da članice NATO, potpisnice Sporazuma o konvencionalnom naoružanju u Evropi iz 1990, nisu ratifikovale taj sporazum i da ne poštuju njegove odredbe. "S tim u vezi smatram svrsishodnim da proglasim moratorijum na učešće Rusije u tom sporazumu, makar dok ga ne ratifikuju sve ostale zemlje i dok ne počnu striktno da ga primenjuju, kako je to do danas činila Rusija" - istakao je ruski predsednik. Ove Putinove reči izazvale su frenetičan aplauz prisutnih deputata i novinara.\nNastavljajući u istom tonu, predsednik Putin je istakao da je "vreme da konačno i naši partneri, ne na rečima već na delu, doprinesu smanjenju naoružanja", dodajući da ruski partneri ne da smanjuju, već još i povećavaju količinu naoružanja. Putin je predložio da se razmotri i izlazak Rusije iz tog sporazuma, ukoliko brzo ne dođe do pozitivnih rezultata. Ukazujući na mogućnost da se u Evropi instaliraju elementi američke strateške protivvazdušne odbrane, Putin je, pred oba doma Dume, predložio da se taj problem razmotri u okviru OEBS-a pošto je to opšteevropski problem, a ne samo rusko-američki.\nPosle poslednjeg susreta Putina i grčkog predsednika Karolosa Papuljasa, ruski predsednik je na konferenciji za štampu naglasio "da Rusija nije pokrenula novi talas "trke u naoružanju" i da se niko zato ne treba bojati njenih aktivnosti, koje predstavljaju odgovor na grube i neosnovane jednostrane poteze partnera. Putin je i ovom prilikom ponovio da Rusija neće jednostrano ispunjavati Sporazum o konvencionalnim snagama u Evropi (CFE) i da će dati "asimetričan" odgovor na povlačenje SAD iz Sporazuma o protivraketnoj odbrani (ABM).\nNa taj način Putin je prokomentarisao nedavne probe dve nove rakete, interkontinentalne balističke RS-24 i modernizovane verzije "iskander", kao i najavu mogućnosti istupanja iz CFE. Ruski lider je podsetio međunarodnu zajednicu da je Rusija sa Urala povukla celokupno teško naoružanje kao i sve teško naoružanje iz evropskog dela Rusije i u poslednjih nekoliko godina smanjila broj vojnika u ruskoj vojsci za 300.000, dok u isto vreme zapadni partneri "pune novim oružjem istočnu Evropu".\nOvako oštra retorika pred dva značajna susreta Putina i Buša prvo na samitu Grupe 8 u Nemačkoj, a zatim 1. i 2. jula na porodičnom imanju Bušovih u Mejnu, otvara prostor za konkretna i sveobuhvatna dogovaranja. Povodom usložnjavanja odnosa na relaciji Vašington - Moskva Njujork tajms od 1. juna je konstatovao da je "široki dijalog između Amerike i Rusije dostigao najoštriji ton posle pada komunizma". A sasvim je sigurno da je to zaoštravanje odnosa u dobrom delu proizvod i ponašanja NATO alijanse koja sve više poprima obeležja agresivnog realizatora američkih interesa uz veliku pomoć svih zemalja članica zapadne alijanse.\nZanimljivo je napomenuti da se obe strane Vašington i Moskva, koje su dovele svoje odnose na nivo partnerstva, danas kada su ti odnosi na silaznoj liniji, trude da svoje "nepopularne" akcije objasne da to nisu pretnje jedna drugoj. Raketni štit Amerikanci pravdaju preventivom protiv projektila koji bi mogli da dođu od "otpadnika", kakvim se u Americi smatra Iran. Na drugoj strani, testiranje novih ruskih raketa po rečima zvaničnika iz Moskve predstavlja samo "odgovor na tu jednostranu akciju partnera i ima za cilj da održi balans snaga u svetu". Rusija za svoje poteze okrivljuje Zapad koji otvara "novu bazu u Bugarskoj, još jednu u Rumuniji, lociran je pozicioni rejon za nove rakete u Poljskoj, radar u Češkoj" - i šta da radi Rusija? "Mi ne možemo samo da gledamo i jednostrano da ispunjavamo dogovore" - opravdava ruski predsednik Vladimir Putin akcije sa svoje strane.\nŠiroko otvaranje niza problema u odnosima između Moskve na jednoj strani i SAD i NATO saveza na drugoj strani, predstavlja, prema svetskim analitičarima, dobro poznat princip nizanja teških poruka od strane niže rangiranih prenosilaca poruka, kako bi se kasnije glavnim donosiocima političkih odluka ostavio širi prostor za dogovaranje na najvišem nivou.\nBilo kako bilo, ali u dva ključna i ovoga trenutka nepomirljiva problema, neslaganje oko budućeg statusa Kosova i američkog plana za postavljanje sistema raketne odbrane u Evropi, dosta udela ima i NATO. Tako se slobodno može reći da je NATO u svim kontaktima Vašingtona i Moskve i EU i SAD dobio status koji imaju odnosi između Rusije i EU, Bliski istok, kriza na Kosovu i Kipar.\nNATO se žuri da u ratove za naftu uvuče i srpsku vojsku\nSrpski vojnici u američkim školama\nSrbija se bez izjašnjavanja građana našla u društvu onih kojima je velesila "progledala kroz prste", pa će naši oficiri moći da pohađaju američke vojne škole i specijalističke obuke o trošku vojnog budžeta SAD, a sasvim sigurno i da ratuju za potrebe ostvarenja ekonomske bezbednosti SAD\nPiše: Dr Mile M. Rakić\nAnalizirajući samo period od Drugog svetskog rata naovamo svedoci smo, a na šta ukazuju mnogobrojni podaci, da nije bilo ugrožavanja bezbednosti (lične, individualne, nacionalne, regionalne, globalne, a danas i kosmičke bezbednosti) u kojoj najčešće direktno, a ređe indirektno, nije učestvovao NATO na čelu sa SAD. Činjenica je da od svog osnivanja NATO nedvosmisleno i direktno utiče na redizajniranje međunarodne bezbednosti i to gotovo po pravilu u negativnom smislu.\nOsnovni cilj osnivanja mu je bila borba protiv SSSR-a i uopšte borba protiv komunizma. Raspad Varšavskog ugovora i raspadom SSSR-a, tipovanih kao glavna pretnja bezbednosti NATO-u shvaćen je od nekih država da izgradnja bezbednosti pod mentorstvom NATO-a je nužnost i jedini preostali model izgradnje nacionalne bezbednosti.\nOvo naročito čudi ako se zna da je cilj osnivanja NATO-a i njegovog bitisanja danas transformisan u borbu za sopstveni opstanak iz najmanje dva razloga od kojih je prvi nestanak protivnika, a drugi je borba za očuvanje sopstvene bezbednosti u situaciji kada na vidiku nema drugog protivnika. Ovi novi i sasvim drugačiji ciljevi sa aspekta bezbednosti ne samo da ne doprinose povećanju stepena opšte bezbednosti članicama NATO-a nego, veoma često i direktno, ugrožavaju njihovu bezbednost, kao i bezbednost ostalih država sveta.\nZbog toga se prosto neizbežna pitanja u vezi modela bezbednosti koji nameće NATO i SAD, odnosno da li NATO i SAD posle Drugog svetskog rata zaista doprinose razvoju bezbednosti među državama i ko u stvari ima koristi od nametanja modela natovskog modela bezbednosti koji očigledno nema isto značenje za sve države.\nSa aspekta uticaja tj. uspostavljanja bezbednosti na prostoru SRJ, NATO je doprineo deprimiranosti, slamanju i potčinjavanju volje za otporom naše političke elite, danonoćnim bombardovanjem, posle koga je ona pristala na Kumanovski sporazum. Potpisivanjem ovog sporazuma došlo je do polarizacije nao pitanju nacionalne bezbednosti, pa i odnosa prema organima bezbednosti (vojsci) u državi jer većina stanovništva ga je doživljavalo kao čin neporaženosti, a urbana elita ga je jedva dočekala jer nije mogla više da trpi da "sedi u skloništima" i "nije mogla da putuje po svetu".\n- Instaliranje američkih raketa u Slovačkoj i Češkoj je skandalozan akt, "Anakondin zagrljaj". Izrazito sam protiv ulaska Srbije u NATO. Kako da očekujemo od Rusije da nam pomogne u odbrani naših interesa, ako i ovde treba da se instaliraju rakete koje bi gađale Rusku Federaciju. Imamo teško i bolno iskustvo sa NATO. Ne treba da se svetimo, ali to nikada ne smemo da zaboravimo. Već osam godina, svakog proleća, ne prođe nijedan dan a da se ne obeleži godišnjica stradanja, pogibije, uništavanja od bombardovanja NATO - podseća na osmu godišnjicu bombardovanja Sanda Rašković - Ivić.\nIz tog perioda su ostale zapamćene izjave pojedinih političara da Srbiju treba bombardovati, sve dok valjda Milošević ne podnese ostavku. Ubrzo zatim je došlo i do paljenja zgrade Savezne skupštine od strane modernih nosilaca bezbednosti - demokrata i nestabilnosti stanja bezbednosti u državi. Danas se pred Republiku Srbiju ponovo nameće model natovske bezbednosti ostvarive kroz integraciju naših oružanih snaga u NATO, čime se nastoji zaboraviti nedavno varvarsko bombardovanje i zločinački čin neviđen na ovim prostorima, a naročito cinično tretiranje civilnih žrtava koji za SAD predstavljaju "kolateralnu štetu".\nGotovo neverovatno zvuči da SAD ni danas ne želi da da precizne informacije na kojim prostorima je koristio radioaktivnu municiju ili ključ za dezaktiviranje zaostalih neeksplodiranih razornih projektila zbog čega ginu naši demineri itd. Uostalom, ovo nikoga ne treba da čudi jer SAD i NATO imaju bogatu zbirku "kolateralnih šteta" u Vijetnamu, Avganistanu, Iraku, Kubi...... Istini za volju, veoma vešto od sopstvene javnosti kriju "kolateralnu štetu" koju su imale ili imaju njihove oružane snage u državama u kojima su ratovali ili još ratuju.\nMnogo je činjenica koje nam ukazuju u kom pravcu treba ići bar kad je u pitanju budući razvoj, izgled nacionalne bezbednosti i eventualno članstvo u NATO-u. Najvažnija je činjenice da danas upravo SAD i članice NATO-a imperativno zahtevaju da se od Srbije otme Kosmet kao "suvišan balast" i to što pre jer su SAD očigledno zapale u krizu u Avganistanu i Iraku pa su im tamo potrebni naši "poraženi" vojnici.\nPo pitanju ulaska naše vojske u NATO, postoji još jedan uslov koji kod nas nije ispunjen. Tako u NATO smernicama za transformaciju istočnoevropskih armija piše da nema reforme neke vojske dok je njen ugled u javnosti iznad 50 odsto. Računa se da sve dok rejting neke vojske ne padne na oko 20 odsto, ne mogu lako da se izvrše masovne smene i otpuštanja oficira koji su učestvovali u odbrani od NATO agresije, a to znači da zasada ne može biti govora o ulasku naše vojske u NATO.\nKoliko je ovaj ulazak u NATO važan za nas, najbolje govori podatak da se i Švajcarska dvoumi da uđe u EU, a o ulasku u NATO i ne pomišlja. Međutim, kako se NATO-u žuri da u ratove, koji se očigledno vode sa ciljem obezbeđenja snabdevanja naftom, što pre uvuku i našu vojsku, prilikom posete predsednika Borisa Tadića Americi potpisan je Ugovor o statusu američkih snaga u Srbiji (SOFA) i partnerstvu naše vojske i Nacionalne garde Ohaja. Nekoliko dana posle, Srbiji je omogućeno da sa još 20 zemalja učestvuje u programima američke vojne obuke.\nMnoge zemlje bile su izostavljene iz ovog programa zbog toga što sa SAD nisu potpisale sporazum koji sprečava izručenje američkih vojnika Međunarodnom krivičnom sudu. Tako se Srbija, bez izjašnjavanja građana, našla u društvu onih kojima je velesila "progledala kroz prste", pa će naši oficiri moći da pohađaju američke vojne škole i specijalističke obuke o trošku vojnog budžeta SAD, a sasvim sigurno i da ratuju za potrebe ostvarenja ekonomske bezbednosti SAD.\nNama ostaje jedino da verujemo da se transformacija celokupnog odbrambeno-bezbednosnog sektora zemlje po NATO zahtevima odvija uz duboku svesnost i razumevanje pitanja bezbednosti Srbije od strane naše političke elite, i uz nadu da se sve to radi sa ciljem "povećanja razumevanja i rešavanja statusa Kosova i Metohije i drugih nerešenih pitanja u koje je uključena međunarodna zajednica".\nMoguće je očekivati da ta naša usmerenost i potčinjavanje NATO-u i SAD treba da bude nagrađena barem kroz prestanak podrške albanskom separatizmu i izjava američkih zvaničnika o neminovnosti otimanja Kosmeta, odnosno doprinos ostvarenja bezbednosti za nealbansko stanovništvo i njihov povratak u svoje domove. Da li je saradnja i bezbednosno orijentisanje ka dojučerašnjim agresorima na Srbiju pravilna odluka, uskoro i sasvim sigurno ćemo saznati. No, i odgovor o zabludi orijentisanja ka NATO-u i SAD i izgradnji bezbednosti po njihovom modelu i za njihov račun, takođe bi mogao veoma brzo da usledi.\nČlanice EU, posebno one "stare", žele da se oslobode zavisnosti od Amerike i NATO saveza, kako bi EU prerasla u samostalnog igrača\nPartnerski vojnici u prvim borbenim redovima\n"Stara Evropa" je više zabrinuta lošim rezultatima "mirovnih misija" u Avganistanu i Iraku nego "vojnim pretnjama na istočnim granicama" bivših sovjetskih republika i zato ne želi da sledi "preporuke" SAD da pooštri svoje stavove i odnose prema Rusiji\nSve su jasnije namere Amerike da od NATO koji je izvorno predstavljao odbrambeni savez stvori vojno-politički blok oličen u "svetskom žandarmu" uz obavezno očuvanje američkog liderstva u njemu. Prirodno je da to izaziva zabrinutost, posebno kod "starih" članica Evropske unije koje predstavljaju osvedočene američke saveznike.\nKod evropskih partnera je prisutno vidno razočaranje jer su oni zahvaljujući američkim invazijama, duboko umešani u konflikte širom sveta, i to van zone odgovornosti NATO, gubeći zbog toga mogućnost da samostalno kreiraju svoju spoljnu i ekonomsku politiku prema mnogim zemljama sveta. Međutim, to je očigledna posledica američke strategije, po kojoj njima nije potrebna samostalna i jaka Evropa već razjedinjena i poslušna jer se po tom principu u Evropi i ostvaruje američka hegemonija.\nAmerički analitičar transatlantskih odnosa, Amerike i Evrope u novom svetskom poretku - R. Kejgan u eseju "O raju i moći" ističe: "Pozicije i psihologija moći i slabosti dobrim delom, mada ne u celosti, objašnjavaju, ono što razdvaja SAD i Evropu. Različito poimanje opasnosti i pretnji i načini njihovog rešavanja smatra američka strana u najvećoj meri i određuje poziciju SAD, koja ima silu i primenjuje je i na relativno slabiju Evropu, koja smatra da su vojna moć i gruba sila manje važne od ekonomske moći i blage sile.\nShvatajući svoju nezavidnu poziciju članice EU, posebno one "stare", žele da se oslobode zavisnosti od Amerike i NATO saveza, kako bi EU prerasla u samostalnog igrača u vojnoj i spoljnopolitičkoj sferi. Međutim, pored dobrih namera, očigledno je da Evropa u ovom periodu nije postigla ni politički ni finansijski konsenzus, ko treba sve to da plati.\n"Stara Evropa" je više zabrinuta lošim rezultatima "mirovnih misija" u Avganistanu i Iraku nego "vojnim pretnjama na istočnim granicama" od strane bivših sovjetskih republika i zato ne želi da sledi "preporuke" SAD da pooštri svoje stavove i odnose prema Rusiji.\nNATO SE ŠIRI NA TIHI OKEAN\nLideri NATO su na samitu u Rigi novembra prošle godine razmatrali među brojnim temama i to kako da privuku u svoje redove Novi Zeland, Japan, Australiju i Južnu Koreju. Zamisao je bila jednostavna, isticali su zagovornici ovog plana, prvenstveno SAD i Velika Britanija: Azijsko-pacifičke demokratije već pomažu trupama i novcem vojno angažovanje u Avganistanu. Zato izgradnja političke i vojne saradnje koja bi ih vezala za NATO samo može da pojača bezbednost u svetu - ističu i danas promoteri ovog plana.\nU NATO SAVEZU 26 DRŽAVA\nSevernoatlantski savez je međunarodna odbrambeno-bezbednosna organizacija, osnovana 4. aprila 1949. u Vašingtonu. Ima politički i vojni deo. Glavna odredba ugovora između država članica je tačka 5. Deo tog dela ugovora glasi: "Članice se slažu da će oružani napad protiv jedne ili više članica u Evropi ili Severnoj Americi smatrati napadom na sve članice". NATO su osnovali: Belgija, Kanada, Danska, Francuska, Island, Italija, Luksemburg, Holandija, Norveška, Portugalija, Velika Britanija i SAD. Grčka i Turska se NATO pridružuju 1952. Nemačka 1955, a Španija 1982. Posle pada Berlinskog zida i raspada Sovjetskog Saveza rukovodstvo NATO donosi istorijsku odluku da u članstvo primi i neke države dojučerašnjeg Istočnog bloka, pa su 1999. u članstvo alijanse primljene Češka, Poljska i Mađarska. NATO je nastavio da se širi, pa je 2004. na samitu u Istanbulu primljeno čak sedam evropskih država: Bugarska, Estonija, Letonija, Litvanija, Rumunija, Slovačka i Slovenija. Početkom 1994. NATO je formirao program Partnerstvo za mir, u kojem je pedesetak država, i to je svojevrsna priprema tih zemalja za prijem u alijansu.\nZbog svoje rezervisanosti prema Rusiji, kao svom strateškom ekonomskom partneru, evropski saveznici Vašingtona, sve češće su u situaciji da ih SAD zbog njihove proameričke orijentisanosti, stavljaju na prvu vatrenu liniju, što ih eksponira kao najdoslednije zastupnike američkih interesa. Posebno je ovo primetno kod istočnoevropskih zemalja - novih članica EU i NATO. Ovi evropski "petokolonaši", svojom lojalnošću prema američkim interesima plaćaju svoju ulaznicu u NATO. Težnja Amerike je da u red ovih zemalja priključi i Ukrajinu i Gruziju.\nOvakva strategija posebno je primetna u slučaju Poljske, koja je blokirala pregovore Rusije - EU o novom strateškom partnerstvu, a ista metodologija pojavila se i u slučaju kada je Estonija uklonila spomenik u Talinu, pokušavajući da izazove što oštriju reakciju Moskve i time je kompromituju uoči novog kruga pregovora o kosovskoj krizi. Očigledna su nastojanja SAD da se uspori razvoj partnerstva između Rusije i EU, koja su po proceni SAD suprotna njenim interesima.\nZbog svih navedenih političkih dešavanja Evropom se širi rasprava o tome šta je zapravo NATO danas, ali i o ovoj značajnoj raspravi unutar EU mediji iz nekih razloga uporno ćute. Na primer, kod nekih članica EU postoji ozbiljna sumnja u NATO ispunjenje izvorne obaveze, koja se odnosi na kolektivnu odbranu. Varšava i Prag su februara meseca, čim su dobili predlog o instaliranju vojnih baza, izjavili da će izneti Amerikancima svoju listu zahteva. Varšava je zatražila dodatne bezbednosne garancije da bi kasnije obznanila da se, ipak, mnogo više boje Rusije nego Irana, o čemu su pisali mnogi evropski mediji.\nPoljski ministar odbrane Radoslav Šikorski je pokušao da kritikuje ponudu SAD, ali je vrlo brzo postao bivši ministar jer ga je smenio vlastodržački tandem blizanaca Kačinjski. Vrlo brzo je posumnjala i Češka da bi joj NATO bezrezervno pritekao u pomoć u slučaju napada neke treće zemlje. Tako je šef češke diplomatije Karel Švarcenberg u intervjuu za Fajnenšel tajms Dojčland razvejao u vetar sve nade u NATO pomoć i otvoreno rekao da se garancije hitne i bezuslovne vojne pomoći ne odnose na nove članice alijanse.\nPosebna stranica u međusobnim transatlantskim odnosima je instaliranje američkih vojnih baza, naročito na Istoku. Kada je u pitanju Bugarska - ona je pre godinu dana pristala da SAD ustupi četiri svoje vojne baze - dva aerodroma, kamp za obuku i skladište. Međutim, SAD već imaju u Bugarskoj dve vojne baze i jedan poligon. U Bugarskoj se blizu Sofije, formira obaveštajno-komandna struktura SAD za sve baze na ovom prostoru.\nU decembru 2005, pre Bugarske, sličan sporazum sa SAD, potpisala je i Rumunija. Po tom Sporazumu u Rumuniji su formirane četiri vojne baze. Uz sve to treba dodati da SAD imaju i nuklearni poligon u Grčkoj, gde su se čuvaju rakete "namenjene" u vremenima blokovske podeljenosti Albaniji, Bugarskoj i Jugoslaviji. Kako je pisala grčka i srpska štampa, poligon je i danas pod punom bojevom gotovošću i može svakog trenutka da primi najsavremenije nuklearno naoružanje.\nUz sve pomenute "promene" koje se događaju u NATO alijansi treba dodati i činjenicu da NATO ne ispunjava ni svoje novododate funkcije. U Briselu se naglašava da je jedan od najvažnijih zadataka bloka - borba protiv terorizma. Međutim, kada je u pitanju albanski terorizam na Balkanu, NATO se ne oglašava. Svojevremeno se komandant Kfora, general Roland Kater, pravdao da "nema saznanja i dokaze" da na Kosovu postoji prisustvo OVK, organizacije koju su i SAD proglasile za terorističku.\nKasnije je u izveštaju američke vlade o terorizmu u svetu 2006. godine potvrđeno da terorizam na Kosovu okrenut prema susedima i ostalim zemljama sveta nije vezan samo za OVK. U tom izveštaju se iznosi da ekstremisti na Kosovu nastavljaju da čine nasilje, a potvrđuje se i terorističko delovanje Albanske nacionalne armije. Posebno je istaknuto da teroristi s velikom međunarodnom reputacijom zbog loše kontrolisanih granica nesmetano ulaze na Kosovo.\nTakođe, pokazalo se da mogu bez problema i da izlaze sa Kosova jer su "etnički Albanci iz bivše Jugoslavije" planirali napad na "Fort Diks" u Nju Džersiju. Osim toga, jedan od članova terorističke grupe optužene za pripremanje terorističkih napada na teritoriji Crne Gore, označenih kao pripadnici OVK, bio je nedavno uhapšen u SAD, čiji je inače i državljanin.\nSve pomenuto pokazuje pravu ulogu Amerike u kreiranju "zajedničke" borbe protiv terorizma. Srbija kao novoprimljeni član "Partnerstva za mir" trebalo bi da se zajedno sa SAD i ostalim članicama, bori protiv opštesvetskog zla. Međutim, ta zajednička borba protiv terorizma vodiće se izgleda samo u Avganistanu i Iraku, a ne i na Kosmetu i jugu Srbije.\nPoslednjih decenija interesi Amerike su glavna vodilja svetskih političkih akcija\nKoliko košta ulazak u NATO\nU političkom smislu, integracija u NATO je gubljenje suvereniteta ne samo nad vojskom, nego i nad teritorijom. I to ne radi ciljeva iza kojih stoji NATO nego ciljeva iza kojih stoji Vašington jer je nemoguće pronaći, na primer u Evropi, francusku ili italijansku bazu van granica tih država\nPiše: Mr Stanko Živković\nZanimljivo je da se niko u zemljama koje hitaju u NATO, bar zvanično, nije pojavio sa računicom koliko taj "luksuz" staje svaku zemlju potencijalnog člana najmoćnije vojne organizacije na svetu. Kao prvo, istini za volju, ne postoje javno iskazani nikakvi kriterijumi koji bi omogućili izradu takve procene, niti je ko pokušao da ih razradi. Zato se svi argumenti o pričama o efikasnosti ulaska u NATO često svode samo na uštedu prouzrokovanu smanjenjem broja vojnika i njihove tehnike. Najjednostavnije rečeno, sopstvene nacionalne armije treba da budu rasprodate. Ovakva strategija odmah je na površinu društvenih zbivanja u svakoj od ovih zemalja izbacila problem zbrinjavanja velikog broja bivših vojnika i članova njihovih porodica.\nU situacijama kada se brojno stanje pojedinih armija smanjivalo ispod granica sposobnosti da mogu garantovati teritorijalni integritet i suverenitet država, javljalo se pitanje koliko će koštati tuđa zaštita jer, prema izreci starih Grka, "ko ne želi da hrani svoju vojsku, taj će hraniti tuđu". Pa zar silni sporazumi između država i NATO saveza o slobodnom kretanju NATO trupa po njihovim teritorijama i zaštita američkih vojnika od bilo kakve odgovornosti za bilo kakvu pričinjenu štetu ne predstavljaju "guljenje kože" domaćih poreskih obveznika radi nekih tuđih interesa. Kada su finansijski troškvi u pitanju, situaciju dodatno komplikuje i činjenica da svaka članica alijanse ili kandidat za ulazak u nju snosi troškove angažovanja svojih trupa u trećim zemljama.\nDruga bitna činjenica vezana za kandidate za prijem u NATO je ta da ulazak u NATO ne ubrzava a i ne garantuje ulazak istih tih zemalja u Evropsku uniju, kao što je bio slučaj ranije, jer je EU zaokupljena svojim problemima jasno naglasila da će pričekati sa nastavkom svog proširivanja.\nU političkom smislu, integracija u NATO je gubljenje suvereniteta ne samo nad vojskom, nego i nad teritorijom. I to ne radi ciljeva iza kojih stoji NATO nego ciljeva iza kojih stoji Vašington jer je nemoguće pronaći, na primer u Evropi, francusku ili italijansku bazu van granica tih država.\nNATO DUBOKU U DŽEPU HRVATA\nPrema pisanju hrvatskog "Jutarnjeg lista", hrvatska se obavezala da će do 2012. godini osposobiti oko 4.100 svojih vojnika za učešće u misijama NATO-a, UN i Evropske unije. Prema sadašnjim procenama, u kasu NATO-a Hrvatska će morati godišnje da uplaćuje oko tri miliona evra, i još dodatnih 10 miliona evra godišnje će trošiti na svoje oficire koji će delovati u strukturama atlantskog saveza. Glavni deo troškova odlaziće na hrvatsko učestvovanje u NATO i UN vojnim misijama po svetu, što će od 2011. godine iznositi oko 70 miliona evra godišnje.\nU sistem svoje transformacije NATO je u poslednje vreme uvrstio i uticaj na prekrajanje evropske istorije, što sasvim sigurno iritira znatan deo evropskih građana i tako izaziva nove podele i razdore među onima od kojih se očekuje saradnja i ukupni prosperitet. To opet uvećava, na posredan i neposredan način, finansijki trošak svakog vida saradnje. Imajući ovo u vidu, Sergej Lavrov, ministar inostranih poslova Rusije, ocenio je da su Evropska unija i NATO popustljivi prema pokušajima nekih zemalja da revidiraju istoriju.\n"Pokušaji da se vređa istorija postaju element i instrument spoljne politike određenih država. Nažalost, neke međunarodne organizacije, kao što su NATO i EU, popustljive su prema tim pokušajima" - istakao je Lavrov prilikom polaganja venca na spomen-ploču sa imenima diplomata poginulih u Drugom svetskom ratu povodom Dana pobede.\nUkupno gledano, teško je opravdati sve ovo što NATO čini kroz dva ključna pitanja: prvo bi se odnosilo na daljinu prostornog delovanja, takozvane zone odgovornosti, koja bi mogla da opravda svaku akciju iz ekonomskih, vojnih i političkih razloga i u borbi protiv terorizma šta predstavlja kritičku tačku kada se na pretnju mora reagovati. U neku ruku odgovor na ova pitanja, pred kraj prošle godine, dao je Jap de Hop Shefer.\nPrema njegovim rečima, "NATO ne treba da bude svetski žandarm i da mu se uloga svodi na gašenje konfliktnih žarišta širom sveta, jer po svojoj prirodi za to nije tehnički ni ekonomski osposobljen, već mora da brani članice od svetskih pretnji, kao što su terorizam, širenje oružja za masovno uništenje i nepredvidivo dejstvo otpadničkih država". Po svoj prilici je borba protiv "otpadničkih država" glavni cilj novog NATO saveza. Na tom putu "uspešne" transformacije, NATO se prvo našao u građanaskom ratu u Bosni, zatim u bombarderskoj agresiji protiv SR Jugoslavije, tako da se defanzivni savez pretvorio u ofanzivni, da bi intervencijom u Avganistanu u prvoj operaciji van Evrope dobio globalnu dimenziju, a sa preko 50.000 vojnika danas je prisutan na tri kontinenta.\nNažalost, ovoga trenutka mnogo više je dilema od racionalnih rešenja u okviru NATO saveza, jer su poslednjih decenija interesi Amerike glavna vodilja svetskih političkih, ekonomskih i vojnih akcija koje, bar do sada, nisu razrešavale krize već su ih rasplamsavale i dodatno komplikovale, uz cenu koju sve teže plaćaju nove članice ali i zemlje koje čekaju u redu da budu primljene u NATO.\nKo i zašto podstiče širenje NATO alijanse, a ko se protivi\nZašto svi žure u NATO?\nHitnost priključivanja bivših socijalističkih zemalja u zapadnu vojnu alijansu podstiče se svim sredstvima iz SAD jer je njihov strateški cilj da se stigne sa vojnim arsenalima pred granicu Rusije kako bi se, u najpogodnijem trenutku sa pretnjom silom što bezbolnije, podelila na azijski, evropski i sibirski deo. Ovaj sibirski, najvredniji deo "ruskog kolača", trebao bi u toj podeli da pripadne Americi, koja je, prema njenim stratezima, od Boga data da upravlja svetom\nPiše: Prof. dr Zoran Milošević\nNova politička napetost u Ukrajini započela je prelascima pojedinih deputata ukrajinskog parlamenta (Vrhovna rada) iz jednog političkog bloka u drugi, napetost je uvećana odlukom predsednika Juščenka da raspiše vanredne parlamentarne izbore, da bi kriza kulminirala 24. maja, kada je Juščenko razrešio dužnosti državnog tužioca Svjatoslava Piskuna. Situaciju je dodatno zakomplikovao Piskunov nasilni ulazak u kancelariju uz pomoć specijalne policijske jedinice "Berkut". Ovaj čin je predsednik proglasio za pokušaj državnog udara i na meti se našao i ministar unutrašnjih poslova Vasilije Cuška. Cela stvar se može potpuno zakomplikovati ako predsednik Juščenko uvede vanredno stanje.\nU čitavoj ukrajinskoj neveseloj političkoj zbrci mnogo šta bi bilo razjašnjeno i dovedeno u normalne tokove da se, između ostalog, proameričkom bloku, na čijem je čelu predsednik Viktor Juščenko, ekspresno ne žuri u NATO savez. Prilikom svoje posete Poljskoj 10. i 11. maja, predsednik Juščenko je nastupajući na Varšavskom univerzitetu najavio da će Ukrajina obavezno ući u NATO. Ali je u isto vreme i prećutao da je baš to pitanje bilo razlog da njegovu "narandžastu" koaliciju napusti Socijalistička partija Ukrajine. Ona je sada partner Partije regiona premijera Janukoviča, a Juščenkov savez napustila je i Privredna stranka sadašnjeg potpredsednika ukrajinske vlade Mikole Azarova.\nNATO - NEPROMIŠLJEN POTEZ\n-Svakako da bi odnosi između Rusije i Srbije bili narušeni ukoliko naši političari nastave da potenciraju ulazak u NATO. Imajući u vidu širenje ove vojne alijanse na istok i svojevrsno opkoljavanje Rusije, očigledno je da takve poteze NATO-a zvanična Moskva ne doživljava kao prijateljske. Iz svega sledi zaključak da se ne može očekivati da nas Rusi podrže u bilo čemu, pa i u vezi sa konačnim statuom Kosova - istakao je istoričar Slavensko Terzić u intervjuu "Pravdi".\nZbog toga su propredsedničke snage u Ukrajini u ubedljivoj manjini. Ispostavilo se da je "blagodatna" perspektiva ulaska Ukrajine u NATO poprimila oblik duha iz ćupa koji nudi mnogo više nevolja nego dobrih usluga. A upravo je pitanje ulaska Ukrajine u zapadnu vojnu alijansu bilo pitanje razdora na predsedničkim i parlamentarnim izborima i 2004. kao i 2006. U zemlji sa skoro pedeset miliona stanovnika, koja je trebalo da bude glavni stožer stabilnosti Evrope zbog svog položaja, pitanje pridruživanja NATO-u uzdrmalo je ne samo domaću već i evropsku političku scenu.\nNa drugoj strani i gruzijski parlament je početkom marta usvojio Deklaraciju o hitnom članstvu republike u NATO uz obrazloženje da će Gruzija samo na taj način moći da obezbedi teritorijalni integritet - da vrati Abhaziju, Južnu Osetiju i smiri Adžariju, a posebno je zanimljivo da to NATO ne može da garantuje niti mu to stoji u opisu izvornih zadataka i ciljeva.\nHitnost priključivanja bivših socijalističkih zemalja u zapadnu vojnu alijansu podstiče se svim sredstvima iz SAD jer je njihov strateški cilj, koji nema cenu, da se stigne sa vojnim arsenalima pred granicu Rusije kako bi se, u najpogodnijem trenutku sa pretnjom silom, što bezbolnije podelila Rusija na azijski, evropski i sibirski deo. Ovaj sibirski, najvredniji deo "ruskog kolača" trebalo bi u toj podeli da pripadne Americi koja je, prema njenim stratezima, od Boga data da upravlja svetom.\nMeđutim, ima i onih zemalja i političara koji predlažu i konkretne mere vojnog karaktera da bi se odbranili od sve agresivnijih poteza SAD. Početkom aprila predsednik Venecuele Ugo Čavez protresao je američke strateške kabinete svojom inicijativom o formiranju neke vrste južnoameričkog NATO-a koji bi štitio latinoameričke zemlje od "agresivnog severnog suseda". Argumentaciju za ovaj svoj predlog Čavez je pronašao u ponašanju SAD za vreme foklandske krize od pre četvrt veka. Podsećajući da je Vašington tada, umesto da u skladu sa Sveameričkim sporazumom o uzajamnoj pomoći podrži Argentinu, stao je na stranu Velike Britanije.\nNa kraju, teško je reći koliki će udeo Boga biti u celoj ovoj neveseloj priči ali za ovozemaljske političare iz Ukrajine, Gruzije i svih ostalih zemalja koje čekaju pred vratima NATO pakta, mnogo bi bilo korisnije i bezbednije da se više okrenu nesvrstavanju i neutralnosti nego sve agresivnijoj zapadnoj vojnoj alijansi.\nNa samitu G8 7. juna predsednik Rusije Vladimir Putin predložio je predsedniku SAD Džordžu Bušu da bi SAD i Rusija mogle zajedno da upotrebljavaju radarski sistem u Azerbejdžanu i tako razviju raketni štit koji bi pokrivao celu Evropu.\nU prvim reakcijama na ovaj ruski predlog sekretar NATO Jap de Hop Shefer je istakao činjenicu da bi radarski sistem u Azerbejdžanu bio preblizak kritičnim državama. Potpredsednik češke vlade za evropske integracije Aleksandar Vonda bio je takođe rezervisan prema Putinovom predlogu ističući da Azerbejdžan ne može da zameni srednjeevropske baze američkog štita za odbranu Evrope ali može da ga dopuni.\nSasvim je sigurno da će stvari oko ovog ruskog predloga biti mnogo jasnije posle direktnog susreta Buša i Putina početkom jula na ranču američkog predsednika. Međutim, mora se reći da je ovim predlogom Putin iznenadio američke partnere i ponovo istakao konstruktivnu inicijativu Rusije koja vodi ka saradnji, a ne zaoštravanju odnosa sa SAD. Na drugoj strani ovaj ruski predlog isteraće na čistac prave namere SAD da u Republici Češkoj postavi radare, a u Poljskoj rakete presretače.\nŠTA SVE RADI NATO: Krade, učestvuje u švercu, lovi hakere i uživa u mučenjima\nAMERIKA ŽELI NA GRANICE RUSIJE\nTomislav Kresović, politički analitičar smatra da Rusija ne vidi opasnost od evropskih zemalja NATO-a, nego u takozvanim strategijskim interesima SAD, kao lidera snaga NATO. Amerika bi na taj način želela, ne samo da dođe do granica Rusije već bi ugrozila i ruske nacionalne interese. Rusiji bi u tom slučaju, bila ugrožena globalna bezbednost. Za nju je mnogo značajniji sistem ekonomskog otvaranja i blage demilitarizacije Evrope, u odnosu na hladni rat.\nBUŠ HVALI SHEFERA\nGeneralni sekretar NATO Jap de Hop Shefer sastao se privatno sa predsednikom SAD Džordžom Bušom na njegovom ranču u Teksasu. Tom prilikom domaćin je posebno pohvalio Shefera zbog uspešnog transformisanja NATO alijanse od "hladnoratovske institucije" u savez po meri 21. veka, što podrazumeva i širenje Alijanse. Predsednik Buš je izrazio posebno zadovoljstvo što će se na samitu iduće godine u Bukureštu među članicama diskutovati o širenju NATO novim državama.\nInformativna agencija IPRES\nKakva je uloga Srbije prema severnoatlantskom savezu?\nPrijatelji ili osvajači\nZemlje istočne Evrope žurile su u NATO jer su se plašile zagrljaja Rusije, a nadale su se i brzom ekonomskom preporodu. NATO je za njih predstavljao prečicu za brže integrisanje u Evropu, bržu demokratizaciju. Međutim, pokazalo se da Rusija nema nikakvih imperijalnih pretenzija\nUsijanje odnosa među članicama NATO alijanse s početka 2005, kada je na Minhenskoj konferenciji o bezbednosti tadašnji nemački ministar odbrane Peter Štruk pročitao izlaganje opravdano odsutnog Gerharda Šredera, dovedeno je u podnošljivije relacije što se tiče Amerike. Naime, posle dolaska na vlast Angele Merkel u Nemačkoj i Nikole Sarkozija u Francuskoj Buš je dobio mnogo bolje partnere, koji su blagonakloniji politici SAD od svojih prethodnika.\nTako da se odnedavno politika Amerike bazirana na principima slogana "Nemačku ignorisati, Francusku kažnjavati, a Rusiju hvaliti" promenila u korenu. Nemačka i Francuska su kooperativnije, a Rusija postaje ravnopravni takmac koji sa Kinom polako zauzima međunarodne pozicije, koje su do sada pripadale isključivo Vašingtonu. U takvoj situaciji Amerika u "ratu" protiv Rusije sve češće koristi i istura u prve borbene redove zemlje takozvane, "nove Evrope", novoprimljene članice NATO saveza i one koje čekaju na prijem.\nU takvoj situaciji postavlja se pitanje kakva je uloga Srbije prema NATO savezu. U Srbiji odbojnost prema Severnoatlantskom savezu (NATO) postoji od 1949. godine, kada je ovaj savez osnovan kao vojna sila najmoćnijih kapitalističkih zemalja, koje su se na sve načine borile protiv socijalizma, za koji se tadašnja Jugoslavija odlučila po završetku Drugog svetskog rata. Ta odbojnost je čak porasla posle raspada Varšavskog ugovora i raspada Sovjetskog Saveza jer je tokom jugoslovenske krize, oružanih sukoba u Sloveniji, a naročito u Hrvatskoj i Bosni, NATO smatran neprijateljem i osvajačem, koji pomaže onima koji razbijaju Jugoslaviju i žele da okupiraju Srbiju.\nKulminacija narodnog gneva i opštenarodne odbojnosti prema NATO savezu u Srbiji nastala je tokom 78 dana bombarderskih akcija 19 zemalja članica NATO. Američka podrška albanskom separatizmu i progonu nealbanskog stanovništva, koji se sa Kosova i Metohije proširio na jug Srbije i Makedoniju, nije doprineo popularnosti Severnoatlantskog saveza u Srbiji, ali ni stabilnosti na Balkanu, već je, naprotiv, doveo do trajne napetosti i pretnje miru na jugu Evrope.\nSvemu iznetom treba dodati da građani Srbije ne mogu da zaborave 1.002 poginula vojnika, 114 policajaca i 2.300 civila, od toga 700 dece mlađe od 15 godina, dok je 5.000 građana Srbije osakaćeno bombama NATO agresora. Međutim, prema podacima Majkla Mandelbauma, člana elitnog političkog konsultantskog tela Saveta za spoljne poslove, na Kosmetu je do bombardovanja u građanskom ratu bilo 2.500 mrtvih, a tokom 11 nedelja bombardovanja poginulo je oko 10.000 ljudi, dok je 1,4 miliona raseljeno.\nHRVATSKI VOJNICI U OPASNOSTI\nHrvatski vojnici u Avganistanu više nisu sigurni od talibanskih pobunjenika i njihovih simpatizera ni na mirnijem severu zemlje u pokrajini Kunduz, gde su do sada napadi na međunarodne vojne snage ISAF-a bili prava retkost. U podne 19. maja, u pokrajini Kunduz, gde su raspoređene međunarodne vojne snage, tokom patroliranja Avganistanske narodne vojske, u čiji sastav je bio uključen i hrvatski Operativni tim za vezu, eksplodirala je improvizovana naprava, postavljena uz put kojim se kretala kolona. U eksploziji niko od šestorice pripadnika hrvatskog tima ni avganistanske vojske nije poginuo niti je bio ranjen. Ali samo nekoliko kilometara dalje, istoga dana, bombaš samoubica ubio je trojicu vojnika ISAF-a i pet avganistanskih civila, a osam je bilo ranjeno, što pokazuje da će i sever Avganistana postati sličan južnom delu oko Kandahara, gde su sukobi najkrvaviji i iz dana u dan sve opasniji, kako zbog mesta i načina napada, tako i po sve većem broju poginulih i ranjenih.\n"Nacional" (Zagreb) 22. maj 2007.\nTokom bombarderskih akcija NATO snaga na Srbiju srušena su 147 zdravstvena objekta, avioni F-18 ispuštajući halon, sredstvo za zaštitu od požara na letilici, uništili su ozon iznad Balkana. Bombardovanjem "Azotare" u Pančevu ovaj grad je dobio 40.000 tona azotnog otpada izuzetne toksičnosti, što predstavlja pravi uzrok naglog skoka obolelih od raka u ovom gradu. Na Kosmetu je upotrebljeno 30 tona ozračene municije, koja pri rasprskavanju ubacuje u atmosferu milijardu čestica osiromašenog uranijuma, a svaka udahnuta čestica izaziva rak pluća.\nSramno bombardovanje izvedeno je radi "in vivo" eksperimenta nad žiteljima SR Jugoslavije sprovedenog vođenjem uranijumskog, elektromagnetnog i dioksinog rata protiv jedne suverene evropske zemlje. Posledice dejstva bombi i municije sa osiromašenim uranijumom, uz pogubne efekte elektromagnetnih bombi na mozak stanovništva, kao i posledice hemijskog dejstva dioksina na čovekov organizam s pravom se mogu ubrojati u genocid prema Srbiji koji će proizvoditi negativne genetske posledice narednih nekoliko vekova.\nOvo je samo mali spisak svega onoga što nijedan građanin, a kamoli političar u Srbiji ne bi smeo da zaboravi. Sasvim sigurno je da su ovi razlozi svojevremeno naveli i poslanike iz Srbije u Skupštini zajednice SCG da ne dozvole da se u predlogu Strategije odbrane tadašnje SCG nađe ime NATO saveza. Međutim, ulaskom Srbije u Partnerstvo za mir sve se, po svoj prilici, zaboravilo.\nNa drugoj strani zemlje Istočne Evrope žurile su u NATO jer su se plašile ponovnog zagrljaja Rusije, a nadale su se i brzom ekonomskom preporodu. NATO je za njih predstavljao prečicu za brže integrisanje u Evropu i leve i desne snage u ovim zemljama smatrale su da će se uz pomoć evroatlantskih integracija brže demokratizovati prilike u njihovim zemljama. Međutim, pokazalo se da Rusija nema nikakvih imperijalnih pretenzija, već da se vraća svojim vekovnim aspiracijama svoje državotvornosti.\nOd nekog spektakularnog ekonomskog preporoda u zemljama koje su iz istočnog prekoračile u zapadni blok, nije bilo ni govora, čak se primećuje da snage koje su izvele povezivanje sa evroatlantskim integracijama polako gube kredibilitet i poverenje svojih birača, u prvom redu zbog zaoštrenih problema vezanih za ispunjenje obaveza prema Briselu, što se vidi u padu proizvodnje, rastu nezaposlenosti i uskraćivanju socijalnih povlastica u tim zemljama.\nTakođe, treba reći da se demokratizacija tih zemalja obavlja uz obavezni monitoring novih zapadnih saveznika, koji kroz institucije država kojima pomažu protežiraju svoje interese, koji su često suprotni nacionalnim interesima zemalja kojima se pomaže, a često su i u suprotnosti sa interesima partnera iz NATO, što izaziva konfuziju u političkim i ekonomskim odnosima unutar zemalja u tranziciji.\nAko sumiramo sve posledice koje je proizveo NATO posle pada Berlinskog zida, od bombarderskih akcija u Bosni i SR Jugoslaviji do ulaska u Avganistan, uz ekonomska opterećenja NATO troškovima zemalja u tranziciji i remećenjem međunarodne saradnje akcijama tipa razmeštanje antiraketnog štita, onda se ništa drugo ne može reći nego da je NATO ozbiljan remetilački faktor u svetu, koji ne preza ni da otpočne ratne operacije radi realizacije američkih interesa.


Bosanske firme brzo se vratile na kosovsko tržište -\nBosanske firme brzo se vratile na kosovsko tržište\nDa su preduzeća iz Bosne i Hercegovine ponovo našla put do kupaca u Kosovu, govore i podaci Vanjskotrgovinske komore BiH, gdje je za deset mjeseci ove godine izvezeno više robe, u vrijednosti preko 46 miliona KM, nego godinu ranije.\n“Za deset mjeseci ove godine iz Bosne i Hercegovine je na tržište Kosova izvezena roba u ukupnoj vrijednosti od 58.416.300, što je više za 46.032.116 KM u odnosu na isti period lani”, rekli su iz Vanjskotrgovinske komore BiH.\nKada je u pitanju izvoz, na kosovsko tržište iz Bosne i Hercegovine je plasirano najviše gvožđa i čelika i to u vrijednosti od 11,3 miliona KM, zatim prerađevina od mesa i to 7,1 miliona, potom drveta i proizvoda od drveta vrijednosti oko četiri miliona, kao i mlijeka i pavlake u ukupnoj vrijednosti 2,8 miliona KM.\nPodaci Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine pokazuju da je na domaće tržište za deset mjeseci ove godine iz Kosova stigla roba vrijedna 13,39 miliona KM.\nKad je u pitanju uvoz u Bosnu i Hercegovinu, prednjače proizvodi od gvožđa i čelika, koža i voda.\nPrevious U Splitu obilježen Dan državnosti Bosne i Hercegovine\nNext Milan Tegeltija: Potkivanje 2 (Video)


Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik u čestitki predsjedniku Republike Francuske Emmanuelu Macronu zahvalio je na podršci koju Francuska pruža BiH te izrazio spremnost na zajednički rad na unapređenju saradnje\nAldıjana Hadzıc | 14.07.2019\nSARAJEVO (AA) - Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik uputio čestitku predsjedniku Republike Francuske Emmanuelu Macronu, te izrazio nadu da će Francuska nastaviti podržavati evropski put BiH i drugih zemalja Zapadnog Balkana, javlja Anadolu Agency (AA).\nDodik je Macronu i francuskom narodu uputio “najiskrenije čestitke u povodu Nacionalnog dana Republike Francuske“.\nDodao je kako Dan pada Bastilje ima veliku simboliku ne samo za francuski narod nego i za cijeli evropski kontinent, a “sloboda, jednakost i bratstvo“ predstavljaju vrijednosti kojima svi težimo.\nIskoristio je i priliku da zahvali na pomoći koju Francuska pruža Bosni i Hercegovini, te izrazio svoju spremnost na zajednički rad na unapređenju saradnje na svim poljima.\n”Nadam se da će Francuska nastaviti da podržava evropski put Bosne i Hercegovine i drugih zemalja Zapadnog Balkana, kako bismo se pridružili evropskoj porodici, kojoj historijski, civilizacijski i kulturološki pripadamo“, navodi se u čestitki Dodika, saopćeno je iz Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nBiH Emmanuel Macron Francuska Milorad Dodik


Predsjednica Republike Srpske održala sastanak sa predstavnicima parlamentarnih političkih stranaka u Republici Srpskoj – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske održala sastanak sa predstavnicima parlamentarnih političkih stranaka u Republici Srpskoj\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović održala je danas u Banjaluci sastanak sa predstavnicima parlamentarnih političkih stranaka u Republici Srpskoj.\nPredsjednica Republike Srpske izjavila je da je jedinstveno opredjeljenje svih političkih faktora u Srpskoj da Republika Srpska nastavi slaviti Dan Republike, da je to 9. januar i istorijska činjenica, te da nije u mandatu Ustavnog suda BiH da odlučuje o tome.\nPredsjednica Cvijanović je poslije sastanka sa predstavnicima parlamentarnih političkih stranaka u Srpskoj rekla da je potpisana zajednička izjava u kojoj je navedeno da je odluka Ustavnog suda BiH o Danu Republike politički motivisana i po prirodi više politička nego pravna.\n“Ovo je još jedan politički napad koji je usmjeren na političku strukturu i sistem Srpske, njeno nacionalno biće, identitet i ustavni kapacitet”, rekla je predsjednica Republike Srpske.\nPredsjednica Republike je naglasila da Srpska ima nadležnosti da donosi Zakon o praznicima i da takav zakon ne postoji na nivou BiH.\n“Dominantna priča na sastanku je bila da razgovaramo o odnosima unutar BiH i šta su prioritetne stvari koje moraju da rade institucije Srpske, šta su potencijalni izazovi i kako ćemo uvijek zajedno odgovoriti na njih. To je ogroman politički kapital. Iskazan je jasan stav da imamo odgovore na sva pitanja i da su odnosi unutar BiH postali nepodnošljivi. Želimo da se te stvari pod hitno dovedu u red jer postoje drugi prioriteti kojima treba da se bavimo”, istakla je predsjednica Republike Srpske.\nPredsjednica Srpske je podsjetila da se i ranije obračunavalo sa identitetom Republike Srpske – himnom, grbom, što, kako kaže, daje za pravo da se smatra da se ovdje ne želi stati, nego ići do kraja s ciljem uništenja nacionalnog bića Srpske.\n“Naše opredjeljenje je da u BiH nikome ništa ne sporimo i ne zadiremo u ono što jeste nacionalno biće i identitet bilo kog drugog naroda. To je naša politička zrelost, ali na političke akcije moramo imati političke reakcije i nije dovoljno da upozorimo druge ljude, nego ćemo morati preduzimati određene korake ukolikom ovakvi ataci budu nastavljeni”, rekla je predsjednica Cvijanović i napominje da mora biti omogućeno upražnjavanje potreba, tradicije i obačaja svih naroda.\nPredsjednica Republike je izrazila zadovoljstvo što je postignuto jedinstvo i dodala da na sastanku nije bilo riječi o formiranju vlasti na nivou BiH.\nPredsjednica Srpske je ocijenila da odluke Ustavnog suda BiH ruše povjerenje, vraćaju stvari nazad i da BiH nema na raspolaganju šanse koje imaju normalne države.\nPredsjednica Republike Srpske je ponovila da Ustavni sud BiH preuzima ulogu koju je ranije imao OHR i navela da je poražavajuće to što se ova institucija u objavi odluke poziva na član Ustava BiH koji ne postoji.\n“Bez obzira da li smo zajedno u nekoj formalnoj koaliciji ili nismo naše opredjeljenje jeste da nastupamo zajedno i imamo jedinstvene stavove o svakom pitanju koje je od suštinskog značaja za status Republike Srpske, njen ustavni kapacitet, nacionalno biće i identitet, čime sam zadovoljna. Voljela bi da partije iz Republike Srpske imaju i formalno jedinstven nastup na nivou BiH, ali cijenim autonomnost svake političke partije”, istakla je predsjednica Cvijanović.


Prijava neželjenih sadržaja na fejsbuku - Bezbedan internet bezbedan internet\nPrijava neželjenih sadržaja na fejsbuku\nMožete obavestiti Fejsbuk o pojavi golotinje, pornografije, uznemiravanja ili nepoželjnog kontakta klikom na “Report” link koji se nalazi na stranicama u okviru sajta. Fejsbuk će uložiti svoje maksimalne napore da pregleda izveštaje pristigle ovom sajtu pomoću pomenutog alat za izveštavanje u roku od 24 sata i ukloniti svaki sadržaj za koji se smatra da je prekršio Izjavu o pravima i odgovornostima. Ako je to opravdano Fejsbuk će takođe upozoriti ili onemogućite korisnika odgovornog za postavljanje uvredljivog sadržaja. Ako su žalbe o golotinji, pornografiji, uznemiravanju ili nepoželjnom kontaktu stigle na e-mail abuse@facebook.com, Fejsbuk će nakon prijema žalbe, početi da rešava problem u roku od 24 sata. Fejsbuk će odgovoriti osobi koja je uputila žalbu u roku od 72 sata od prijema žalbe i informisati je o koracima koje su preduzli za rešavanje problema.\nFejsbuk apeluje na sve korisnike da pošalju izveštaj o sumnjivim ljudima i neprikladnim sadržajima sa kojima se susreću na Fejsbuku. Oni takođe insistiraju da korisnici ispod 18 godina starosti razgovaraju sa roditeljima ili starateljima odmah ako neko na mreži kaže ili se nešto pojavljuje što čini da se osećaju nelagodno i ugroženo na bilo koji način.


Žensko odelo – sinonim za žensku moć - TO SAM JA portal\nŽensko odelo – sinonim za žensku moć\n03. oktobar, 2020 8:00 am\nPriča o odelima je priča o pomeranju granica, kao što je, uostalom, slučaj i s većinom ženskih odevnih predmeta\nOdelo, tačnije sako i pantalone u istoj boji, a ove godine bi ta boja trebalo da bude zaista jaka nota stava, preplaviće ulice svetskih gradova ove jeseni i zime. To može biti zgodan momenat da vidimo kako su žene preuzele odelo od muške populacije i od njega napravile mnogo atraktivniju modnu kombinaciju nego što je suprotni pol ikada mogao da zamisli.\nIako ženska odela ne sežu tako daleko u prošlost kao što je slučaj s muškim odelima, tačnije do sedamnaestog veka, ona svakako imaju veoma interesantnu istoriju. Priča o odelima je priča o pomeranju granica, kao što je, uostalom, slučaj i s većinom ženskih odevnih predmeta.\nDuh modernih vremena\nPrva značajna pojava muškog odela na jednoj dami bila je još davne 1870. kada je glumica Sara Bernar, za ono vreme veoma hrabro, ponela u javnosti svoju „dečačku odeću”, kako ju je javnost nazvala. Ne treba zaista mnogo objašnjavati koliko se ovakav čin u datom trenutku smatrao skandaloznim, što Saru Bernar nije nikako sprečilo u njenom naumu da se poigrava s konzervativnom javnošću. Mala trivija s kraja devetnaestog veka je i da je ona 1899. igrala naslovnu ulogu u Hamletu, što je postavilo u poziciju jednog od prvih promotera modernizacije ženske uloge u društvu, među javnim ličnostima.\nŽene su od odela napravile mnogo atraktivniju modnu kombinaciju nego što je suprotni pol ikada mogao da zamisli\nDo 1910. godine pokret sifražetkinja (prvi feministički pokret) bio je u punom jeku, a zajedno s njim i žene koje su bivale sve hrabrije i aktivnije. Mitinzi, marševi i građanska neposlušnost zahtevali su više od pukog oslobađanja odeće dvadesetog veka – zahtevali su odeću koja će osloboditi telo.\nNa tom talasu, a paralelno s nastajanjem brenda Koko Šanel i njene ideje o oslobođenoj ženi, nastaće kovanica – sifražetsko odelo. Ono, doduše, nije uključivalo pantalone, ali je podrazumevalo sako i ravnu suknju u istoj boji, oslobođeno bilo kakvog korseta ili strukiranja. Ipak, ovakva odeća nosiće jedan sasvim novi duh glamura i ženstvenosti, donoseći miris modernih vremena.\nGlumica Sara Bernar hrabro je ponela muško odelo još davne 1870. godine\nElenor Ruzvelt 1933. postala je prva dama koja će na službenoj funkciji nositi pantalone. Vrativši se s jahanja, nije imala vremena ili nije previše marila da se presvuče za zvanično fotografisanje povodom Uskrsa u Beloj kući, i kamere su prvi put u istoriji zabeležile prvu damu u jahaćim pantalonama. Iako je konzervativni deo američke javnosti imao mnogo toga da kaže na temu njene neformalnosti, ovo će biti samo prvo od njenih pojavljivanja u nekonvencionalnoj odeći.\nUticaj holivudskih zvezda\nDekada tridesetih bila je svakako presudna za muška odela na ženskoj figuri, a ton joj je nametnula Marlen Ditrih. S filmovima Maroko, Plavi anđeo i Sedam grešnika, ona je uspešno, iz korena preokrenula percepciju o ženskoj figuri i oblačenju. Kroz svoj stav i stil doneće svetskoj javnosti i istoriji pop kulture sliku žene u smokingu, sa cilindrom, ili u belom odelu s dvorednim kopčanjem.\nA post shared by bespoke closet (@bespokecloset) on Feb 4, 2017 at 8:50am PST\nNekako u isto vreme kada je Ditrih kroz uloge, ali i privatna pojavljivanja, promovisala ovaj izgled koji će svoj pun zalet imati tek ratnih četrdesetih, Marsel Roša (Marcel Rochas) prvi put u jednoj pret-a-porter kolekciji predstaviće muška odela namenski krojena za žensku siluetu. Godine 1939. Vog će prikazati svoj prvi editorijal koji promoviše žene u pantalonama, a Ketrin Hepbern postaje još jedna holivudska zvezda koja će se pridružiti popularizaciji ovog stila odevanja. Čestim pojavljivanjem u pantalonama, na filmskom platnu, ali i van njega, izuzetno je doprinela prihvatanju pantalona kao svakodnevne pojave u odevanju žena širom sveta.\nDekada tridesetih bila je presudna za muška odela na ženskoj figuri, a ton je nametnula glumica Marlen Ditrih\nA post shared by Zsa zsa zsu (@90s_zsa_zsa_zsu) on Jul 6, 2020 at 11:45am PDT\nGodine 1966. Iv Sen Loran zapečatio je svoj status ikone uvrstivši u svoju kolekciju beli smoking poznat i danas kao ikonični odevni predmet – Le Smoking. Ovaj ženski smoking bio je toliko ispred svog vremena da mnogi hoteli i restorani nisu dozvoljavali ulaz ženama koje su ga nosile. Nakon toga će se 1971. Bjanka Perez-Mora Masias udati za Mika Džegera baš u ovom smokingu bele boje, i hipnotisati svet do te mere da će navedeni Sen Loranov dizajn ući u istoriju venčanica kao nezaobilazan momenat preokreta.\nIv Sen Loran 1966. uvrstio je u kolekciju Le Smoking koji je bio toliko ispred svog vremena da hoteli nisu dozvoljavali ulaz ženama koje ga nose\nA post shared by Stylesight Spotlight® (@stylesightspotlight) on Sep 19, 2020 at 11:13am PDT\nDo osamdesetih, procenat žena koje su postale deo radne mašinerije u svetu porastao je na preko 50 odsto, i odelo je postalo sastavni deo života većeg dela ženske populacije.\nDeceniju će obeležiti Armanijevo moćno odelo (power suit) koje nam donosi vladavinu naramenica i figure obrnutog trapeza koja je moć žene, prebacivši je vizuelno ka gornjem delu torza, trebalo da približi više muškoj.\nOd tada smo videli veliki porast žena u poslu, politici i sportu, koji je kulminirao rekordnim brojem žena izabranih u Kongres Sjedinjenih Američkih Država.\nDizajneri ponovo stavljaju akcenat na ženu u profesionalnom svetu, donoseći ovog puta imidž jake, ali zabavne žene\nTakođe smo svedoci skretanja pažnje na ženska prava kroz pokrete #TimesUp i #MeToo, i sve veći broj žena na čelu velikih korporacija. Samim tim ne čudi da žensko odelo takođe dobija novi fokus u svetu mode.\nSuprotstavljajući se trendu muške ležerne odeće, brojni dizajneri ponovo stavljaju akcenat na ženu u profesionalnom svetu, donoseći nam ovog puta imidž jake, ali zabavne žene, uvek u pokretu.\nŽivotni stilModa & StilŽenska modaŽenska odelaOdeloKorporacijaBiznisBiznis moda