Ogledalo - Sofija Mandić - Peščanik - Dev\nŠefica pregovaračkog tima Srbije za pristupanje EU Tanja Miščević izjavila je prošle nedelje da “Evropska komisija ne ulazi u pojedinačne slučajeve poput Savamale”. Miščević je tako odgovorila na novinarsko pitanje – da li će rešavanje slučaja “Savamala” biti uslov napretka u tek otvorenim poglavljima 23 (pravosuđe, osnovna prava) i 24 (pravda, sloboda, bezbednost) u pregovorima sa Evropskom unijom.\nPitanja nasilnog i nelegalnog rušenja u centru Beograda, kao i protivpravno lišavanje slobode građana koje policija nije zaštitila, vrlo su važni za ova dva poglavlja. Poglavlje 23 obuhvata vladavinu prava, dok se 24 temeljno bavi profesionalnim i odgovornim radom policije. Međutim, od jedne od ključnih osoba koje se u našoj zemlji bave pridruživanjem EU, saznajemo da “Evropska komisija ne ulazi u pojedinačne slučajeve poput Savamale”. Pored toga, nastavlja Miščević, “poenta je u izgradnji institucija i sistema stabilne demokratske države što podrazumeva i jačanje uloge državnih institucija i kontrolne uloge nezavisnih tela i civilnog društva”.\nPošto su svi ovi dokumenti javno dostupni, kako je moguće da osoba na tako važnoj funkciji u procesu evropskih integracija izjavi da Unija “neće ulaziti u pojedinačne slučajeve”? Ovde je već bilo reči o tome da naše vlasti imaju izraziti problem da pomire svoje želje sa realnošću. Zbog toga je pre nepuna dva meseca odlučeno da će “osetljivi podaci” u procesu evropskih integracija biti proglašeni službenom tajnom, mimo Zakona o tajnosti podataka, Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja i Ustava.\nZabrinjava (a daje i delimičnu podršku izjavi Šefici pregovaračkog tima) to što se Evropska unija do ovog trenutka stidljivo bavila slučajem Savamala. Prvi put je to učinio šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport. Više od mesec dana posle rušenja, on je rekao da “Srbija treba ozbiljno da istraži rušenje u Savamali”. Davenport je slično saopštio i krajem jula. Naveo je da se “Evropska unija ne bavi pojedinačnim slučajevima, poput Savamale”, te da se “ovaj slučaj mora posmatrati u kontekstu poglavlja 23 i 24 sa stanovišta vladavine prava, primene zakona, efikasnosti državnih organa i stanovišta osnovnih ljudskih prava i prava na imovinu”. Miščević je manipulativno iskoristila samo jedan deo izjave predstavnika Unije u Srbiji. Možda je računala na zgodnu (i novu) činjenicu da je Velika Britanija, matična zemlja šefa Delegacije, već jednom nogom van Unije i da se on na ovu „lošu interpretaciju“ neće mnogo obazirati.


Prosečne plate - Blic Online\nBiH PREŽIVLJAVA ZAHVALJUJUĆI INOSTRANSTVU Rođaci poslali čak 4,2 miliona prosečnih plata\nIz inostranstva je lani u BiH stiglo 3,57 milijardi maraka, što znači da su računi građana podebljani sa čak 4,2 miliona prosečnih plata, koja je iznosila oko 850 maraka.\nMESEČNO U DŽEP STAVE OKO 1.200 KM Najveće prosečne plate zarađuju stanovnici Ugljevika i Gacka\nNajveće prosečne plate u Srpskoj zarađuju građani Ugljevika i Gacka. Mesečno u džep stave između 1.100 i 1.200 KM, što je daleko više od proseka Republike.\nU Koridorima prosek plata 135.000 dinara\nDeo zaposlenih kod države zarađuje tri puta više nego njihove komšije, ali ima onih koji u javnim preduzećima žive od minimalca.\nSrbi i Makedonci najmanje zarađuju u regionu, 342, odnosno 392 evra mesečno. Prosečna plata na Balkanu iznosi oko 455 evra, a taj iznos su mahom “pogurale” Hrvatska i Crna Gora.\nZarade u Boru i Majdanpeku iznad proseka\nPrema statističkim podacima, objavljenim za januar ove godine, radnici Bora i Majdanpeka zaradili su u prvom mesecu ove godine više od republičkog proseka koji je iznosio 36.639 dinara.


Tači: Ubistvo Ivanovića nije etničko, uskoro rezultati istrage - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tači: Ubistvo Ivanovića nije etničko, uskoro rezultati istrage\n0Piše: Fonet 01. februara 2018. 21.56\nTo je kriminalno mafijaški akt, bez tačnih podataka o političkom motivu, a isključuje se svaka mogućnost etničkog motiva, rekao je Tači na konferenciji za medije održanoj povodom desetogodišnjice proglašenja nezavisnosti.\nKako prenosi RTK2, Tači je istakao da je o tome razgovarao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, koji je rekao da je Srbija spremna da pomogne institucijama Kosova u razmeni informacija oko Ivanovićevog ubistva.\nKako bi došle do relevantnih informacija, institucije Kosova koje vode istragu blisko sarađuju sa Kforom i koristimo sve mogućnosti da dođemo do dokaza koji vode ka izvršiocima tog krivičnog dela, kazao je Tači.\nOn je rekao da insisistira na nastavku dijaloga sa Beogradom i da od početka razgovora u Briselu nije bilo etnički motivisanih incidenata, dodavši da Srbi i Albanci na Kosovu žele mir, dijalog i napredak.\nMislim da Srbi na Kosovu nikada nisu bili u boljoj poziciji, oni su u Skupštini Kosova, u lokalnim institucijama, pomažu institucijama Kosova i mislim da će se to nastaviti i ubuduće, kazao je Tači.\nPredsednik Kosova je još jednom uputio poziv raseljenima da se vrate na Kosovo.\nKoristim priliku da pozovem sve Srbe koji su otišli sa Kosova da se vrate na svoja imanja, a institucije Kosova će učiniti sve da se ti ljudi smeste i oni će bite rado prihvaćeni, naglasio je Tači.\nhasim taci, kosovo i metohija, oliver ivanovicPriština


HomeVestiVučić u ponedeljak na otvaranju novog istanbulskog aerodroma\n27/10/2018Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće 29. oktobra, na poziv predsednika Turske Redžepa Taipa Erdogana, svečanom otvaranju novog istanbulskog aerodroma, trećeg u tom višemilionskom gradu, a ubuduće i najvećeg na svetu.\nTo će, inače, biti peti ovogodišnji susret dvojice predsednika i potvrda da se i profesionalni i lični odnosi Vučića i Erdogana osnivaju na međusobnom poštovanju i poverenju. Istanbul je odavno megalopolis, a sa svojih oko 15 miliona stanovnika je najveći evropski i sedmi najveći grad u svetu.\nNovi istanbulski aerodrom (Istanbul Yeni Havalimani) je, pored „Ataturka“ i „Sabihe Gokčen“, treći aerodrom u tom gradu, a u punom kapacitetu radihe od kraja godine.\nIzgrađen je na evropskoj strani Istanbula, na 35 kilometara severno od grada, u okrugu Arnavutkoi i, kada bude potpuno završen biće najveći aerodrom u svetu. Radovi su počeli u junu 2014. godine i završena je prva od četiri faze izgradnje. Predviđeno je da aerodrom nakon prve faze može da primi 90 miliona putnika.\nOčekuje se da će novi aerodrom pre 2030. moći da koristiti 150 miliona putnika godišnje, kada bude završena poslednja faza izgradnje, a moguće ga je nadograditi za prijem do 200 miliona putnika godišnje. Poređenja radi, najprometniji aerodrom na svetu Hartsfield-Jackson u Atlanti je u 2017. imao 105 miliona putnika.\nTakođe, šest aerodroma u Londonu opslužuje više od 150 miliona putnika godišnje. Izgradnja aerodroma je, kako je ranije objavljeno, vredna oko 10,5 milijardi evra. Aerodrom će se prostirati na površini od 7.659 hektara što je oko 76 kvadratnih kilometara i imaće šest uzletnih i sletnih pisti i tri puta će biti veći od frankfurtskog aerodroma.\nNovi istanbulski aerodorm će imati i najveći svetski trgovinski kompleks bez carine. Prodajni kompleks sa 53.000 kvadratnih metara se sastoji od šest delova, uključujući prodavnice luksuznih brendova. Novi aerodrom je izgraden na raskrsnici puteva do Arnavutkoi, Gokturk i Catalca, severno od centra Istanbula i izmedu gradova crnomorskog primorja Ienikoi, Taiakadin i Akpinar.\nVučević: Zašto sam za izbore?\nOtkriven zasad marihuane pored Dunava


BCBP: Građani Srbije za Kosovo žele široku autonomiju, ali znaju - nerealno\nBCBP: Građani Srbije za Kosovo žele široku autonomiju, ali znaju – nerealno\nVesti Autor:KoSSev24. apr. 202112:26 > 12:345 komentara\nPodrška građana Srbije dijalogu Beograda i Prištine u periodu od pokretanja političkog dijaloga 2013. do danas je iznad 50 odsto. Početni otpor prema dijalogu u aprilu i oktobru 2012. godine neznatno je smanjen i danas se oko jedna trećina građana protivi tom procesu. Priznanje nezavisnosti, ali i razmena teritorija nepoželjne su opcije za većinu građana Srbije. Ni članstvo Srbije u EU nije kompenzacija za Kosovo u ovom trenutku. Građani preferiraju status quo, pokazala studija Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nPočetkom marta navršilo se punih deset godina od početka dijaloga Beograda i Prištine. Neposredno nakon postizanja Briselskog sporazuma 2013. godine, delovalo je da dijalog neupitno vodi ka kompromisnom rešenju i postizanju obavezujućeg sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa dve strane.\nDanas je jasno da konačno rešenje ipak nije „na dohvat ruke”. Razloga za ovakav ishod je mnogo, ali je simptomatično da su se elite u Beogradu i Prištini neretko pozivale na to da im javno mnjenje „vezuje ruke” i sprečava ih da naprave kompromis“, navodi se u studiji Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) „Kratka istorija stavova građana o dijalogu Beograda i Prištine, a prenosi Kossev.\nŠta se (nije) promenilo?“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je to radio otvoreno, ističući kako narod „nije podržao rešenje koje on nudi”. Sa druge strane, nosioci najviših funkcija u Prištini su se iza zatvorenih vrata pravdali kako je osnivanje Zajednice opština sa srpskom većinom ili povlačenje prohibitivnih carina nemoguće zbog protivljenja kosovskog javnog mnjenja.\n„Čak i nezavisno od toga da li su ove tvrdnje bile potpuno istinite, ili su samo predstavljale alibi za nevoljnost političkih elita za suštinskim kompromisom – javno mnjenje je svakako faktor koji je uticao i koji će uticati na tok dijaloga Beograda i Prištine i na mogućnosti za postizanje konačnog rešenja za kosovsko pitanje“, navodi se u studiji u kojoj je analizirano preko 30 istraživanja javnog mnjenja Srbije od 2013. do 2020. godine.\nProces pregovaranja pod pokroviteljstvom Evropske unije praćen je dvosmislenošću i oprečnim tumačenjima postignutih sporazuma u Briselu, zastojima, čestim smenama vlasti u obe političke zajednice, podizanjem tenzija u srpskom i albanskom društvu, embargom, ubistvima srpskih političara na severu Kosova i drugim incidentima.\nGrađani podržavaju nastavak dijaloga\nIstraživanje BCBP pokazuje da je velika većina građana, njih 83 odsto, danas na stanovištu da se dijalog između Prištine i Beograda treba nastaviti i to bez obzira na to da li postoji pritisak međunarodne zajednice ili ne, a u cilju rešavanja otvorenih pitanja sa Albancima na Kosovu.\n„Veliki procenat podrške dijalogu sa Prištinom dovodi u pitanje uobičajenu pretpostavku da dijalog nije popularan. Ovo sugeriše i to da građani vide vrednost i korist od procesa mirnog i diplomatskog rešavanja spora. Međutim, ova pretpostavka je narušena veoma velikim procentom građana Srbije (91,6 odsto) koji ne vide moguću ličnu korist od dijaloga“, što pokazuje istraživanje BCBP iz 2020. godine.\nIz beogradskog centra navode da ovaj rezultat može da ukaže na to da građani dijalog smatraju odgovornošću političke elite ili procesom koji se dešava na makro nivou, a u koji nisu neposredno uključeni i koji ne utiče na njihove živote.\n„Veliki procenat građana koji smatraju da im dijalog ne donosi ličnu korist može biti i rezultat nedelotvorne komunikacije Vlade Srbije o koristima i rezultatima dijaloga. Negativni stavovi građana u pogledu koristi dijaloga povezani su i sa pristupom informacijama od javnog značaja i transparentnosti procesa, te opštoj informisanosti građana o unutrašnjim i spoljnopolitičkim procesima“, takođe se navodi u studiji.\nPosle skoro deset godina pregovaranja i postignutih rezultata, prema istraživanju CDDRI iz 2019. godine, 62,3 odsto građana Srbije tvrdi da nije upoznato sa sadržajem dijaloga, dok je delimično upoznata jedna četvrtina građana, a samo 12,6 odsto navodi da je dobro upoznato sa sadržajem dijaloga.\nTo potvrđuje i istraživanje organizacije CRTA o učestvovanju građana u demokratskim procesima iz 2019. prema kome 65 odsto građana ocenjuje da zna malo ili ne zna ništa o toku pregovora Beograda i Prištine, a broj građana koji se osećaju neinformisani na tu temu u odnosu na 2018. godinu porastao je čak za četiri procenta. Osim neznanja o čemu se pregovara, prema istraživanju BCBP iz 2020. polovina građana ne zna ni koji je cilj vlasti u Beogradu u dijalogu sa Prištinom, dok istraživanje CDDRI ukazuje na to da njih 58,5 odsto ne zna šta je politika predsednika Srbije u vezi sa Kosovom.\nŠta građani Srbije sada žele?\nKada su u pitanju stavovi građana o tome kako vide budući status Kosova, svih ovih godina preovlađuje stav da se podržava ono rešenje koje ne podrazumeva priznanje. Iako podela sadrži podršku nešto većeg broja građana, ni ona nema dovoljnu podršku „u ovom trenutku kako bi uspela na referendumu“.\nNi članstvo u EU kao kompenzacija za priznanje Kosova ne bi bilo prihvatljiv ustupak za većinu građana Srbije, takođe se registruje u dokumentu BCCP.\n„Uprkos narativu vlasti, koji govori o potrebi pronalaska istorijskog rešenja i kompromisa sa Albancima, građani i dalje preferiraju status quo u odnosu na rešenje u kome bi i Srbija morala da napravi konkretne ustupke i dobije nešto zauzvrat“.\nPrema poslednjem istraživanju Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) iz oktobra 2020. godine, ukupno 7,8% građana Srbije smatra da je priznanje Kosova u postojećim granicama najbolje konačno rešenje za status Kosova. Od kada su istraživanja javnog mnjenja počela da razmatraju opcije za konačni status Kosova, podrška (priznanju) nezavisnosti Kosova kao konačnom rešenju gotovo da nikada nije bila dvocifrena. Jedini blagi izuzetak bilo je istraživanje Centra za društveni dijalog i regionalne inicijative (CDDRI) sprovedeno krajem septembra 2019. godine, ali je i tada svega 12,4% građana reklo kako bi podržalo dogovor kojim Srbija priznaje Kosovo na eventualnom referendumu, dok bi 78,5% bilo protiv, uz 9,1% neutralnih. Dakle, očigledno je da je ovo opcija koja kontinuirano (i očekivano) sadrži najmanju podršku javnosti u Srbiji.\nMeđutim, kako Beogradski centar za bezbednost procenjuje u svom pregledu, ako bi brzo članstvo u EU bilo praćeno drugim koncesijama za Srbe i SPC na Kosovu, „moguće je da bi stepen podrške bio veći“.\n„Buduća istraživanja bi trebalo da adresiraju i kako bi eventualne velike sume novca koje bi EU i SAD donirale u slučaju priznanja uticale na stavove građana o ovom pitanju. Naravno, ključno pitanje bi bilo i na koji način bi vlasti artikulisale ovaj predlog u svojoj komunikaciji sa javnošću i koliko bi resursa uložili u to da pridobiju javnost za ovakvo potencijalno rešenje“.\nOpcija široke autonomije za Kosovo u okviru Srbije i dalje je najpopularnija, pa je tako u poslednjem istraživanju BCBP iz novembra 2020. godine 48% ispitanih navelo ovakav koncept kao svoju preferenciju za budući status Kosova.\nNešto manja podrška ovoj opciji zabeležena je u istraživanjima FOD iz 2017. godine (avgust – 26%; decembar- 28%), ali je to i dalje bio najpopularniji prvi izbor koji bi naveli ispitanici.\n„Naravno, ovde je reč o prvim željama, tako da bi eventualna referendumska podrška za ovu opciju bila daleko veća. No, istraživanje putem fokus grupa koje je sproveo FOD 2018. godine pokazalo je da su građani ipak svesni da, iako je ovo poželjan scenario – nije i realan, jer Priština to ne bi želela da prihvati – kao što nije želela da prihvati ovaj predlog ni tokom dijaloga 2006-2007. godine. Tada je podrška građana Srbije ovoj ideji kao zvaničnom predlogu Beograda bila takođe visoka i iznosila je 57% ispitanih, prema nalazima istraživanja IDN iz oktobra 2007. godine (Slavujević 2018)“.\nIako znamo šta nipošto ne želimo, kao i šta bismo najradije želeli ukoliko bi bilo moguće, a to je upravo široka autonomija Kosova u okviru Srbije, navodi Beogradski centar u zaključku, izgleda da nam je teško da definišemo šta bi nam u konačnici bilo prihvatljivo.\n„Ovakva situacija nije iznenađujuća imajući u vidu i konfuziju koju u vezi sa ovom temom proizvodi državni vrh“, istakli su, pozivajući se na istraživanje IEA iz juna 2020, u kojem se čak 89% ispitanih građana izjasnilo da ne zna šta je plan Vlade Srbije za Kosovo.\nBeograd i Priština su tokom deset godina ispregovarali oko 50 dokumenata, zaključili 21 sporazum, a oko 80 odsto sporazuma se sprovodi. Srbija je nakon značajnog napretka u dijalogu i parafiranja Briselskog sporazuma o normalizaciji odnosa, dobila datum za početak pregovora o članstvu u EU, dok je Kosovo 2015. godine zaključilo sa Unijom Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP).


Izvor: Sportske.net, 08.Avg.2020, 14:15\nMilošević priznao da je razmišljao o ostavci i da ima problema unutar ekipe!\nPartizan je loše počeo novu sezonu u Super lige Srbije, teško je pobedio Napredak u Kruševcu, >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << a potom je izgubio u Novom Pazaru.\n"Nisam našao nijedan razlog zbog kojeg bih mogao da odbranim ekipu", rekao je Milošević na konferenciji za novinare.\n"Nisam osetio samo razočarenje nego, i poniženje. Ovo nije incident, ovo je nešto što nam se ponavljalo konstantno prošle godine. Cela moja priča kroz ove pripreme je bila da izbegnemo ovakve stvari. Radili smo mnogo na tome da upravo te stvari u takozvanim malim utakmicama radimo bolje nego prošle godine. Kada se desi ovakva utakmica, u kojoj vidite da je sve što ste pričali uzaludno, naravno da počnete da sumnjate. Ja počinjem uvek od sebe, naravno, jer je to dužnost i obaveza", rekao je Milošević.\n"Ako uspemo da povratimo barem energiju i trku koju nismo imali... Obim naše trke u prve dve utakmice je bio mizeran i poražavajući i to govori u prilog tome da momci iz nekog razloga nisu hteli", rekao je Milošević.\n"Ja te razloge nisam imao u glavi i ostao sam zatečen, moram da priznam. Način na koji smo prošli pripreme me je uverio da smo spremni na ono što nas čeka, ali je ova utakmica pokazala da nismo i da postoji niz problema unutar ekipe koje sam tek sad video i koji su se preslikali na utakmicu", dodao je on.\n"U takvim okolnostima će biti teško ispravljati greške i preživljavati, ali su igrači u odredjenoj meri pokazali energiju da probaju da popravljaju stvari, pa ćemo od toga početi", rekao je Milošević.\nOn je ponovio da je bio iznenadjen partijom svoje ekipe u Novom Pazaru.\n"Ja sam neko ko ima mnogo iskustva sa terena, odigrao sam stotine loših utakmica, ali ovo što smo mi uradili u Pazaru su vanfudbalske stvari kojima ja nikad nisam želeo da se bavim i kada vam se dese vanfudbalske stvari, fudbalske teško odnose pobedu", rekao je Milošević.\n"Bio sam i spreman sam da trpim i podnosim udarce, ali morate da imate svrhu toga, morate da vidite neki krajnji cilj i neki povratni rezultat toga što trpite. Ako nema povratne informacije, a to sam video u Novom Pazaru, onda se ja zapitam zašto trpim udarce, koja je svrha i cilj toga", dodao je.\nNa pitanje da li je tačno da je razmišljao da napusti klupu Partizana, Milošević je kratko odgovorio: "Da".\n"Nisam neko ko odustaje, nisam neko ko ide linijom manjeg otpora i nisam neko ko će zbog jedne utakmice prestati da se bori. To su osnovni razlozi što sam odlučio da nastavim da se borim pa ćemo videti da li to ima smisla ili ćemo biti pregaženi", rekao je Milošević.\n"Ta utakmica u Pazaru i u dobroj meri utakmica u Kruševcu su pokazatelj kako ne treba. Sve što smo uradili u te dve utakmice, treba samo kontra od toga i onda možemo da se nadamo dobrom rezultatu", rekao je Milošević.\n"Javor je kvalitetnija ekipa od Pazara, a videli ste kako smo prošli u Pazaru. Ta statistika u ovoj situaciji apsolutno ništa ne znači", rekao je on.\nB92: Milošević otkrio zašto nije podneo ostavku


Održan je sastanak sa koordinatorima projekta “DRUGA ŠANSA ZA ŽENE KOJE IMAJU 45+ GODINA U SRBIJI” dana 24.01.2020. godine – Žene na prekretnici\nRazmatrajući dosadašnja iskustva, sumirani su rezultati i isplanirane naredne aktivnosti, dogovoreni su sledeći koraci u realizaciji drugog ciklusa radionica i ekonomskog aktiviranja nezaposlenih žena.\nU radu skupa učestvovali su koordinatori projekta:\nSnežana Milisavljević, predsednica Skupštine Udruženja Putokaz Kragujevac i ovlašćeno lice\nDejan Milošević, direktor, Centar za razvoj gradjanskog društva PROTECTA, Niš\nLjiljana Petrović, predsednica Upravnog odbora, Udruženje Laris, Čačak\nBiljana Petrović, predsednica udruženja Miona i registrovani zakonski zastupnik\nDubravka Velat, konsultantkinja za monitoring i evaluaciju, agencija VELAT\nGordana Bekčić Pješčić, konsultantkinja za komunikacije\nČlanovi Upravnog odbora UŽnP.\nFormiranje prvog udruženja polaznica edukativnog programa iz ovog projekta, koju organizuje Protecta, u NIšu;\nOkrugli sto sa privrednicima na temu unapredjenja ravnopravnosti u oblalsti rada i zapošljavanja, koji organizuje Udruženje Laris, u Čačku;\nInoviranje programa, u smislu prilagođavanja lokalnim potrebama i pružanju što praktičnijih obuka (odabir predavača, mesto i satnica održavanja, izlasci na teren i sl);\nDrugi ciklus radionica počinje da se realizuje krajem februara i početkom marta u planiranom trajanju od dva meseca;\nUporedo sa tim, počinje i realizacija ekonomskog angažovanja i aktiviranja žena kroz udruživanje, započinjanje poslova, zapošljavanje.\nNaredni sastanak koordinatora je planiran za april/maj, da bi se ocenili rezultati drugog ciklusa radionica kao i prvi rezultati aktivnosti vezanih za ekonomsko angažovanja žena.\nPrema planu projekta, predvidjen je i završni sastanak u oktobru/novembru kako bi se analizirali dostignuća projekta i posebno identifikovali uspešni primeri ekonomskog angažovanja nezaposlenih žena.\nPlanirane aktivnosti u Beogradu u narednom periodu Objavljen Izveštaj o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti u Srbiji za 2019....


29.07.2020 08:27 Autor: Fena\nPosebna sjednice Narodne skupštine Republike Srpske (NSRS) na zahtjev člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika bit će održana danas u Banjoj Luci.\nDodik je tri odluke Predsjedništva BiH, usvojene bez konsenzusa na 14. redovnoj sjednici Predsjedništva održanoj 22. jula, proglasio veoma štetnim po vitalne interese entiteta RS i pozvao poslanike Narodne skupštine da dvotrećinskog većinom podrže njegov stav.\nRiječ je o odlukama o odobravanju zaključivanja Memoranduma o saradnji između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutrašnje sigurnosti SAD o saradnji u vezi s upotrebom putničkih informacija, zatim o Sporazumu o učešću BiH u Programu za međunarodnog ocjenjivanje učenika (PISA) 2021. i Odluci o pristupanju BiH Međunarodnom istraživanju razvoja čitalačke pismenosti PIRLS 2021.\nŠef Kluba poslanika Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Igor Žunić očekuje da svi poslanici u Narodnoj skupštini podrže Dodikov stav, jer se, kako tvrdi, u pomenutim odlukama radi o prijenosu nadležnosti u oblastima bezbjednosti i obrazovanja.\n„Sporno je da u oblasti bezbjednosti nadležno ministarstvo u Vijeću ministara preuzima ulogu MUPRS-a, Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i ostalih agencija u BiH“, ustvrdio je Žunić.\nZamjenik šefa Kluba poslanika SDS-a Zoran Vidić tvrdi da će igrokaz posebnih sjednica Narodne skupštine RS biti trend u ovom sazivu.\nSmatra da je bilo potrebe da parlament RS raspravlja o više bitnih pitanja, kao što je izgradnja odlagalištva nuklearnog otpada na Trgovskoj gori, problem smještaja migranata u općine FBiH s većinskim srpskim stanovništvom, kao i problem uvoza Covid smeća iz Padove u Drvar.\nTagovi: Milorad Dodik NSRS


RT: Pandemija koronavirusa bi mogla dovesti 60 miliona ljudi u ekstremno siromaštvo, upozorava Svetska banka\nSvetski napredak u uklanjanju siromaštva pretrpio je veliki pad usljed izbijanja koronavirusa, prisiljavajući veći broj ljudi da preživljavaju sa manje od 1,90 dolara dnevno, navodi se u nedavnom izveštaju Svjetske banke.\n"Pandemija i gašenje naprednih ekonomija moglo bi gurnuti čak 60 miliona ljudi u ekstremno siromaštvo, eliminišući veći deo nedavnog napretka u smanjenju siromaštva", izjavio je predsednik Grupe Svetske banke Dejvid Malpas. Prema njegovim rečima, neviđena kriza mogla bi da uništi do tri godine napretka u ovoj oblasti.\nPandemija se širi kroz globalnu ekonomiju, koja bi ove godine trebalo da padne u duboku recesiju i smanjiće se za najviše pet procenata, saopštila je institucija sa sedištem u Vašingtonu.\nProšlog meseca Svetska banka je saopštila da će ekonomska previranja izazvana virusom verovatno izazvati prvo povećanje globalnog siromaštva od 1998. godine, kada je bila finansijska kriza u Aziji. Čak i prema najboljoj proceni banke, oko 49 miliona ljudi će pasti u ekstremno siromaštvo, što je definisano kao život sa manje od 1,90 dolara po osobi dnevno.\nDa bi pomogla u borbi protiv smrtonosnog virusa, Svetska banka je ponudila finansiranje hitnih programa u 100 zemalja. U „najvećem“ odgovoru na krizu u istoriji Grupe Banke, program predviđa 160 milijardi dolara grantova i finansijske podrške tokom perioda od 15 meseci, kao i obustavu bilateralnih plaćanja duga. Najveći deo finansijske pomoći otići će u subsahrasku Afriku, jer se očekuje da će region biti najteže pogođen u smislu povećanog ekstremnog siromaštva.\nVećina međunarodnih finansijskih institucija već je alarmirala zbog razornog uticaja pandemije koronavirusa, a neke prognoze ukazuju na to da bi globalni bruto domaći proizvod (BDP) mogao pasti gotovo 10 procenata. UN su ranije upozorile da virus može takođe izazvati globalni nedostatak hrane, dok agencija za rad UN-a predviđa da bi u svetu moglo ostati 195 miliona ljudi bez posla.\nfoto: © Global Look Press / ZUMA Press / Prasanta Biswas / RT/ vostok.rs


Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki za sedam meseci 2016. godine poništila je 323 tendera za nabavke roba i usluga u vrednosti 23,3 milijarade dinara.\nTo znači da je poništen svaki drugi tender od objavljenih 672, čija je ukupna vrednost bila 47 milijardi dinara.\nU Republičkoj komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki kažu da je nekoliko razloga za poništenje tendera - od pogrešno napisane konkursne dokumentacije do diskriminisanja jedne firme i favorizovanja drugih.\nPrimećeno je i sužavanje konkurencije među ponuđačima kroz nepotrebne zahteve za dodatnim uslovima.\nMeđu naručiocima loših tendera bile su brojne državne institucije, ministarstva i državne kompanije, a procenjena vrednost tendera bila je od nekoliko stotina do više desetina miliona dinara.\nPrivatne firme žalile su da su pojedini državni organi na tenderima izabrali najskuplje ponude, čak i da su ih pisali ciljano za određene kompanije.\nIzvor: Vebsajt RTV, 21.07.2016.


Ovako će Crnoj Gori "ući" milijardu evra\nProgram ekonomskog državljanstva obuhvatiće 2.000 investitora i u naredne tri godine doneće Crnoj Gori više od milijardu evra, tvrdi predsednik Arton kapitala Armand Arton, koji već 15 godina izrađuje programe ekonomskog državljanstva.\nArton, kako prenosi portal RTCG, ocenio je da “Crna Gora može da postane Davos na Balkanu”, te da “što je manja država, uticaj programa ekonomskog državljanstva na ekonomiju je pozitivniji”.\nProgram je postavljen za 2.000 investitora koji će u naredne tri godine da donesu više od milijardu evra Crnoj Gori.\n“Udvostručiće se strane investicije i u tom periodu iznosiće 20 odsto prošlogodišnjeg BDP. Crna Gora je država sa velikim potencijalom za biznis”, rekao je Arton.\nVlada, kako je ranije saopšteno, priprema normativne i proceduralne pretpostavke za početak programa ekonomskog državljanstva. Arton je ocenio da će to biti prilika za razvoj severa i zapošljavanje mladih u tom regionu.\n“Razvoj ski-rizorta je ključan projekat za sever. Takođe kongresni i korporativni turizam”, rekao je Arton i dodaje da je za nove investicije neophodno je poboljšati infrastrukturu na severu. “Verujem da će auto-put biti odlična osnova, kazao je Arton, zaključujući da Crna Gora treba da ostane otvorena za investitore “jer je veoma privlačna za ulaganje”.


Kompanija - Auto Demi\nPon - Pet: 08:00 - 17:00Vojni put 171A, 11000 Beograd+381 (0)11 3149658\nDE-MI PROMET doo je privatno preduzeće osnovano 1996. godine. Uprava i skladište kompanije nalaze se u Banjoj Luci, Bosna i Hercegovina. Kompanija je više od 24 godine lider na tržištu Bosne i Hercegovine i uspješno odgovara na zahtjeve tržišta nudeći svojim kupcima najširi asortiman proizvoda. Danas smo vodeća kompanija u regionu sa timom od 180 ljudi.\nOsnovna delatnost kompanije DE-MI PROMET doo je distribucija rezervnih delova za lična vozila renomiranih evropskih proizvođača automobila.\nDE-MI PROMET je jedina kompanija u regionu koja u svom asortimanu nudi mehaničke, karoserijske delove, ulja i maziva i alate, što nam daje mogućnost da odgovorimo na zahteve tržišta i našim kupcima ponudimo najširi asortiman proizvoda.\nStručni tim DE-MI PROMET-a posvećen je snabdevanju tržišta najkvalitetnijim rezervnim delovima za putničke automobile u cilju poboljšanja bezbednosti saobraćaja i dugovečnosti vozila.\nMisija naše kompanije je da obezbedi najviše standarde kvaliteta u distribuciji auto delova i pruži kupcima najveću vrednost za novac. Uz kontinuirano praćenje tržišta, široku mrežu ekspozitura i direktnu nabavku delova od svetski poznatih proizvođača auto delova, svakodnevno pomeramo brojke iz ionako širokog asortimana.\nNaša vizija je da budemo sinonim za kompaniju koja svakim danom postavlja sve više standarde, kreira nove trendove i vremenom zadovoljava želje i najzahtevnijih kupaca.\nNaš cilj je da pomerimo granice, povežemo najpoznatije evropske i svetske proizvođače auto delova sa krajnjim kupcima koji traže kvalitet po pristupačnim cenama i brz odgovor na njihove zahteve.\nSa nekoliko miliona prodatih rezervnih delova u poslednjih deset godina, DE-MI PROMET doo je ne samo visoko cenjena, već je i najveća kompanija ovog tipa u regionu. DE-MI TRAFFIC je takođe sinonim za finansijsku pouzdanost i stabilnost. A to najbolje znaju svi koji su poslovali sa DE-MI PROMET-om.\nOdržavanje odnosa sa kupcima i dobavljačima, kao i njihovo unapređenje, preduslov su za kontinuirano unapređenje kvaliteta u zadovoljavanju potreba tržišta i uspešan rast i razvoj kompanije u budućnosti.\nUgrinovački put 48, 11000 Beograd\nTel: +381 (0)11 30 76 056\nTelefon: +381 (0)11 30 76 056\nOsnovna delatnost kompanije DE-MI PROMET doo je distribucija rezervnih delova za lična vozila renomiranih evropskih proizvođača automobila. Uprava i skladište kompanije nalaze se u Banjој Luci, Bosna i Hercegovina, a dvije poslovnice u Republici Srbiji nalaze u Beogradu. Kompanija je tržišni lider u Bosni i Hercegovini i regionu više od 24 godine sa timom od 180 ljudi.


Milica Pavlović: Najveći bakšiš daju sportisti\n"Nikad mi niko nije poslao šampanjac. Buket dobijem ponekad, ali zato mi novac daju često zbog dobre pesme i mog šarma", priča mlada pevačica Milica Pavlović.\nMilica Pavlović se pomučila sa engleskim\nMlada pevačica Milica Pavlović otpevala je pesmu evrovizijske pobednice Helene Paparizou, "My number one", a snimak iz studija otkriva nam male muke na kojima se našla pevajući na engleskom...\n"Muškarci mi ne prilaze, zaboravila sam da flertujem"\nSeksi sinjorita Milica Pavlović i dalje nema sreće u ljubavi! Iako puni klubove širom Balkana, izgleda da se upravo zbog toga muškarci plaše da joj priđu.\nMilica Pavlović se ipak ne skida gola\nMilica Pavlović se skida za Plejboj?\nIzašla u kafanicu, pocepala suknjicu, diplomu zalila, vešom se pohvalila\nKada se mlada pevačica Milica Pavlović utegne sve puca na njoj, i to bukvalno. Dok je slavila cimerkinu diplomu u jednoj kafani, zgodnoj Milici je pukao šav na haljini, pa je izvirilo međunožje...\nMilica Pavlović: Ne treba mi muškarac sa besnim autom, već neko ko je vredan i radan\nPopularna pevačica Milica Pavlović otkrila kakvi muškarci je privlače, pišu beogradski mediji.\nMilica Pavlović: Super je što se priča da sam dobra u krevetu\nPevačica Milica Pavlović demantovala je glasine da je u vezi sa pobednikom poslednje sezone "Zvezde Granda" Mirzom Selimovićem.


Čačanski otkupljivači prekinuli otkup kajsije, a u Kraljevu 50 dinara po kilogramu - Raski Portal\nOtkupljivači kajsija prekinuli su otkup tog voća u čačanskom kraju, što su voćari ocenili kao „skandalozno” i zakazali zajednički sastanaka svih voćara iz okoline Čačka kako bi se dogovorili o daljim aktivnostima, saopštilo je udruženje „Miokovačka kajsija”, prenosi je Beta .\nPozvani su svi voćari iz čačanskih sela koji se bave proizvodnjom kajsija da dođu u Miokovce kako bi se dogovorili o daljim koracima u borbi za uređenje tržišta i spasavanje proizvodnje kajsije po čemu je Čačak poznat.\n„U jeku berbe prestali su sa otkupom, a sve je to jedna igra kako bi se oborila cena kajsije. Za danas i sutra najavljene su padavine, čak i vremenske nepogode, što bi moglo da im posluži kao izgovor da nema kvaliteta i da obore cenu za 10-15 dinara”, navode voćari.\nI dok su otkupljivači kajsija u čačanskom kraju prekinuli otkup tog voća pravdajući se nedostatkom ambalaže i kupaca, u Roćevićima kod Kraljeva kajsija se plaća 50 dinara po kilogramu prve klase i isplata se vrši odmah, javlja poljoprivredni portal „Agromedija”. Goran Pantelić, vlasnika hladnjače, lično je uložio ogroman napor da obezbedi tržište jer je i sam veliki proizvođač voća i zna s kakvim se i kolikim problemima proizvođači suočavaju.\n„Otkup ide odlično, proizvođači su zadovoljni cenom, mada bih ja kad bi bilo kakve rezerve i više im platio njihov proizvod. Problem je što sam od poslovnog partnera ograničen količinom koju mogu da otkupim i pitanje da li ću svima moći da otkupim kajsije koje su ove godine najbolje rodile u odnosu na poslednjih desetak godina.” rekao je Pantelić za poljoprivredni portal.\nCena kajsija na pijačnim tezgama ove godine daleko je niža nego prošle, u nekim gradovima čak i duplo. Kajsije se ovih dana mogu da se kupiti po ceni od 50 do 100 dinara za kilogram, dok su prošle godine cene bile od 80 do 150 dinara.\n96. sednica Gradskog veća


“On je samo bleda kopija Mila Đukanovića” – Slobodne novine\n“On je samo bleda kopija Mila Đukanovića”\nBeogradski glas (Beta) – Šef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke u Skupštini Vojvodine Đurađ Jakšić ocenio je danas da pokrajinski premijer iz Srpske napredne stranke Igor Mirović “vuče katastrofalne poteze”.\n“Mirović pokazuje znake vanredne nervoze i dekoncentracije, a nije došao još ni do polovine mandata. Mirović nema nikakav plan i program, vuče katastrofalne poteze i bespotrebno dodatno zadužuje pokrajinu. Argumentacija koju koristi je bleda kopija demagoškog maga, njegovog idola, crnogorskog separatiste i mafijaša Mila Đukanovića”, rekao je Jakšić na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da je Miroviću bilo bolje da je ukinuo Fond Evropski poslovi i Razvojnu agenciju Vojvodine, čiji su efekti rada “minorni” a “basnoslovno” koštaju pokrajinski budžet, nego što se odlučio da zaduži pokrajinu za nove kredite.\n“Zalažemo se za ukidanje ove dve institucije i usmeravanje sredstava na oblast zdravstva, kulture, obrazovanja, sporta i socijalne zaštite”, kazao je Jakšić i naveo da bi se ukidanjem fonda i agencije uštedelo 300 miliona dinara na godišnjem nivou.\nOznakeĐurađ Jakšić Igor Mirović Naslovna-centar Naslovna-traka pokrajinska vlada pokrajinski premijer Razvojna agencija Vojvodine skupština skupština vojvodine SRS Vojvodina\n“Podržavamo proteste protiv štetočinskog otimanja aerodroma u Nišu”\nSNS zloupotrebio službena vozila u predizbornoj kampanji


EU ODOBRILA 1,4 MILIONA EVRA ZA PROJEKAT VEĆE EFIKASNOSTI CARINSKOG I PORESKOG SISTEMA\nDirektor Uprave carina Tihomir Bogićević izjavio je da je tvining projekat, koji je finansirala EU, a u kome su učestvovale Poreska uprava i Uprava carina Srbije i Italijanska carinska i monopol agencija, uspešno završen i da je dao pozitivne rezultate.\nOn je dodao da su dobili korisne informacije od kolega iz Italije i da će pomoći Srbiji da ispuni uslove u oblasti carinske kontole za buduće članstvo u EU.\nTokom projekta koji je trajao 18 meseci, stručnjaci iz Italijanske carinske i monopol agencije su prenoseći svoja iskustva kroz seminare, obuke i studijske posete pomogli Upravi carina i Poreskoj Upravi Srbije u razvoju administrativnih kapaciteta u oblasti naplate poreza i budžetskih prihoda.\nIzradjeni su nacrti amandmana na tekst zakona o indirektnom oporezivanju, obučeno je 400 carinskih i poreskih službenika radi jačanja kapaciteta za borbu protiv prevara u oblasti PDV i akciza, a ojačana je i saradnja Uprave carina i Poreske uprave uvodjenjem zajedničkih istraga i omogućavanjem pristupa bazama podataka.\nKako je rečeno, očekuje se da će saradnja sa italijanskim partnerom imati pozitivan uticaj na povećanje naplate dažbina, zbog efikasnijih i bolje selektovanih carinskih i poreskih kontrola.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Aleksandar Ljubić rekao je da je na ovaj način modernizovan rad poreskog i carinskog sistema i da je u toku sveobuhvatna reforma ovih institucija.


Hakeri oponašaju popularni Android antivirus kako bi zarazili uređaje malwareom | PC Press\nHakeri oponašaju popularni Android antivirus kako bi zarazili uređaje malwareom\n7. juni 2021. 7. juni 2021. Tijana Barašević\nIdentifikovana je nova serija zlonamernih Android aplikacija. Prema istraživačima iz bezbednosne firme Bitdefender, sajber kriminalci distribuiraju verzije različitih popularnih aplikacija koje sa sobom nose malware, uključujući VLC za reprodukciju medija, Kaspersky antivirus i aplikacije FedEx-a i DHL-a.\nLažna Kaspersky antivirusna aplikacija na Androidu\nJednom instalirane, lažne aplikacije zaraze uređaje Teabot-om ili Flubotom, parom bankarskih trojanaca koji su prvi put otkriveni početkom ove godine. Teabot je navodno sposoban da presretne poruke i Google autentifikacione kodove, beleži poteze tastature, izvodi overlay napade i, u nekim slučajevima, preuzma potpunu kontrolu nad zaraženim uređajem. Flubot nije toliko složen, ali je i dalje opremljen alatima za prikupljanje bankovnih akreditiva, poruka i drugih vrsta privatnih podataka sa uređaja.\nZlonamerni softver takođe pokazuje “worm-like behavior”, šireći se putem zlonamernih SMS poruka poslatih sa zaraženih uređaja. Iako je poznato da se zlonamerne aplikacije povremeno probijaju do Google Play prodavnice, većina pretnji može se izbeći preuzimanjem sadržaja samo iz proverenih izvora. Ovo se sigurno odnosi na pretnje koje je otkrio Bitdefender, a koje nisu hostovane na Google Play-u. Širenje malvera na Android uređajima nije lako, jer službena prodavnica obično može sprečiti ove vrste aplikacija da dođu do korisnika, primetio je Bitdefender.\nPročitajte i: Nova Android funkcija omogućava kontrolu telefona izrazom lica\nAli jedna od najvećih prednosti Androida, mogućnost učitavanja aplikacija iz nezvaničnih izvora, takođe je i slabost. U izveštaju istraživači jasno pokazuju da kampanja za zlonamerni softver nije odraz bezbednosnih standarda originalnih, legitimnih aplikacija. Sajber kriminalci su jednostavno prihvatili prepoznatljivo brendiranje kao sredstvo društvenog inženjeringa. U vreme pisanja ovog teksta, kampanja za zlonamerni softver ostaje aktivna, pa se korisnicima Android-a savetuje da budu oprezni pri preuzimanju sadržaja iz nezvaničnih izvora i da zaštite svoje uređaje bezbednosnim softverom.\nTagovi: Android, Anti-virus, DHL, FedEx, Kaspersky, VLC\n← Facebook Messenger dobija poboljšanja Dark Mode-a\nSamsung najavio Snapdragon zasnovane Galaxy Book Go laptopove →


SASTANAK U BANJALUCI Višković i Ueber saglasni da treba unaprijediti privrednu saradnju Srpske i Njemačke | Srpskainfo\nSASTANAK U BANJALUCI Višković i Ueber saglasni da treba unaprijediti privrednu saradnju Srpske i Njemačke\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković upoznao je danas novoimenovanog ambasadora Njemačke u BiH Margret Ueber o prioritetnim aktivnostima Vlade na unapređenju privrednog ambijenta, privlačenju investicija i podršci realnom sektoru.\nNa sastanku u Banjaluci ukazano je na značaj aktivnijeg predstavljanja privrednih resursa potencijalnim njemačkim investitorima, privrednim udruženjima, kao i kroz učešće na sajmovima i poslovnim forumima, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nSagovornici su razmijenili mišljenja o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Srpskoj i BiH, te ukazali na značaj unapređenja privredne saradnje Republike Srpske i Njemačke.\nZajednički je ocijenjeno da neformiranje Savjeta ministara i Vlade Federacije BiH ima negativne posljedice po pitanju realizacije značajnih projekata, kao i po pitanju sprovođenja neophodnih reformi i aktivnosti, prije svega u ekonomskom i privrednom sektoru.\nVišković je ambasadoru Njemačke poželio dobrodošlicu i uspješan mandat u BiH.\nPolitika Margret UeberRadovan Višković


Tegeltija i Brnabić razgovarali o gradnji autoputa Sarajevo-Beograd - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 24 Februar 2020 22:10\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija razgovarao je u Londonu sa predsjednicom Vlade Republike Srbije Anom Brnabić o modalitetima unapređenja saradnje BiH i Srbije, saopćeno je iz VIjeća ministara BiH.\nOcijenivši da je saradnja sa Srbijom na visokom nivou, Tegeltija je naglasio da je robna razmjena premašila iznos od dvije milijarde eura, što je najviši nivo do sada.\nPredsjednica Vlade Brnabić je pozvala predsjedavajućeg Tegeltiju u zvaničnu posjetu Republici Srbiji.\nPredsjedavajući Tegeltija je precizirao da je na sastanku razgovarano o završetku mosta u Bratuncu, za koji je Vijeće ministara donijelo odluku na svojoj prvoj sjednici, zatim o nastavku provođenja projekta auto-puta Beograd - Sarajevo, te daljnjim aktivnostima u vezi sa realizacijom ranije dogovorenih projekata sa Republikom Srpskom, kao što su izgradnja hidrocentrala Buk-Bijela, Foča i Paunci.\nPredsjedavajući Tegeltija je sa predsjednicom Vlade Brnabić razgovarao i o inicijativi "Mali Schengen", za koju je Republika Srpska već dala saglasnost, te je potrebno da stav o tome bude usaglašen na nivou BiH.\nPredsjedavajući Tegeltija je u Londonu učestvovao na Investicionoj konferenciji o Zapadnom Balkanu, u organizaciji Evropske banke za obnovu i razvoj.


20:10 >> 20:14\nPolovinom septembra bio bi sajam bez dovoljno publike, bez dovoljno novih naslova, bez ekonomskog opravdanja za izdavače i bez dovoljno izdavača da bi bio rep\n– Sajam knjiga polovinom septembra bio bi sajam bez dovoljno publike, bez dovoljno novih naslova, bez ekonomskog opravdanja za izdavače i bez dovoljno izdavača da bi bio reprezentativan kulturni događaj. Treba imati u vidu i da nema nikakvih garancija da sajam može biti organizovan u predviđenom terminu, jer postoje nagoveštaji da se intenzivira prisustvo virusa. Izdavači nisu u mogućnosti da preuzimaju na sebe nepotrebne i neopravdane zdravstvene, organizacione i finansijske rizike – navodi se u zajedničkom dopisu nakon sastanka čelnika UIKS-a Dejana Papića (“Laguna”), Zorana Hamovića (“Clio”) iz UPIS-a i predstavnika samostalnih izdavača okupljenih oko Žarka Čigoje (Čigoja štampa), adresiranom na Organizacioni odbor Sajma knjiga, Beogradski sajam, grad Beograd kao osnivača i Ministarstvo kulture.\n– Beogradski sajam knjiga veoma je važna manifestacija i tradicija mora da bude održana, ali smo svesni činjenice da će ovakva sajamska manifestacija imati dosta problema i izvesno neće biti od očekivane koristi ni organizatoru, ni učesnicima, ni posetiocima – ocenjuju izdavači.\n– Pomeranje tradicionalnog termina sa oktobra mesec i po ranije znači i manje novih naslova jer mnogi jednostavno neće stići da pripreme sva planirana izdanja, naročito ona najzahtevnija i najsloženija kakva nastaju u skladu sa godišnjim planom, a i vreme za promotivne aktivnosti je kraće i manja je mogućnost dolaska stranih autora, delegacija i gostiju – kaže se u saopštenju.\nNa sve to, ukazuju izdavači, cene zakupa štandova nisu menjane u odnosu na ranije godine, što predstavlja “nesolidarno finansijsko opterećenje kom će biti izloženi isključivo izdavači bez uvažavanja pandemijskih okolnosti”. Oni navode i da su cene ulaznica i parkinga i dalje “dodatni trošak koji mnoge posetioce odbija od dolaska na Sajam, posebno u ovogodišnjoj situaciji”.\nIzdavačima je dat rok za prijavu za Sajam knjiga do 16. jula, ali se jako mali broj njih prijavio, pošto su čekali ishod sastanka predstavnika tri grupacije.\nSa Beogradskog sajma saopšteno je u petak da je odluka o terminu od 11. do 19. septembra doneta da bi “manifestacija prošla što komfornije za izlagače, učesnike i posetioce, ali i zbog toga što je taj termin verovatniji za održavanje”, te da je smotra dan duža. Iako je, navodi se u saopštenju, “prethodno usaglašena, ta iznuđena promena termina je među predstavnicima grupacija izdavača proizvela polemike o njenim pre svega komercijalnim posledicama”.\n– U raskoraku između književno-umetničke dimenzije sajma, do kojih je većini deklarativno i principijelno stalo, i pojedinačnih i grupnih finansijskih očekivanja, polemičari su se našli u sukobu interesa i podeljenih principa, koji pokušavaju da razreše preko leđa same manifestacije – navodi se u saopštenju Beogradskog sajma.\nU istom saopštenju navedeno je i da su novom terminu Sajma knjiga prilagođeni i termini (od 15. do 19. septembra) 51. Sajma obrazovanja, 6. Medija marketa i 3. Sajma “Jednaki”, kao i da je 10. Sajam naoružanja i vojne opreme zakazan od 5. do 8. oktobra.\nizdavači održavanje Sajam knjiga Saopštenje sporno


Održan sastanak o finansiranju Opće bolnice u Gračanici - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETOdržan sastanak o finansiranju Opće bolnice u Gračanici\nOdržan sastanak o finansiranju Opće bolnice u Gračanici\nFinansijsko poslovanje i rad Opće bolnice „Dr Mustafa Beganović” u Gračanici bila je tema jučerašnjeg sastanka delegacije Vlade Tuzlanskog kantona s direktorom ove ustnove Almirom Sakićem. Tokom sastanka ukazano je na probleme u finansiranju usluga, a time i rada bolnice u Gračanici.\nPremijer Vlade TK Jakub Suljkanović je najavio da Zavod zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona radi na pripremi Finansijskog plana Zavoda za 2019. godinu, te će se prilikom njegove izrade posebno voditi računa i nastojati osigurati neophodna sredstva za finansiranje rada gračaničke bolnice. Također, premijer je zatražio i da menadžment u što skorije vrijeme uradi dubinsku analizu koja će pokazati obim usluga koje se u Bolnici pružaju, te nivo finansiranja iz zdravstvenog fonda. Imajući u vidu značaj Bolnice za region, te činjenicu da njoj gravitiraju stanovnici 5 općina, ta analiza bit će temelj da Vlada TK i resorno ministarstvo u narednom periodu poduzmu određene aktivnosti na popunjavanju kapaciteta Bolnice, a što će se direktno odraziti i na nivo finansiranja.\nOsim premijera Suljkanovića i direktora Sakića, sastanku su prisustvovali i ministar zdravstva Bahrudin Hadžiefendić, ministar finansija Miralem Nuhanović, savjetnik premijera Muzafer Brigić, te rukovodilac Ekonomsko – finansijske službe u Bolnici Enisa Isaković.\nPrevious articleUčenici iz Tinje i Srebrenika danas će u Domu kulture uživati u sjajnom animiranom filmu The Grinch\nNext articleObrtnici u FBiH strahuju zbog poskupljenja struje


Sajber hronika, 18.11.2013, 07:29 AM\nČuveni levičarski aktivista i član neformalnih hakerskih grupa Anonimusi i LulzSec Džeremi Hamond osuđen je na desetogodišnju zatvorsku kaznu zbog hakovanja baze podataka privatne obaveštajne kompanije Stratfor (Strategic Forecasting). Njegove pristalice očekivale su drugačiju presudu, kojoj se verovatno nadao i sam Hamond posle priznavanja krivice po tački optužnice koja ga tereti za kršenje Zakona o kompjuterskim prevarama i zloupotrebama.\nMeđutim, sudija suda u Njujorku Loreta Preska je Hamondu, koji se u pritvoru nalazi od marta prošle godine, izrekla maksimalnu zatvorsku kaznu u trajanju od 10 godina i još tri godine uslovne kazne i to pošto se Hamond nagodio sa tužilaštvom. Kada bude pušten iz zatvora, Hamondu će tokom trajanja uslovne kazne biti ograničen pristup internetu.\nServeri Stratfora hakovani su u decembru 2011., prilikom čega je ukradeno 86000 email adresa, 5000 brojeva telefona preplatnika kompanije kao i podaci o oko 68000 kreditnih kartica klijenata Stratfora koji su, kako je tada FBI tvrdio, nedeljama posle napada korišćeni za neovlašćene novčane transakcije vredne oko 700000 dolara.\nHamond je uhapšen nekoliko meseci kasnije, u martu 2012. godine, zahvaljujući tome što je vođa LulzSec-a Hektor Monsegur, poznatiji po nadimku Sabu, pristao da sarađuje sa FBI i otkrio agentima agencije ko je odgovoran za napad na sisteme Stratfora. On je tajno uhapšen još u junu 2011. godine. Sabu, dvadesetosmogodišnji Portorikanac iz Njujorka, nezaposleni otac dva deteta, suočen sa mogućnošću da bude proglašen krivim po 12 tačaka optužnice i zatvorskom kaznom u trajanju od 124 godine, nije imao mnogo izbora. Pristao je da bude doušnik FBI u zamenu za manju kaznu, a dokazi do kojih je FBI došao zahvaljujući njemu odveli su ključne članove LulzSec-a iza rešetaka.\nPrema Hamondovim rečima, hakovanje Stratfora bilo je Sabuov predlog. On navodno nikada pre toga nije čuo za ovu kompaniju, ali je pristao na ovaj predlog pošto je od Monsegura dobio detaljne informacije o tome koga i kako treba napasti.\nNjegovi motivi za napad na Stratfor su bili isključivo ideološke prirode. On je izjavio da je to radio jer veruje da ljudi imaju prava da znaju šta vlade i korporacije rade iza zatvorenih vrata.\nMeđutim, sudija Preska čije je izuzeće Hamondtražio još u novembru prošle godine, se nije složila sa tim rekavi da je cilj napada na Stratfor bio “uništenje cilja” i da su napadači želeli da dovedu kompaniju do bankrota i propasti. Iako taj cilj nije ostvaren, šteta koju je pretrpela kompanija iznosila je oko 1,75 miliona dolara koliko iznosi ukupna cena pretplata koje je kompanija morala da pokloni klijentima nakon grupne tužbe koja je podneta protiv nje.\nHamond je 200 GB emailova klijenata Stratfora prosledio WikiLeaks-u, od kojih je jedan deo WikiLeaks objavio u februaru prošle godine otkrivajući imena klijenata kompanije iz vlasti, vojske i poslovnog sveta.\nDan pre presude Hamond je rekao Gardijanu da vlasti pokušavaju da pošalju jasnu poruku onima koji dolaze posle njega, zbog toga što su ih Anonimusi “posramili” i sada pokušavaju da sačuvaju obraz. On se zahvalio svojim pristalicama i rekao da su građanska neposlušnost i aktivnost zbog koje mu se sudi „u skladu sa principima zajednice i jednakosti” kojima se on rukovodi u životu.\nHamond je u nimalo pokajničkom tonu izjavio da je hakujući korporacije i institucije vlasti bio svestan da je to što čini protivzakonito i da će zbog toga možda završiti u zatvoru.\n“Ali osećao sam da imam obavezu da iskoristim svoje veštine da razotkrijem i suprotstavim se nepravdi i da istina izađe na videlo. Licemerje “zakona i reda” i nepravde koju je prouzrokovao kapitalizam ne može biti izlečeno institucionalnim reformama već građanskom neposlušnošću i direktom akcijom. Da, prekršio sam zakon, ali verujem da on nekada mora biti prekršen da bi se napravio prostor za promene“, rekao je Hamond u svojoj izjavi.\nHamond koji je već 20 meseci u zatvoru ostaće iza rešetaka još najmanje četiri godine, koje će, kako je sam rekao, provesti u čitanju, pisanju i bavljenju sportom. On je rekao da su njegovi hakerski dani završeni i da je sada ta uloga za nekog drugog.


VUČIĆ: PREMIJERI GRČKE, RUMUNIJE I BUGARSKE DONELI U BEOGRAD DUH EVROPSKOG PRIJATELJSTVA – Radio Televizija Caribrod\n09/12/2017 09/12/2017 RT Caribrod\t0 Comments\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa premijerima Bugarske, Grčke i Rumunije u zdanju na Andrićevom vencu. Vučić je istakao da su Bojko Borisov, Aleksis Cipras i Mihaij Tudose doneli duh evropskog prijateljstva u Beograd. Balkan je neotuđivi deo evropske ideje, rekao je Borisov dok je Cipras poručio da Srbija ne može više biti izvan evropske porodice. Srbiji treba pomoći i usmeriti je kako bi se stvorio i zvaničan status Srbije kao članice EU, istakao je predsednik rumunske vlade.\nAleksandar Vučić je na konferenciji za novinare rekao da je rezultat svih političkih razgovora da uvek imamo povećanje trgovinskih odnosa. Istakao je da se razgovaralo i o tome kako da Srbiju „nešto brže“ približimo Evropskoj uniji, ocenivši da je sve to veoma važno za budućnost naše zemlje, ali i stabilnost, mir i predvidivost celog regiona.\nVučić je rekao da se razgovaralo o tome šta je to što Srbija treba da uradi i kakvu podršku možemo da očekujemo od te tri, kako je rekao, nama izrazito prijateljske zemlje.\nNaveo je da ovi sastanci, koji su počeli nedavno u Varni, predstavljaju izraz stalne saradnje četiri zemlje a nastaviće se sastankom u Bukureštu.\n„Rezultat svih naših političkih razgovora je činjenica da imamo povećanje svih brojeva u trgovinskoj razmeni“, rekao je predsednik Srbije.\n„Očekujemo da trgovinska razmena Srbije sa ove tri zemlje naredne godine zajednički pređe tri milijarde evra. Verujemo da ćemo imati još više uspeha i da će politički susreti stvoriti klimu da privrednici još više sarađuju i da donesu više posla i veće zarade građanima“, rekao je Vučić dodajući da imamo rast sa tim zemljama u trgovinskoj razmeni od 6,1 do 20,2 odsto.\nPredsednik Srbije je zahvalio premijerima Grčke, Rumunije i Bugarske što su „doneli duh evropskog prijateljstva u Beograd“ i što podržavaju Srbiju na evropskom putu.\nOsvrnuo se i na izložbu u holu Predsedništva Srbije gde se može pročitati izveštaj Čedomira Mijatovića upućen Milutinu Garašaninu, u kojem se nalaze reči britanskog premijera Gledstona koji je govorio o pritiscima koji postoje na Balkanu, i koji je podvukao važnost srdačnih odnosa ove četiri zemlje.\nTrvenja među balkanskim državama treba da se izbegavaju, podvukao je Gledston, a preneo je Vučić dodajući da Srbija ima istinske prijateljske odnose sa sve tri zemlje.\nNa početku konferencije Vučić je rekao da su Bojko Borisov, Aleksis Cipras i Mihaij Tudose predsednici vlada izrazito prijateljskih zemalja i da želi da im se zahvali na poseti Srbiji.\n„Počastvovani smo što smo imali priliku da u ova dva dana budemo domaćini Vama i Vašim delegacijama, naš grad je ne samo na regionalnoj već i evropskoj mapi važnih događaja“, rekao je Vučić dodajući da postoji samo jedna stvar kojom Srbi mogu da se uvrede – da im se kaže da nisu bili dobri domaćini.\n„Nadam se da smo tu svoju ulogu ispunili i da ćete otići sa dobrim utiscima iz Srbije“, rekao je predsednik Vučić.\nBorisov EU: Sa nama imate bezbedan Balkan\nPremijer Bugarske Bojko Borisov naveo je da je sastanak u Beogradu mnogo lakše voditi nego onaj koji je vođen u okviru Zapadnog Balkana.\n„Balkan je mesto sa puno istorije i krvoprolića, 130 godina kasnije razgovaramo kako da organizujemo Balkan da ljudi mogu bolje da žive“, rekao je Borisov.\nPreneo je da je svoje sagovornike obavestio o sastanku sa kolegema sa Zapadnog Balkana i šta se radi na projektima transportnih koridora 8 i 10, koji, kaže, pokazuju EU da Balkan nije samo geografski deo Evrope, već da smo neotuđivi deo evropske ideje.\n„Moramo da pokažemo mudrost i da izvučemo pouke iz prošlosti. Moramo da pokažemo da imamo Sofiju, Zagreb, Bukurešt koji su deo Evrope“, kaže Borisov.\n„Našim prijateljima iz Brisela želimo da pošaljemo poruku da sa nama imaju bezbedan i predvidiv Balkan, koji neće praviti probleme. Želimo da privučemo investicije i gradimo svoju infrastrukturu“, rekao je Borisov, koji je podržao evropske integracije svih zemalja regiona, a posebno Srbije.\n„Želimo modernu infrastrukturu. Infrastrukturni objekti nisu rizični već pragmatični“, rekao je Borisov.\n„To je zacrtan put. Imali smo brojne sukobe i ratove u regionu, ali sada smo na prekretnici, jer u ovom trenutku velike sile imaju interese na Balkanu i svaka od tih sila je uspela da postigne određeni uticaj u našim zemljima“, rekao je Borisov.\nIstakao je da žele da poštuju sve zahteve koje evropska demokratija traži – vladavinu prava, slobodu govora i izražavanja, kao i više plate i prihode građana i da zato žele da privuku investicije.\n„Naše prijateljstvo nije upereno ni protiv koga, protiv Rusije, Turske, SAD ili EU, samo želimo da privučemo investicije, da možemo da gradimo infrastrukturu, jer tamo gde se infrastruktura gradi, nema rata“, rekao je Borisov.\n„Moramo sudbinu uzeti u svoje ruke“\nBorisov je rekao i da sastanke četiri balkanske zemlje ne treba porediti sa Višegradskom grupom. „Ne želimo da kopiramo nikoga, niti da idemo nečijim putem“, poručio je Borisov.\nOn je ukazao da je Bugarska članica NATO-a, ali je u svakom slučaju predana Evropi i EU, kao i da nema boljeg puta za Balkan od EU.\nS tim u vezi on je ukazao da treba normalizovati odnose sa Rusijom, Turskom i SAD, jer bez toga nema stabilnosti na Balkanu.\nUkazao je da, pošto je Balkan multikulturalan i multikonfesionalan mora postojati tolerancija i prihvatanje svih.\n„Moramo sudbinu uzeti u svoje ruke, a ne da čekamo šta govore velike sile“, podvukao je on.\nU vezi sa zahtevom predsednika Turske da se revidira sporazum iz Lozane, Borisov je rekao da revidiranje međunarodnih ugovora nije konstruktivno i dobro za Balkan.\nPrema njegovim rečima, ako bi krenuli da pričamo o istoriji, predstvanici sve četiri zemalja Balkana ne bi mogli da sede za istim stolom, a da ne skoče jedan drugom za vrat.\n„Moramo da stvorimo prosperitet za građane, iskoristimo sve naše adute, a ne govorimo o prošlosti“, zaključio je Borisov.\nSrbija ne može više biti izvan evropske porodice pod uslovom da većina stanovništa želi da bude deo EU, izjavio je grčki premijer Aleksis Cipras.\n„Mi verujemo da bi EU trebalo vrlo uskoro da ispravi veliku grešku koja svoje korene vuče iz toga na koji način se Evropa odnosila prema Balkanu do sada. Bilo je poznato da je Balkan rizično područje. Srbija ne može više da bude izvan evropske porodice, pod uslovom da većina stanovništva želi da bude u EU“, rekao je Cipras.\n„Mi ne možemo da čekamo da nam ministar neke druge velike sile kaže šta treba da radimo, da nas uzme za ruku i pokaže. Moramo da sarađujemo i da imamo sopstvenu inicijativu, kao i da promovišemo mir i stabilnost u regionu“, rekao je Cipras i istakao da Srbija, Grčka, Bugarska i Rumunija treba blisko da sarađuju.\n„Mi smo dobili priliku da u Sofiji 2018. godine oživimo plan iz Soluna koji mora da se zasniva i na zajedničkoj viziji za našu budućnost. Pozdravljam predlog Bojka Borisova da se organizuje samit EU i Zapadnog Balkana koji će poslati poruku da će bugarsko predsedavanje biti predsedavanje Balkana“, istakao je grčki premijer.\nRekao je da želi da se sva četvorica ubuduće češće sastaju, ali istovremeno i sa susedima, da se sa njima razgovara o problemima, bez obzira na to koliko oni bili teški.\nKaže da je potrebno da se prave dobrosusedski odnosi i da uzmu sudbinu u svoje ruke.\nPrimetivši da se zapadni svet danas suočava sa tokovima migracija i da neke zemlje pozivaju na povratak nacionalizma, izgradnju zidova, što je, kaže, neka logika hladnog rata, Cipras kaže da bi to bilo katastrofalno za budućnost.\n„Verujem da samo putem saradnje, solidarnosti, poštovanjem međunarodnog prava i međunarodnih ugovora možemo da ostvarimo prosperitet“, rekao je on.\nCipras je rekao i da se sopstvenom inicijativom grabi budućnost i brine o građanima.\nRekao je i da konflikti ne vode nikuda i da je put ka boljoj budućnosti saradnja, međusobno poštovanje i zajednički rad.\n„To je poruka koju treba da uputimo i smatram da će ona biti saslušana od naših partnera u EU“, rekao je premijer Grčke.\nCipras smatra da naredna godina može da bude prekretnica za širi Balkan, te da će to biti prekretnica za evropsku perspektivu Zapadnog Balkana i Srbiju.\n„Nas četvorica smo uvereni da moramo da idemo napred, da preduzimamo hrabre korake, da ostvarimo još jaču saradnju, kako bismo učinili da 2018. bude prekretnica za naše zemlje, balkanski region i EU i, pre svega, za naše građane, jer njih želimo da zaštitimo“, rekao je Cipras.\nGrčki premijer je naveo da će naredna godina biti ključna godina i za Grčku koja će, nakon osam godina, u avgustu 2018. imati finansijsku nezavisnost da zadovolji svoje potrebe, dodajući da se Grčka vratila pozitivnoj stopi ekonomskog rasta.\nRekao je da će sledeća godina godina biti godina pozitivnih dešavanja u Evropi.\n„Evropa razgovara o unapređivanju zakonodavnog okvira, koji je zbir njenih nesavršenosti, a sa ciljem da bude jača, da se suoči sa budućim izazovima i krizma. Verujem, da će to biti prekretnica za evropsku perspektivu Zapadnog Balkana i Srbiju, naravno“, podvukao je Cipras.\nTudose: Ulazak Srbije u EU je samo formalnost\nPremijer Rumunije je izjavio da su i Rumunija i Bugarska i Grčka opredeljene da Srbiji pomognu i olakšaju joj put u Evropsku uniju, te poručio da je njen ulazak u Uniju „samo formalnost“.\nU tom smislu, rekao je da je ulazak Srbije u EU samo formalnost, a sve tri zemlje, kao članice EU, opredeljene su da pomognu Srbiji koliko mogu.\n„Da olakšamo put, pomognemo i usmerimo Srbiju kako bi se stvorio zvaničan status Srbije kao članice Unije“, rekao je Tudose.\nPohvalio je inicijativu za održavanje sastanaka Saveta za saradnju Srbije, Bugarske, Rumunije i Grčke.\n„Ove četiri zemlje imaju probleme, a naravno ne postoji problem koji se ne može rešiti, za svaki postoji više rešenja, a ovakav skup je koristan da uskladimo rešenja i pronađemo zajedničko“, rekao je Tudose.\nPreneo je da su predsednik Srbije i premijeri tri zemlje konstatovali da je potrebno da se organizuje sastanak ministara infrastrukture, energetike, spoljnih i unutrašnjih poslova.\nPrihvaćen je, kaže, i poziv da se sastanak održi početkom marta u Bukureštu, a onda u maju ponovo u Grčkoj.\nVučić i Borisov o gasnoj interkonekciji, putevima, prugama…\nNa pitanje o gasnoj interkonekciji Vučić je rekao da je sa gostima razgovarao o toj temi i da taj projekat našu stranu košta 85 miliona evra.\nVučić je preneo da je Srbija dobila veliki grant od EU u iznosu od 49,1 miliona evra, te da je ostala finansijska sredstva obezbedila.\nMemorandum o smanjenju međunarodnih tarifa za roming sa Bugarskom\nU izjavi za Tanjug, Ljajić kaže da memorandum sa Bugarskom ne znači automatsko snižavanje cena rominga, jer „Bugarska kao članica EU nema nadležnosti i mehanizme za takvu odluku“, ali je dodao da se današnjim potpisivanjem „telekomunikacioni operateri dve zemlje ohrabruju da idu u proces snižavanja ovih usluga“.\nVučić sa trojicom premijera na kraju konferencije\n„Balkansko predsedavanje EU“\nPremijer Bugarske, zemlje koja od početka iduće godine na šest meseci predsedava EU, Bojko Borisov, istakao je da nema boljeg puta za Balkan od EU.\nNaglasio je da je svaka od ovih zemalja pojedinačno mala da može sama da reši probleme, te zato zajednički žele da budu pokretač ideja.\nVučić sa Ciprasom ispred zgrade Predsedništva\nGrčki premijer o infrastrukturnim projektima\nAleksis Cipras je rekao da je na sastanku bilo reči o infrastrukturnim projektima, te da je bilo reči o energetici.\nCipras je kao projekte od izuzetnog značaja naznačio železničko povezivanje sve četiri zemlje.\nOn je podvukao važnost pruge Solun–Beograd i njenu modernizaciju, kao i dalje povezivanje sa Sofijom, ali takođe i železničko povezivanje Soluna i Aleksandropolisa sa Varnom, i dalje sa Rumunijom…\nKako je rekao, svi projekti o kojima su pričali doprineće većoj ekonomskoj saradnji i na boljitak svih zemalja.\nDodao je da je ovo i pilot projekat koji pokazuje EU da zemlje kandidati i članice mogu da odlučuju po sopstvenom nahođenju o načinima o kojima će sarađivati i polagati temelje za svoju budućnost.\nCipras o odnosima sa Makedonijom\n„Ranije smo čuli da su Makedonci jedini naslednici Aleksandra Velikog. Ako odustanu od iredentističkog stava, možda će moći da se pronađe neko zajedničko rešenje. U tom slučaju, ja bih bio prvi koji će garantovati evropsku perspektivu i bezbednost te zemlje“, rekao je Cipras.\nGrčka, kaže, želi da napravi mirnu budućnost suživota i saradnje, jer je ono što nas deli manje od onoga što nas spaja, ali potrebno je da sve strane preduzmu određene korake i dogovore se o pitanjima od presudnog značaja.\nVučić i Tudose\nPredsednik Vučić sa premijerima Rumunije, Bugarske i Grčke\n„Računamo da u najskorije vreme možemo projekat da privedemo nameni“, podvukao je on.\nPomenuo je nameru Bugarske da izgradi u blizini Crnog mora evropski hab, sa više cevodovda preko kojih bi uzimali gas iz više izvora.\n„To je za nas od velikog značaja, jer Srbija kako se razvija sve više povećava potrošnju gasa. Mi smo zemlja kranova i sve veći razvoj nam povećava godišnju potrošnju gasa za između 200 i 300 miliona kubnih metara“, objasnio je on.\nRekao je da je razgovarano i o formatu 16+1 dodajući da je bitno da se rekonstruiše železnička i putna infrastruktura, primetivši da su pruge u našoj zemlji veoma loše, posebno na Koridoru 10 ka Solunu i Sofiji.\n„Mi ćemo rekonstruisati tu infrastrukturu. Dogovor je da pokušamo da pronađemo najjeftinija sredstva za našu zemlju. Postoji više izvora, od EIB do mnogih drugih. U to ćemo rado uključiti i mogućnost dobijanja kineskih finansija, ako bi bili pod povoljnim uslovima, naravno, usklađeno sa evropskim standardima i propisima“, dodao je Vučić.\nNa to se nadovezao i bugarski premijer Borisov koji je izrazio uverenje da će u narednih godinu ili dve biti završeni važni projekti na bržem povezivanju dve zemlje.\nOn je dodao da sa rumunskim kolegom želi da poveže bolje Bukurešt i Sofiju, i da postoji i progresivna Dunavska strategija, koja treba da ubrza plovidbu Dunavom.\nKada je reč o gasovodu rekao je da ne postoji konkurencija, i da se gasovodi dopunjuju.\n„Našem regionu je potrebno više gasa, još boljih transportnih koridora“, rekao je Borisov dodajući da jednom kada imate sve veze one moraju da se prošire.\nVučić: Ne pravdam se i nemam nameru, imamo svoj put\nPredsednik Vučić je rekao da nema nameru ni potrebu da se ikome za nešto pravda i ponovio da je Srbija na evropskom putu ali isto tako da će raditi na čuvanju priajteljskih i dobrih odnosa sa Rusijom.\nVučić je, odgovarajući na pitanje o uticajima na Balkanu, rekao da takav stav ne krije, ni u razgovoru sa današnjim gostima – premijerima Bugarske, Rumunije i Bugarske, ni da u Moskvi predsedniku Rusije Vladimiru Putinu kaže da se Srbija nalazi na evropskom putu ali i premijerki Nemačke Angeli Merkel i predsedniku SAD Donaldu Trampu da će Srbija čuvati svoje prijateljstvo sa Rusijom.\nDodao je da Srbija želi da čuva svoju vojnu neutralnost, da gradi svoju snažnu armiju ali bez ikakve namere da bilo koga napadne već samo da očuva svoju bezbednost.\nUpozorio je da je Srbija u drugačijoj situaciji od drugih zemalja jer je bila napadnuta 1999. godine, a i zbog 2008. godine.\nKako je rekao, naši prijatelji razumeju tu našu situaciju, a sve probleme koje imamo na evropskom putu Srbija će mnogo jasnije rešiti ako ima podršku Grčke, Bugarske i Rumunije.\nDodao je i da mu se čini da neki u Evropi misle da imaju pravo da drže neke pridike Srbiji, a znaju kako su uticali na to da joj se uzme deo, ali i da Srbi to ne zaboravljaju.\n„Srbija štiti mir i stabilnost u celom regionu“, poručio je predsednik Srbije i naveo da su i gosti iz tri prijateljske zemlje mogli da vide da se Beograd i Srbija grade, odnosno da je prioritet Srbije ekonomski razvoj, napredak, evropska budućnost, ali i da neće rušiti prijateljstva koja su godinama i decenijama građena.\nVučić je rekao da Srbija nikome nije pretnja i da je svojom uzdržanošću uspela da sačuva mir i stabilnost, te doprinese rešavanju najvitalnijih ekonomskih problema, kao i da će tim putem nastaviti i doprinositi predvidivosti celog regiona.\nPoručio je da će Srbija nastaviti da se kao zemlja ponaša odgovorno i ozbiljno.\nVučić se prethodno sastao sa premijerima Rumunije, Bugarske i Grčke u zgradi Predsedništva na Andrićevom vencu, a sinoć im je bio domaćin u vili „Mir“. Trojicu premijera dočekala je i predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nPredsednik Srbije je sa premijerima Rumunije i Grčke Mihaijom Tudoseom i Aleksisom Ciprasom tokom popodneva obišao „Geozavod“ gde je gostima predstavio projekat „Beograd na vodi“.\nfoto: www.24chasa.bg, rts\n← VUČIĆ I BRNABIĆ DOČEKALI BORISOVA,CIPRASA I TUDOSEA U BEOGRADU\nODRŽAN DRUGI TURNIR OVE GODINE ZA NAJMLAĐE FUDBALERE →


Vašington preti ulaskom u vode Krima: Decenijama smo radili što i britanski razarač, možemo opet\nTakođe je optužio Kinu za kršenje prava ostrva koja pripadaju Filipinima. Prema njegovim rečima, Peking ometa slobodu plovidbe Južnim kineskim morem, a Vašington namerava da se bori protiv toga.Incident sa britanskim razaračemOružane snage zemalja NATO -a krajem juna izvele su nekoliko provokacija kod obale Krima. Ministarstvo odbrane Rusije je saopštilo ranije da je 23. juna britanski razarač „Defender“ prešao granicu zemlje u blizini rta Fiolent na Krimu.Ruski granični brod je ispalio hice upozorenja, a avion Su-24M izveo upozoravajuće bombardovanje u pravcu kretanja broda. Britansko Ministarstvo odbrane i vladin kabinet tvrde da nije pucano na razarač i da se on nije nalazio u ruskim teritorijalnim vodama. Međutim, novinar koji se nalazio na britanskom brodu potvrdio je da je brod namerno ušao u ruske teritorijalne vode.Rusija je odlučno reagovala. Iz Moskve su poručili da London mora da bude svestan posledica svojih postupaka, svaka provokacija u blizini ruskih granica podrazumevaće oštar i adekvatan odgovor.\nrusija, krim, crno more, vašington, sad\n22:30 02.08.2021 (Osveženo: 22:38 02.08.2021)\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galerijuBrodovi NATO-a ušli u luku Odese\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja Džordž Kent izjavio je da su SAD decenijama radile to što je uradio kontroverzni britanski razarač „Defender“ koji je ušao u teritorijalne vode Krima.\n„Možemo se prisetiti epizode iz 1988. godine kada je američki brod izazvao tenziju sa brodovima tadašnje sovjetske flote. I kasnije su američki brodovi preduzimali nešto slično britanskom“, rekao je Kent u intervjuu za časopis „Novo vreme“.\nTakođe je optužio Kinu za kršenje prava ostrva koja pripadaju Filipinima. Prema njegovim rečima, Peking ometa slobodu plovidbe Južnim kineskim morem, a Vašington namerava da se bori protiv toga.\n„Sjedinjene Američke Države će na isti način i na Crnom moru nastaviti da štite pravo na slobodnu plovidbu. Mi smo jedna od zemalja koja stalno podseća svet da je Krim ukrajinski“, zaključio je američki političar.\nAmerički admiral otkrio u kom slučaju bi vojska NATO-a otvorila vatru na ruske brodove\n1 Avgust 2021, 15:03\nIncident sa britanskim razaračem\nOružane snage zemalja NATO -a krajem juna izvele su nekoliko provokacija kod obale Krima. Ministarstvo odbrane Rusije je saopštilo ranije da je 23. juna britanski razarač „Defender“ prešao granicu zemlje u blizini rta Fiolent na Krimu.\nRuski granični brod je ispalio hice upozorenja, a avion Su-24M izveo upozoravajuće bombardovanje u pravcu kretanja broda. Britansko Ministarstvo odbrane i vladin kabinet tvrde da nije pucano na razarač i da se on nije nalazio u ruskim teritorijalnim vodama. Međutim, novinar koji se nalazio na britanskom brodu potvrdio je da je brod namerno ušao u ruske teritorijalne vode.\nRusija je odlučno reagovala. Iz Moskve su poručili da London mora da bude svestan posledica svojih postupaka, svaka provokacija u blizini ruskih granica podrazumevaće oštar i adekvatan odgovor.


22. oktobra 2020. - Leutar.net\n22. oktobra 2020. LEUTAR 4\nNakon što je Milorad Dodik juče u Trebinju izjavio novinarima da ne zna ko je Rodoljub Drašković, danas je pozvao Drašković pozva Vukanovića i tražio da objavi njegov odgovor. Predsjednik […]\n22. oktobra 2020. LEUTAR 0\nSavjet ministara BiH usvojilo je Informaciju Ministarstva finansija i trezora o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 30. 6. 2020. godine. Do 30. juna ove godine javna zaduženost […]\nNovosađanin Lazar Sekulić juče je na svojoj koži osjetio značenje termina policijska brutalnost. On je uhapšen jer se D.S. koji je šrafcigerom juče napao inspektora predstavio imenom Lazar Sekulić, a […]\n„Poslovni sistem Svislajon je na svom bordu direktora donio odluku da bez ikakvih problema može izdvojiti 150 miliona evra za razvoj Hercegovine u narednih 5 godina. Naravno samo pod jednim […]\n22. oktobra 2020. LEUTAR 2\nPovod za ovo obraćanje javnosti kandidata sa liste Nebojše Vukanovića, „Za Pravdu i Red“, jeste užasavajući komentar izvjesne Stojane Brajić Vuković, u kome poziva na hladnokrvnu likvidaciju Nebojše Vukanovića. Naime, […]


Poljoprivredni forum „Hrana za Evropu– Agroprivreda Srbije u pretpristupnom periodu“ | Ekonomski institut\n13. oktobar 2011 , Subotica\nYU ECO TV, Subotica, 14. oktobar 2011.\nMinistar poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede Dušan Petrović danas je u Subotici otvorio Poljoprivredni forum „Hrana za Evropu – Agroprivreda Srbije u pretpristupnom periodu“.\nOrganizator foruma je Ekonomski institut iz Beograda u saradnji sa Društvom agrarnih ekonomista Srbije i Savezom poljoprivrednih inženjera i tehničara, a glavni partner foruma je kompanija Viktorija grupa. Učesnicima foruma obratio se i šef kancelarije Svetske banke Lu Brefor i zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Adriano Martins.\nO trenutnom stanju, predstojećim izazovima, rizicima i perspektivama agroprivrede Srbije u periodu pristupanja EU tokom dva radna dana raspravljaće 40 govornika, u okviru četiri velika tematska bloka, najavljeno je iz Instituta. Forum će trajati do 16. oktobra.\nRTV City, Subotica,14. oktobar 2011.\nUvodno izlaganje Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede\nInternet stranica Demokratske stranke, www.ds.org.rs, 14. oktobar 2011.\nDušan Petrović: Nema boljeg političkog i državnog pravca nego da Srbija što pre postane član EU. – Država će podržati snažan razvoj velikih poljoprivrednih kompanija, ali one moraju da budu odgovorne prema kooperantima, malim poljoprivrednim proizvođačima. – Srbija može za kratko vreme na bazi poljoprivrede da poveća svoj BDP ali je, neophodno da se unaprede veštine poljoprivrednih proizvođača koje su na nedopustivo niskom nivou.\nRTS, Dnevnik 2, 16. oktobar 2011.\nSkroman agrarni budžet, sve manje subvencija i nizak nivo ulaganja, glavni problemi srpske poljoprivrede. Potrebno oko milijardu evra investicija godišnje u taj sektor, ocenjeno je Poljoprivrednom forumu Hrana za Evropu u organizaciji beogradskog Ekonomskog instituta.\nIzjave Vojislava Stankovića, savetnika predsednika Privredne komore Srbije, Lua Brefora, šefa kancelarije Svetske banke u Beogradu, Dušana Petrovića, ministra poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede, Miodraga Kostića, predsednika MK Grupe, Milana Grgurevića, generalnog direktora Delta Agrara i Franca Buta, ambasadora Republike Slovenije u Republici Srbiji.\nVojislav Stanković: Srbija sa ovakvom proizvodnjom u voćarstvu može da ostvari izvoz od milijardu dolara, ali da treba razvija tržišne uslove i otvrati distributivne centre gde bi se na savremen način pripremala roba za izvoz.\nLu Brefor: Najbolja stvar koju Srbija sada može da učini jeste da modernizuje poljoprivrednu proizvodnju, da uvodi nove tehnologije, podstiče investicije, kreditira proizvođače i da povećava znanje proizvođača.\nDušan Petrović: Od novembra 2.000 agronoma počeće da besplatno savetuje poljoprivrednike. Petrović kaže da će to biti velika prilika za one koji se bave poljoprivredom da dođu do novih veština, prilika da dobiju najbolje informacije koje su im u ovom trenutku neophodne da unaprede proizvodnju i više zarade.\nMiodrag Kostić: Šansa je u ukrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta i većim i konkurentnijim proizvođačima.\nMilan Grgurević: Ugovori sa 20 malih proizvođača koji će krenuti u nove zasade po novoj tehnologiji koje je Delta agrar iz Italije doneli u Čelarevo.\nFranc But: Mala imanja ne mogu da žive samo od poljoprivrede, ali ako kombinuju poljoprivredu sa turizmom ili servisnom delatnošću, mogu jako pristojno da žive.\nAgro dan, 15. oktobar 2011.\nPrilog: U Subotici otvoren Poljoprivredni forum „Hrana za Evropu“: Šansa za mlade stručnjake\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o neophodnosti da se unaprede veštine poljoprivrednih proizvođača\nPetrović: U Srbiji više neće biti nezaposlenih ljudi koji su završili poljoprivredni fakultet što će omogućiti da 400.000 porodica koji se bave poljoprivredom steknu veštine i dobiju informacije neohodne da da unaprede proizvodnju i više zarade.\nAgro dan, 16. oktobar 2011.\nPrilog: Uzajamna odgovornost\nIzjave Lua Brefora,šefa Kancelarije Svetske banke u Beogradu, Dušana Petrovića, ministra poljoprivrede, Miodraga Kostića, predsednika MK Grupe i Nikole Vujačića, generalnog direktora Victoria Grupe\nDušan Petrović: Velike poljoprivredne kompanije moraju biti odgovorne prema malim poljoprivrednim proizvođačima\nMiodrag Kostić i Nikola Vujačić: Mi to već i jesmo.\nLu Brefor: Iza Srbije, po izvozu poljoprivrednih proizvoda, samo Rumunija.\nIzjava Aleksandra Vlahovića, predsednika Ekonomskog istituta o poljoprivrednoj budućnosti Srbije\nAleksandar Vlahović: Poljoprivreda je budućnost Srbije uz dugoročnu, sistematsku državnu agrarnu politiku\nAgro dan, 24. oktobar 2011.\nPrilozi: Agrar početak razvoja i Jabuke za Rusiju\nIzjave Aleksandra Vlahovića i Milana Grgurevića, generalnog direktora Delta Agrara\nAleksandar Vlahović: Poljoprivreda može da bude dominantan pokretač razvoja poljoprivrede. Neophodno podizanje prerađivačkih kapaciteta i ukrupnjavanja poseda.\nMilan Grgurević: 40 miliona evra od izvoza jabuka na rusko tržište\nTanjug, Video galerija, 14. oktobar 2011.\nIzjava Aleksandra Vlahovića, predsednika Ekonomskog istituta o agraru na putu ka Evropskoj uniji\nAleksandar Vlahović: Na putu ka EU poljoprivredi je najteže sa aspekta reformi koje treba sprovesti, ali će ona ubrati najveće benefite kada Srbija postane deo EU.\nInfobiro, Video galerija, 14. oktobar 2011.\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o članstvu Srbije u Evropskoj uniji\nDušan Petrović: Nema boljeg političkog i državnog pravca nego da Srbija što pre postane član EU. Nema bolje tačke za Srbiju od ove prema kojoj smo krenuli.\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o\npodršci države poljoprivrednim kompanijama\nDušan Petrović: Država će podržati snažan razvoj velikih poljoprivrednih kompanija, ali one moraju da budu odgovorne prema kooperantima, malim poljoprivrednim proizvođačima.\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o agrarnom budžetu\nDušan Petrović: Budžet će dobiti podršku kakvu zaslužuje, tako da će situacija u 2012. biti bolja nego ove godine.\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o cenama prehrambenih prozvoda\nDusan Petrović: Država će učiniti sve da onemogući poskupljenja koja nemaju ekonomskog opravdanja.\nIzjava Dušana Petrovića, ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o malinama\nDušan Petrović: Priča o ceni maline završena je početkom avgusta sporazumom izmedju legitimnih proizvođača malina i vlasnika hladnjača.\nIzjava Miloša Milovanovića, pomoćnika ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o agrarnom budžetu\nMiloš Milovanović: Budžet Ministarstva poljoprivrede je skroman: 3,3 odsto nacionalnog budžeta.\nIzjava Miloša Milovanovića, pomoćnika ministara poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede o državnoj prodršci poljoprivredi\nMiloš Milovanović: Tri pravca državne podrške: subvencije, izgradnja institucija i transfer znanja i tehnologija.\nIzjava Ivana Nikolića, višeg stručnog saradnika u Ekonomskom institutu o subvencijama u poljoprivredi\nIvan Nikolić: Globalno, subvencije proizvođačima sve manje...\nIzjava Miodraga Kostića, predsednika MK Grupe o prednostima ulaska u EU za srpski agrar\nMiodrag Kostić: Poljoprivreda je jedina industrijska grana u Srbiji koja može postati konkurentna na tržištu Evrope i u kojoj može da se očekuje brzo zapošljavanje i rešenje problema velikog trgovinskog deficita.\nIzjava Nikole Vujačića, generalnog direktora Viktoria Groupe o konkurentnosti srpskog agrara\nNikola Vujačić: Subvencijama srpskom proizvođaču stvoriti uslove kakve imaju konkurenti na evopskom tržištu.\nPokrivalica otvaranje Poljoprivrednog foruma\nTanjug, Video galerija, 16. oktobar 2011.


Dodiku u problemima : Vlada RS raskinula ugovor s američkim kreditnim fondom !! | Kliker.info\nDodiku u problemima : Vlada RS raskinula ugovor s američkim kreditnim fondom !!\nIz Ministarstva finansija Republike Srpske danas je potvrđeno da je raskinut Ugovor o kreditu potpisan s američkim fondom , ranije najavljen u ukupnom iznosu od 300 miliona dolara.\nKao razlog za raskid ugovora navodi se da američki fond nije ispoštovao uslove iz ugovora o kreditu, koji je ministar finasija RS Zoran Tegeltija potpisao 15. oktobra 2015, a u kojem je bilo navedeno da će prva tranša kredita biti isplaćena u 2015. godini.\n“Od dana potpisivanja Ugovora, i pored stalnog kontakta s investitorom, koji je imao poteškoća administrativne prirode s obzirom da je riječ o prvom direktnom plasmanu, prva tranša nije realizovana u 2015. godini, zbog čega je Vlada RS donijela Odluku o raskidanju kreditnog zaduženja s ‘Global bankorp komoditis end Investments'”, stoji u saopštenju Ministarstva finansija RS.\nPredstavnici pomenutog fonda obavijestili su Vladu RS, 30. decembra 2015, da i dalje ostaju, kako se ističe, opredijeljeni da obezbijede finansijsku podršku RS, zbog čega će Vlada nastaviti s procedurom za zaključivanje novog ugovora, a o čemu će javnost biti pravovremeno informisana.\nSredstva koja su planirana iz aranžmana s američkim fondom predviđena su kao jedan od dugoročnih izvora zaduženja RS jer je, osim toga, planiran i aranžman sa Svjetskom bankom, Međunarodnim monetarnim fondom, te sredstva od emisije obveznica.


Paketi za 320 najugroženijih šabačkih porodica - Glas Podrinja\nNarodnoj kuhinji u Šapcu\nKorisnici Narodne kuhinje u Šapcu su ove godine,zahvaljujući novogodišnjoj donaciji kompanije Japan Tobacco International (JTI) u iznosu od 1.1 miliona dinara, dobili pakete kućne hemije i higijenskih artikala\nJovan Krivokapić, menadžer korporativnih poslova u JTI, posetio je Narodnu kuhinju i zajedno sa volonterima iz te kompanije uručio pakete korisnicima:„Negovanje međuljudskih odnosa u našoj kompaniji inspiriše naše zaposlene da se rado odazovu volonterskim akcijama i pomognu onima kojima je pomoć potrebna. Svesni smo da, kao velika kompanija koja posluje u Srbiji, imamo veliku odgovornost prema zajednici, a da je pomoć često poželjna i neophodna, te smo uvek tu da pružimo podršku“.\nU ime Narodne kuhinje, donaciju je primila Snežana Petrović, samostalna stručna saradnica Crvenog krsta Šabac: „Crveni krst uvek osluškuje potrebe korisnika, to je naša misija. Ovog puta, prepoznali smo potrebu za proizvodima za očuvanje lične higijenekorisnika, i drago nam je što smo naišli na razumevanje i velikodušnu pomoć kompanije JTI“.\nUručenju donacije prisustvovala je i Tatjana Marković, načelnica Odeljenja društvenih delatnosti, koja je zahvalila kompaniji JTI, ističući da je ova donacija veoma značajna za Narodnu kuhinju i građane Šapca.\nPored podele paketa u mesnim zajednicama Kamenjak i Šipurske livade, volonteri kompanije JTI posetili su korisnike koji nisu bili u mogućnosti da dođu do punkta, i dodelili im pakete.\nZaposleni kompanije JTI čestoučestvuju u volonterskim aktivnostima.U protekloj godini, volonteri kompanije su podelili hranu Narodnim kuhinjama u Senti i Beogradu, učestvovali u ukrašavanju jelke sa korisnicima Gerontološkog centra u Beogradu, kao i u akciji sadnje stabala u Beogradu, Senti i Nišu.\nPored toga, kompanija JTI je donirala više od milion dolara u nizaktivnostiusmerenih ka unapređenjulokalnezajednice.\nZahvaljujući donacijama u finansijskim sredstvima, opremi i dobrovoljnom radu zaposlenih, kompanija JTI je dobitnica nagrade VIRTUS za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj posluje.


"Klimaton" po prvi put u Subotici | (Vesti - 17. 10. 2019) Subotica.com\nGlobalni događaj "Klimaton" održaće se 25. oktobra u Startit centru u Subotici, a ovogodišnja tema biće usmerena na poboljšanje sistema upravljanja otpadom u našem gradu. Prijave zainteresovanih pojedinica ili timova su otvorene do 22. oktobra.\n"Klimaton" je osmišljen kao 24-časovni događaj koji ima za cilj rađanje novih ideja i primenu novih tehnologija u rešavanju problema na području zaštite životne sredine i klimatskih promena. Ove godine se očekuje učešće više od 200 gradova iz celog sveta, među kojima je po prvi put i Subotica.\n- Svaki od gradova je dobio određeni izazov, dok je Subotica dobila izazov upravljanja otpadom, te će to biti tema na koju će učesnici pokušati da osmisle rešenja koja bi trebalo da postanu održivi poslovi. Timovi će se takmičiti u idejama, stručan žiri će odlučivati o tome koja od njih je najrealnija za ostvarivanje, a kasnije ćemo im pružiti podršku u realizaciji te ideje. Predviđene su i određene novčane nagrade za tri najbolje ekipe - najavio je Lazar Kaluđerović, suosnivač Udruženja za bolje društvo.\nPrema rečima Žike Reha, šefa Službe za zaštitu životne sredine i održivi razvoj, u pitanju je manifestacija koja prednost daje onim idejama koje su inovativne i koje otklanjaju dosadašnje stereotipe koji prate klimatske promene.\n- Još uvek se suočavamo sa streotipima po pitanju reciklaže, jer većina ljudi smatra da se ceo proces reciklaže završava u trenutku kada u više frakcija odvojimo nešto što smo iskoristili. Nažalost, već dugo se suočavamo sa posledicama ovakvog razmišljanja i reciklaža je samo jedan od srednjih koraka u prevenciji upravljanja otpadom - objasnio je Reh, dodajući da je za Suboticu najvažnije da se smanji količina otpada koja se generiše, a potom i emisija ugljen-dioksida. - Stoga su naši ciljevi tako postavljeni da sa inovativnim idejama nađemo najbolji način da kroz razmenu roba i materijala, pronalaženja mogućnosti za ponovnu upotrebu, pronađemo način za smanjenje otpada koji se stvara.\nDogađaj je namenjen srednjoškolcima, studentima, start ap zajednici, nevladinim organizacijama, kao i svim zainteresovanim sugrađanima, a kako je istakao Dušan Jakovljević, suosnivač Udruženja za bolje društvo, najvažnije je da se uključi što više mladih ljudi, jer je budućnost u njihovim rukama.\n- Cela struktura ovog događaja usmerena je na to da se formira grupa koja će da se osposobi tako da može da dođe do projektnog menadžmenta i načina na koji će svoj projekat ne samo da plasira, već i da nauče kako da strukturiraju svoju ideju, da je predstave na pravi način i da ta ideja dođe do nekoga ko može da pomogne njenu realizaciju - rekao je Jakovljević.\nOvo je druga godina kako gradovi iz Srbije učestvuju u globalnom događaju "Klimaton", a pored Subotice, ove godine učešće su uzeli Novi Sad, Beograd, Čačak i Niš. Zainteresovani pojedinci ili timovi mogu da se prijave do 22. oktobra do 23:59 časova na ovom linku, a više informacija o samom događaju možete pročitati ovde.\nPočeo globalni događaj "Klimaton"\nupravljanje otpadom startit centar subotica klimaton klimatske promene


Povećajte produktivnost uz manji broj potrebnih intervencija i ujedno smanjite uticaj na životnu sredinu i troškove poslovnog štampanja.\nPregledajte galeriju Prikaz od 360 stepeni\nOvaj štampač nudi najbrže vreme štampanja prve stranice (FPOT) u svom segmentu, kako za stranice u boji (5,3 sekundi), tako i za crno-bele (4,8 sekundi), u odnosu na uporedive laserske štampače2. Odštampajte do 5000 crno-belih stranica i stranica u boji bez zamene kertridža3. Najveći standardni kapacitet od 330 papira u ovom marketinškom segmentu4.\nIskoristite pogodnost niske potrošnje energije koja ne ugrožava sjajan rezultat štampe. Ovaj štampač koristi do 90% manje energije u odnosu na uporedive modele laserskih štampača5.\nŠirok opseg softvera i alatki nudi bezbedne opcije za štampanje i pomaže pri daljinskom upravljanju uređajima. NFC i mogućnost bežičnog povezivanja podržavaju i štampanje sa mobilnih uređaja. Osim toga, ovim štampačem je lako rukovati zbog korisničkog interfejsa po uzoru na pametne telefone.\nNajbolja iskorišćenost mastila u segmentu: Odštampajte do 5000 stranica bez zamene mastila3\nEkološko rešenje: Troši do 90% manje energije u poređenju sa konkurentskim laserskim štampačima u boji 5\nUšteda vremena: Brzo i pouzdano štampanje zahvaljujući PrecisionCore glavi štampača


Predstavnici Udruženja „Regina Elena“ i „Venice International University“ razgovarali o inicijativi za saradnju ovog centra sa UCG - Moja Crna Gora\n20/10/2020\tdijaspora Izvor: mojacrnagora.rs\nPredstavnici Udruženja Italija – Montenegro „Regina Elena“ i akademskog istraživačkog centra „Venice International University“ (VIU) su, 17.10.2020. godine u Rimu, razgovarali o inicijativi za saradnju ovog centra i Univerziteta Crne Gore (UCG), kao ideji koja ima veliki akademski potencijal i koja bi, ukoliko se ostvari, našim akademcima mogla da donese brojne benefite u naučno – istraživačkoj sferi.\nSastanak, kojem su prisustvovali predsjednica udruženja „Regina Elena“ Danijela Đurđević, članovi Udruženja dr Marta Mussini i prof. Norberto Cacaglia i predsjednik i osnivač „Venice International University“ Umberto Vattani, održan je na inicijativu VIU, u Klubu Ministarstva vanjskih poslova Republike Italije „Club degli Esteri“.\nUdruženje „Regina Elena“ je istaklo da bi ovaj vid akademske saradnje bio posebno važan za crnogorske studente, jer bi imali šansu da, kroz akademska iskustva u inostranstvu, sagledaju nove perspektive u izučavanju materije i naučnoj primjeni stečenih znanja i iskustava.\nAkademski istraživački centar „Venice International University“ (VIU) osnovan je 1995. godine u Veneciji, a članstvo u VIU, koji kroz apliciranje za određene fondove može biti i besplatno, bi za Univerzitet Crne Gore značilo povezivanje sa preko 20 univerziteta širom Evrope i svijeta koji su članovi ovog centra. Ovaj centar čini mreža akademskih institucija koja povezuju akademske zajednice – studente i profesore, kroz akreditovane programe, kurseve, predavanja i istraživanja, u oblasti pravnih, ekonomskih i drugih društvenih nauka. Glavne teme koje se obrađuju kroz programe odnose se na savremene izazove, kao što su globalizacija, ljudska prava, migracije, demokratizacija, siromaštvo, održivost i ekološka politika.


Napisao prota, 2019-06-17 10:09:06 u Novosti\nKompanija Huawei nedavno je predstavila najmlađeg člana Huawei P30 porodice i bez obzira što nije u pitanju flegšip model pametnog telefona, njegova kamera je više nego impresivna. Huawei P30 Lite poseduje brojne opcije, koje će vam omogućiti da uživate koriseći njegovu kameru i, kao i ostala dva modela iz P30 serije, pružiće vam nezaboravno iskustvo fotografisanja.\nHuawei P30 Lite dolazi sa zadnjom kamerom od 48 MP, što je više nego impresivno za Lite seriju telefona. Stvorivši pametni telefon srednje klase sa kamerom visokog kvaliteta, kompanija Huawei podigla je fotografiju “ultra – visoke rezolucije” na potpuno novi nivo.\nOno što ovu kameru čini toliko moćnom jeste korišćenje Quad Bayer šeme koja, u odnosu na klasičnu Bayer šemu, grupiše boje u četiri pravougaone grupe, što senzoru omogućava da istovremeno ostvari optimalnu visoku rezoluciju i odlične performanse pri slabijem osvetljenju, tako što eliminiše vremensku razliku između ,,kratke“ i ,,dugačke“ ekspozicije u HDR fotografijama. Huawei P30 Lite telefon koristi CMOS senzor, što uz impresivan broj piksela od 48 miliona predstavlja neverovatno dostignuće na polju tehnologije, iako je reč o polju koje se konstantno razvija i napreduje.\nPri fotografisanju, Quad Bayer šema omogućava svakom pikselu da preciznije izračuna koja boja ga okružuje, i to samostalno. To dovodi do toga da svaki piksel nezavisno obavlja obradu signala i shodno tome menja strukturu, čime se postiže jedinstveno iskustvo prilikom fotografisanja, a to su fotografije izuzetno visoke rezolucije nastale u realnom vremenu.\nIpak, još jedna od stavki koja čini ovaj lagani (Lite) model jedinstvenim i unapređenijim od svih prethodnih je Super Night režim, odnosno režim za noćno fotografisanje. On koristi veštačku inteligenciju za utvrđivanje značajnih odlika koje se nalaze u kadru, kao što su oblik i ivice objekata.\nPrisustvo veštačke inteligencije i njena implementacija u kameru Huawei P30 Lite telefona omogućava da se prilikom korišćenja Super Night režima zabeleže sve fotografije nastale tokom ekspozicije, pre nego se što odabere najkvalitetnija i uz veštačku inteligenciju nadomeste svi nedostaci nastali u uslovima slabijeg osvetljenja, kao što je na primer zamućenost fotografije zbog nestabilnog držanja telefona.\nIpak, za “običnog” korisnika, svaka od fotografija nastalih korišćenjem Super Night režima izgleda kao da je nastala potpuno spontano, budući da veštačka inteligencija samostalno obavlja funkcije “sređivanja” slike, što korisnicima pruža mogućnost da se pri fotografisanju potpuno opuste i prepuste stvaranju fotografija visokog kvaliteta.\nKontrolišite vaše dete pomoću Google Family Link rešenja


Lončar: Lekari iz Nemačke obučavaće kolege u Srbiji\nDo kraja godine počeće program edukacija lekara iz Srbije procedurama koje u dijagnostici i lečenju metaboličkih bolesti, a posebno Mukopolisaharidoze (MPS) tip 4A, poznatiji kao Morkio sindrom, primenjuju njihove kolege iz Nemačke.\nTo je dogovoreno na sastanku koji je nedavno imao ministar zdravlja Zlatibor Lončar sa doktorkom Kristinom Lampe iz Univerzitetske bolnice u Gisenu u Nemačkoj, koja je jedan od vodećih svetskih stručnjaka u lečenju obolelih od metaboličkih bolesti.\nMinistar Lončar je za Tanjug rekao je sa doktorkom Lampe razgovarao o mogućnostima saradnje i da su se slozili da srpske zdravstvene ustanove poseduju i adekvatne uslove i stručni kadar da se ono što Lampe radi u Nemačkoj uskoro primeni i kod nas.\nVeć do kraja godine počećemo program edukacije naših lekara i ostalog osoblja, koje će se delom obavljati kod nas, a delom u Nemačkoj i kojim će rukovoditi doktorka Lampe”, rekao je Lončar.\nOn je podsetio da je država u poslednjih šest godina uvećala budžet za lekove za obolele od retkih bolesti više od deset puta i da je osim savremene i efikasne terapije radi i na ranoj dijagnostici bolesti, ali i drugim oblicima zdravstvene nege i pomoći ovoj vrsti obolelih.\nDr Lampe bila je jedna od učesnica Međunarodnog kongresa o Mukopolisaharidozi koji je nedavno održan u Beogradu.\nSedmoro dece koja boluju od jednog oblika Mukopolisaharidoze tip 4, poznatiji kao Morkio sindrom, počeli su pre mesec dana da primaju savremenu terapiju o trošku države.\nPredstavnici udruženja obolelih nadaju se da će država pronaći način i da petoro odraslih dobije najnoviju terapiju, koja je veoma skupa. Godišnje terapija košta oko 400.000 evra i mora da se daje ceo život.\nMorkio sindrom je teška, urođena bolest metabolizma uzrokovana nedostatkom enzima. Bolest karakteriše prestanak rasta pacijenta, česte infekcije disajnih puteva, dolazi do oštećenja skeletnog sistema, sluha, vida, a nekada i unutrašnjih organa.\nISPALA JOJ BRADAVICA U EMISIJI UŽIVO Našoj starleti izvirile grudi iz minijaturne haljine


SAVJET MINISTARA BIH: Podržan Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz izvještaja EK\nSavjet ministara BiH podržao je uz sugestije Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja Evropske komisije o BiH za 2015. godinu, koji će biti ugrađeni u Program rada Savjeta ministara BiH za ovu godinu, kao i preporuke koje se odnose na niže nivoe vlasti u BiH.\nAkcioni plan u konačnom tekstu biće proveden u skladu s ustavnim nadležnostima svih nivoa vlasti, saopšteno je iz Savjeta ministara BiH.\nSavjet ministara BiH preporučio je Instituciji ombudsmana za ljudska prava u BiH da izradi specijalni izvještaj o položaju novinara i slučajevima prijetnji novinarima.\nNadležne institucije zadužene su da dostave Direkciji za evropske integracije relevantne informacije o realizaciji mjera navedenih u Akcionom planu za realizaciju prioriteta iz Izvještaja za 2015. godinu za nivo Savjeta ministara.\nPrioriteti su grupisani na oblasti reforme javne uprave, vladavine zakona/funkcionisanja pravosuđa, borbe protiv korupcije, borbe protiv organizovanog kriminala, ljudskih prava i zaštite manjina/slobode izražavanja.\nMeđu prioritetima su postojanje funkcionalne tržišne ekonomije i sposobnost suočavanja s konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama unutar EU.\nU Akcionom planu je definisan i set mjera iz oblasti unutrašnjeg tržišta, sektorskih politika i pravde, slobode i bezbjednosti.\nNa sjednici je utvrđen i Prijedlog osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU.\nPrijedlog osnova će Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara BiH dostaviti Predsjedništvu BiH u dalju proceduru.\nSavjet ministara BiH razmotrio je i, uz određene korekcije, usvojio Pregovaračku poziciju BiH kojom su definisani zahtjevi BiH u pregovorima s Evropskom komisijom o adaptaciji Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nPrva runda pregovora trebalo bi da bude održana 16. februara u Sarajevu. Prilikom pregovora, delegacija BiH imaće zadatak da iznađe prihvatljivo rješenje, zasnovano na uvažavanju uzajamnih interesa.\nSavjet ministara BiH je, uz korekcije, donio Program rada za ovu godinu, koji je baziran na Srednjoročnom programu rada Savjeta ministara BiH.\nU Program će biti ugrađen Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja Evropske komisije o BiH za 2015. godinu koji se odnose na Savjet ministara.\nGodišnji program rada sadrži Akcioni plan provođenja, pregled zakona i drugih propisa, međunarodnih ugovora kao i razvojno-investicionih projekata/programa.\nStrateški ciljevi su utvrđeni na osnovu opštih principa razvoja - integrisani rast, pametni rast, održivi rast, inkluzivni rast i upravljanje u funkciji rasta.\nZa svaki strateški cilj definisani su srednjoročni ciljevi u okviru kojih su programi i projekti.\nU skladu s utvrđenim spoljnopolitičkim prioritetima BiH, Savjet ministara će i u ovoj godini nastaviti aktivnosti koje daju doprinos ispunjavanju uslova za dalji napredak u procesu približavanja EU i NATO integracionim procesima.\nPlanirane su i aktivnosti na unapređenju i jačanju sveukupnih odnosa sa susjednim i zemljama u regiji.\nProgramom rada planiran je nastavak rada na unapređenju regionalnih trgovinskih odnosa BiH u okviru preferencijalnih trgovinskih sporazuma - Sporazma o stabilizaciji i pridruživanju, CEFTA i EFTA.\nIz Savjeta ministara navode da će biti nastavljeni pregovori radi sticanja punopravnog članstva u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.