Zakon o istopolnim zajednicama će biti usvojen, samo je pitanje kada – DnevniZurnal\nZakon o istopolnim zajednicama će biti usvojen, samo je pitanje kada\nby admin 16/09/2021, 21:10 1.9k Views\nMinistarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić izjavila je da nije pitanje da li će zakon o istopolnim zajednicama biti usvojen nego kada će biti usvojen.\nOna je, na konferenciju „Efektivna inkluzija LGBTI+ osoba“, održanoj povodom predstojećeg Prajda u Beogradu, rekla da primena tog zakona ne zavisi od onoga što je napisano u predlogu koji je reosrno ministarstvo podnelo Vladi i Savetu Evrope, već od toga kako će ljudi reagovati.\nOna je naglasila da svaki poslanik i svaka poslanica mogu da se zapitaju kako će njihova okolina reagovati jer su glasali za zakon o istopolnim zajednicama. Dodala je da se to odnosi na sve državne zvaničnke, ali i opoziciju, koja je bila „veoma tiha“ po pitanju predloga zakona o istopolnim zajednicama.\nČomić je istakla da kod tih ljudi nije u pitanju strah od LGBTIQ zajednice, „nego u tome što su oni prestrašeni da će mržnja sa LGBT zajednice biti preusmerena na njih“ zbog toga što su zakon usvojili.\nOcenila je da je, ako društvo želi da diskutuje o inkluziji LGBTIQ zajednice, to zapravo dijalog o strahu.\nNaglasila je da „takozvani normalni“ ljudi strah od „takozvanih pripadnika LGBTIQ zajednice“ objašnjavaju time što će ljudi iz LGBTIQ zajednice podizati decu i što misle da će zlostavljati tu decu.\nČomić je upitala da li „takozvani normalni“ zlostavljaju svoju decu i naglasila da niko ne želi da joj odgovori kada pita da li ljudi iz „takozvanih normalnih brakova i porodica“ tuku i seksualno zlostavljaju svoju decu.\nUpitala je i da li su deca iz „takozvanih normalnih brakova“ nesrećna, ona je navela da joj ljudi iz takvih brakova kažu da nije na njoj da o tome priča i zaključila da ona o tome ne bi pričala da oni nisu počeli da govore o tome.\nOna je rekla da će pokušati da uspostavi društveni dijalog o strahovima većine prema različitostima manjina i naglasila da su ljudi koji odaberu mržnju i volju da diskriminišu voljni da razgovaraju o svemu osim o sopstvenim strahovima.\nMiletić: Međunarodna obaveza Srbije\nGovoreći o Zakonu o istopolnim partnerstvima koji je već mesecima vruća tema u domaćoj javnosti, Goran Miletić iz organizacije Civil Right Defenders rekao je za N1 da se radi o međunarodnoj obavezi koju je Srbija preuzela na sebe pre šest godina.


Android revija » PlayNow arena donosi filmove na mobilne telefone PlayNow arena donosi filmove na mobilne telefone – Android revija\nSony Ericsson potvrđuje svoju strategiju i pozicionira se kao brand za Komunikaciju i zabavu (Communication Entertainment brand) predstavljajući jedinstvenu uslugu filmova u pokretu te nudi filmove za veliko platno u kombinaciji sa zapanjujućim kvalitetom malog ekrana.\nSony Ericsson danas dodatno ojačava svoju nameru da pruži jedinstvena zabavna iskustva na mobilnom telefonu predstavljanjem PlayNow™ arene sa filmovima, najnovijeg dodatka PlayNow™ arena platformi za ponudu sadržaja. Najava se nadovezuje na strategiju kompanije usmerene na Komunikaciju i zabavu koja je predstavljena na Mobile World Congress u Barseloni ranije ove godine.\nPlayNow™ arena sa filmovima je potpuna filmska usluga iz Sony Ericssona, uključena uz odabrane telefone, a korisnicima omogućava da pogledaju do 60 filmova godišnje na svom mobilnom telefonu. Usluga je optimizovana da korisnicima ponudi najveći ugođaj gledanja. Korisnici u bilo koje doba mogu odabrati između 15 filmova, a u katalog se svakog meseca dodaju novi naslovi. Nakon ‘učitavanja’ filmova na telefon, možete ih gledati kad god želite tokom 90 dana.\nPreuzeti filmovi će biti automatski formatirani da bi odgovarali performansama vašeg telefona. Iskusite vrhunski kvalitet slike, moćan zvuk i toliko jasne kadrove da se nećete mučiti sa čitanjem titlova i uočavanjem sitnih detalja.\n„Korisnici sve više traže uzbudljive sadržaje i vrhunska zabavna iskustva gde god se zatekli. Dodajući potpunu filmsku ponudu na PlayNow™ arenu, nastavljamo uklanjati prepreke i omogućavamo korisnicima da kroz svoj mobilni telefon jednostavno pristupe zabavi“, izjavio je Martin Blomkvist, voditelj odelenja za upravljanje i preuzimanje sadržaja u Sony Ericssonu.\nPlayNow arena donosi filmove na mobilne telefone was last modified: July 6th, 2009 by Goran Aničić\nEricsson je predstavio novo moderno rešenje za bazne stanice\nSmartAnswer – vaš mobilni telefon može biti...\nEricsson i Telenor uvode mrežno orijentisane kolaboracijske...\n15 mobilnih i web aplikacija sa Hakatona\nKina će ove godine izvesti milijardu mobilnih...


Bojan Leković, KupujemProdajem: Promet robe iz oglasa kao na berzi | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Bojan Leković, KupujemProdajem: Promet robe iz oglasa kao na berzi\nBojan Leković, KupujemProdajem: Promet robe iz oglasa kao na berzi\nSa 13 miliona poseta na mesečnom nivou internet portal KupujemProdajem nalazi se u prva tri najposećenijia domaća portala. Uz to, samo tokom 2016. godine ovaj servis za internet oglašavanje zabeležio je oko 159 miliona evra prometa trgovine između korisnika, čime je na efektan način ušao u desetu godinu postojanja, i to na tržištu koje je, uprkos ograničenom obimu, u međuvremenu razvilo relativno oštru konkurenciju.\nDoći do takve pozicije nije bilo nimalo lako, kaže za Biznis & Finansije Bojan Leković, osnivač KupujemProdajem. Prvu ideju za pokretanje portala za oglašavanje Leković je dobio pre više od petnaest godina u Holandiji, u kojoj živi i radi, i to inspirisan poslovanjem tamošnjeg popularnog sajta marktplaats.nl, pre svega njegovim pozitivnim učinkom za korisnike. „Maštao sam u slobodno vreme i čekao da se nešto desi, što je potpuno pogrešan pristup – preduzetnici su osobe koje prihvataju rizik, a ja na to dugo nisam bio spreman. U tom trenutku imao sam samo veliku želju, a ne i mogućnosti. Pitao sam se da li treba da uložim svoje vreme i novac u takav projekat, sa velikom mogućnošću da doživim neuspeh“, iskren je naš sagovornik.\nKonačno je, kako kaže, „prelomio“ 2007. godine, i to zahvaljujući podršci supruge i brata. „Odmah smo se suočili sa velikim brojem problema, i shvatili da moramo da ih rešavamo u hodu“.\nJedinstvena interesna mreža\nVeć prvi izazov je prilično iznenadio Lekovića. Naime, u tadašnjem Zakonu o oglašavanju pisalo je da svaki postavljeni oglas mora da ima obaveznu deklaraciju, i to na tri stranice „svakojakih podataka koje je trebalo popuniti“. Takva praksa, u suštini, nije imala mnogo veze sa internet oglašavanjem, već je „nasleđena“ iz vremena kada su dominirali drugačiji oblici oglašavanja, pre svega oni televizijski. Međutim, za kreiranje uspešnog sistema za oglašavanje na internetu, to je bilo potpuno neprihvatljivo, tako da se i regulativa vremenom prilagodila novim tržišnim okolnostima. Danas deklaracije nisu više potrebne, ali se od oglašivača, zato, traži da se identifikuje, za razliku od ustaljene prakse u svim članicama Evropske Unije, što samo pokazuje da je za srpsko tržište potrebno imati nešto više volje i deblje živce.\n„Sada je sve mnogo lakše, jer smo godinama sticali iskustvo kroz komunikaciju sa svim nadležnim državnim institucijama – od tržišne inspekcije, preko Poverenika za zaštitu podataka o ličnosti, pa sve do Ministarstva unutrašnjih poslova. Ne manje važni bili su kontakti sa našim korisnicima, gde je povremeno bilo potrebno da im budemo savetnici, pa čak i medijatori u njihovim transakcijama. Takav ozbiljan pristup, bez želje da se do uspeha dođe preko noći, doprineo je da danas imamo ogroman procenat uspešno obavljenih transakcija“, s ponosom priča Leković. KupujemProdajem je sada jedan od najvećih elektronskih oglasnika na Balkanu, na kojem svakog dana „osvane“ preko 40.000 novih oglasa – odnosno 150 oglasa mesečno na hiljadu stanovnika Srbije, što je skoro u ravni razvijenijih zapadnih zemalja.\nZa dalji razvoj e-oglašavanja i celokupne e-trgovine u našoj zemlji neophodno je da, osim lako dostupne infrastrukture koja omogućava da se celokupna transakcija „završi odjednom“, i korisnici u potpunosti budu upoznati sa svim mogućnostima koje su im na raspolaganju. „Pošto se ne bavimo direktnom elektronskom prodajom, već povezujemo ljude da međusobno trguju, to zahteva da na neki način okupimo veliki broj ljudi u jedinstvenu interesnu mrežu. Zato je naša velika želja da se internet kultura u Srbiji dalje razvija, ali ne u takozvanu ‘Fejsbuk kulturu’, već da ona podrazumeva da male firme ubuduće razvijaju svoje poslovanje i promovišu svoje brendove primarno preko interneta. Za takav rast postoji veliki potencijal jer je, prema poslednjim analizama, za veličinu naše privrede od oko 30 milijardi evra BDP-a, očekivana čak dva i po puta veća potrošnja na onlajn oglašavanje“, objašnjava direktor KupujemProdajem.\n12 zaposlenih i „mozak iza mašine“\nRazvoj tržišta podrazumeva i prihvatanje i pravovremenu primenu aktuelnih tehnologija. Prema Lekovićevim rečima, grubo gledano, postoje dva tipa ljudi koji usvajaju nove tehnologije – oni koji među prvima prihvate sve što je moderno, i oni koji su na to kasnije primorani zato što više nemaju izbora. Tako je u svim društvima širom planete, samo što se prosečni stepen prihvatanja tehnologija razlikuje od zemlje do zemlje. Japanci su, na primer, najbrži, i kod njih je inovativni ciklus mnogo kraći nego u zapadnoj Evropi. Srbija po tom pitanju baš ne blista, ali nije ni među najcrnjima. Domaće tržište, međutim, odlikuje veliki jaz između inovativnih firmi i onih koje se za svoje mesto na tržištu još uvek bore „na tradicionalan način“.\n„Godinama smo bili fokusirani na to da naša usluga bude što efikasnija, ali čitav sistem je mnogo lakše kontrolisati dok je obim poslovanja relativno mali. Kako je broj oglasa rastao, pojavila se i potreba za uvođenjem nove tehnologije koja bi pomogla u njihovom preciznijem klasifikovanju. KupujemProdajem ima samo dvanaestoro zaposlenih, a naši korisnici verovatno misle da nas ima pedeset ili stotinu, s obzirom na količinu podatka koje portal mora da obradi svakog dana“, naglašava Bojan Leković.\n„Mašina“ koja se krije iza funkcionisanja KupujemProdajem sada koristi i usluge veštačke inteligencije, i to, konkretno, tehnologije mašinskog učenja (machine learning), sa algoritmima koji su sposobni da prilagode celokupan sistem novonastalim situacijama. Na ovaj način se broj pogrešno klasifikovanih novih oglasa sve više smanjuje, a ceo proces kategorizovanja će biti automatizovan. Osim toga, na tri ili šest meseci sprovodi se „retreniranje“ sistema, u zavisnosti od promena kategorija i pravila koje su se u međuvremenu dogodile. Uvođenje procesa veštačke inteligencije sprovela je firma NIRI IC iz Niša, koja je jedna od retkih u Srbiji koja poseduje neophodni „know-how“ u ovoj oblasti, pa sada svoj uspešno lansirani proizvod može da ponudi klijentima sa sličnim potrebama širom sveta.\n„U celoj Evropi, mi smo jedna od retkih kompanija iz oblasti elektronskog oglašavanja koja već upotrebljava ovakvu tehnologiju, pa možemo da kažemo i da smo pioniri u njenoj primeni. Iako aktivnosti veštačke inteligencije nisu vidljive našim korisnicima, njeni efekti i te kako doprinose kvalitetu usluge koji im se pruža“, tvrdi Leković.\nS druge strane, kada su u pitanju „vidljive“ inovacije na portalu, za njih je jako važno da se uvode postepeno, korak po korak, kako bi se korisnici navikli i naučili da ih upotrebljavaju. „Ljudi uglavnom negativno reaguju na nagle promene, i o tome veoma vodimo računa. To je, uostalom, u skladu sa našim stavom da se do uspeha dolazi s puno pažnje i uloženog truda“, zaključuje Leković.\ninternet marko-miladinović oglašavanje


Будућност младих је у предузетништву\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nBudućnost mladih je u preduzetništvu\nVisoka nezaposlenost mladih u odnosu na nezaposlenost opšte populacije zahteva da oni, uz pomoć države, svoju budućnost stvaraju kroz preduzetništvo, poruka je današnje regionalne konferencije o preduzetništvu mladih u Srbiji, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini.\nPomoćnica ministra privrede Srbije Katarina Jovanović Obradović podsetila je da je ovu godinu Vlada Srbije proglasila Godinom preduzetništva i istakla da država omogućava mladima da se upoznaju sa preduzetništvom još dok su obrazovnom sistemu.\n„Ministarstvo privrede je ove godine sa deset miliona dinara podržalo aktivnosti i dostignuća mladih koji će u 200 srednjih stručnih škola sprovoditi svoj program koji se odnosi na preduzetničke kompanije i ostale programe kroz koje se razvijaju preduzetničke veštine i duh“, rekla je Jovanović Obradović.\nOna je dodala da su pripremljeni i programi podrške onima koji su odlučili da samostalno krenu u poslovanje.\n„Još je aktulan program startap kredita sa bespovratnim sredstvima kojerealizujemo preko Fonda za razvoj, kroz koji je moguće da svi koji žele da započnu biznis dobiju podršku u iznosu od 70 odsto kredita, odnosno 30 odsto bespovratnih sredstava, kako bi nabavili opremu ili obrtna sredstva potrebna za otpočinjanje poslovanja“, rekla je Jovanović Obradović.\nKako je istakla važno je utvrditi specifične prepreke na koje mladi nailaze prilikom započinjanja svog poslovanja, što će, kako je rekla, Ministarstvo privrede učiniti uz podršku Nemačke razvojne agencije (GIZ).\nNa skupu je rečeno da u Srbiji, od ukupnog broja zaposlenih, svaki sedmi je mlađi od 30 godina, dok je stopa njihove nezaposlenosti (43,1 odsto) dvostruko\nPomoćnica ministra Katarina Obradović Jovanović\nKako je istakao ministar prosvete u Vladi Crne Gore Predrag Bošković s problemom nezaposlenosti suočavaju se i najrazvijenije privrede, a kamoli zemlje našeg regiona, ali za naš region karakteristično je i da većina mladih svoje buduće zaposlenje traži u javnom sektoru.\nOn je naveo da države regiona moraju da pokažu mladima šta znači biti preduzetnik, ali i da stvore sisteme u kojima bi mladi lakše mogli da dođu do posla, odnosno da im kroz kvalitetno obrazovanje o preduzetništvu pomognu da to znanje sprovedu u delo.\n„Mi smo fokus stavili kroz obrazovanje. Imamo projekat stručnog osposobljavanja visokoškolaca, gde svake godine 5.000 svršenih visokoškolaca ima priliku da devet meseci obavlja stručnu praksu, što im se računa kao radni staž i radno iskustvo“, rekao je Bošković.\nNikola Jović iz organizacije Libek i asistent na Fakultetu političkih nauka rekao je da se Libek više godina bavi istraživanjem preduzetničke kulture i da su rezultati pokazali dve stvari – da su mladi pozitivno orijentisani prema biznisu i da znaju da su privatne kompanije uspešne, ali da, s druge strane, žele da se zaposle u javnom sektoru.\nPrema njegovim rečima mladi velike prepreke i probleme za započinjanje privatnog biznisa vide u složenim administrativnim procedurama, nedostatku novca i kreativnih ideja.\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite u Vladi Republike Srpske Milenko Savanović rekao je Vlada RS čini sve kako bi se smanjio broj nezaposlenosti mladih, koji čini trećinu ukupnog broja nezaposlenih u RS.\n„Sprovodimo razvojnu politiku za mlade, kroz stategiju obrazovanja i zapošljavanja i akcione planove da poboljšamo tu strukturu nezaposlenosti. Istina, ide teško, ali ima pomaka“, rekao je Savanović.\nOn je konstatovao da su mladi najveći resurs svake države i da zato mora da imse pridaje mnogo veći značaj nego do sada.\n„Duh preduzetništva nije na onom nivou koji bismo želeli, pre svega zbog dosta teške ekonomske situacije, ali ide pozitivnim trendom. Ima određenih nerazumevanja i animoziteta u društvu prema privatnoj inicijativi, ali stvari se kreću na bolje“, rekao je Savanović.\nPočetna»Vesti»Budućnost mladih je u preduzetništvu


Održan međunarodni skup o posledicama pandemije - Novi Standard\n21.06.2020. 13:12 21.06.2020.\nDesetine eksperata iz više zemalja razmatralo je izazove sa kojima će se suočiti svet u toku pandemije, te slabe tačke u ekonomiji i politici koje je otkrio kovid-19\nPanedmija koronavirusa je veoma zaoštrila ekonomske i političke probleme u Americi i Evropi, koji se sve više prećutkuju. U toku međunarodnog onlajn samita „Kovid-19. Globalni izazovi“, organizovanog od strane javnih ustanova i institucija Indije, Nemačke, Britanije, Rusije i Srbije (od 15-19 juna) desetine eksperata i više zemalja razmatralo je izazove sa kojima će se suočiti svet u toku pandemije, te slabe tačke u ekonomiji i politici, koje je otkrio kovid-19.\nSmatralo se da su stare članica EU, poput Nemačke i Francuske, ili zemlje poput Velike Britanije imale spremne rezerve sposobne za brzo reagovanje protiv pandemije. Na kraju se ispostavilo da je samo Nemačka brzo i efikasno lokalizovala pandemiju, u čemu joj je mnogo pomogla digitalizacija obrazovnog sistema, kao i pomoć privrednim subjektima od strane države. Ekonomista Mirjam Cvingli je istakla da su velike nemačke kompanije, koje su tradicionalno imale poreske olakšice, dobile mogućnost profitabilnog otpuštanja radnika, dobijajući pritom veliku pomoć iz državnog budžeta. Ipak, glavna tema konferencije bila su pitanja spoljne politike.\nTako je predsednik Federalne asocijacije ekonomskog razvoja i spoljne trgovine Nemačke Mihajl Šuman otvoreno rekao da je Nemačka dužna da se udalji od transatlantskih veza, te da je za Nemačku bolje da se fokusira na sopstvene interese. Pokušaj nekih zemalja Zapada da se uvođenjem sankcija od Kine i Rusije stvore neprijatelji samo će usporiti izlazak svetske ekonomije iz recesije. Gospodin Šuman se takođe osvrnuo na pitanje izazova iz oblasti bezbednosti vezanih za pandemiju. Sa ubrzanjem migrantskih takasa i uvećanjem broja lokalnih ratova može se izboriti samo novi, transformisani sistem nacionalne bezbednosti. Pored toga, u samoj Nemačkoj došlo je do oštrog političkog sukobljavanja povodom planova Trampa o povlačenju američkih trupa iz Nemačke. Gospodin Šuman je primetio, da se vlada Nemačke suviše oslanja na prekookeanske saveznike, te da se time suviše zanemaruju nacionalni resursi Nemačke kad je u pitanju odbrana.\nMihael Šuman, predsednik Federalne asocijacije za ekonomski razvoj i spoljnu trgovinu (BWA) sa sedištem u Berlinu\nU toku njegovog istupanja otvorena su pitanja i špijunskih skandala, te ponižavajućeg statusa Nemačke u odnosu na Belu kuću. Još u junu 2013. bivši operativac NSA Edvard Snouden je publikovao informacije o praćenju vodećih nemačkih političara, uključujući i Angelu Merkel. Ipak, nakon toga je došlo do spuštanja lopte na zemlju. Ministar unutrašnjih poslova Fridrih je izjavio da „dejstva Vašingtona ne zaslužuju takvu ocenu nemačkog društva“, dok je sama Angela Markel u julu 2013. imala pomirljiv razgovor sa američkim predsednikom Barakom Obamom, da bi se posle toga u „igru“ uključio i američki podpredsednik Džo Bajden. Nakon tog skandala situacija se ponovo smirila, a Bajedn i nemački ministar Fridrih pravdali su delovanje Vašingtona. Slučaj je u Nemačkoj zatvoren u junu 2015. sa zaključkom da se radi o „nedokazanim optužbama“.\nSada prekookeanski saveznik postepeno napušta teritoriju Nemačke, dok samu Nemačku pritiska da nastavi da gleda na Rusiju kao na svog prvorazrednog neprijatelja. Gospodin Šuman je istakao da Evropa treba da izvuče zaključke iz razvoja situacije u vezi sa anarhijom i masovnim nemirima koji se dešavaju u Americi, sa kojima američko rukovodstvo ne može – ili ne želi – da izađe na kraj već dve nedelje.\nOsvrnuvši se na polje ekonomije, Šuman je istakao da je glavni zadatak Nemačke ukidanje sankcija protiv Rusije, koje ne donose nikakve političke koristi ni Berlinu ni Vašingtonu, dok nanose veliku štetu trgovini i biznisu.\nSličnog mišljenja je i nemački novinar Stefan Ostenkop, koji je tokom svog istupanja na samitu izjavio da se vrši „demonizacija“ Rusije i Kine, da je neobhodno stvoriti centralni sistem zaštite od pandemije, te zajedničkim snagama suzbijati narastajuću ekonomsku krizu.\nNa sve to treba dodati trenutnu napetu situaciju oko „Severnog toka 2“ koji Vašington želi da zaustavi po svaku cenu. Nemačka je, čini se, pred izborom između sopstvenog suvereniteta ili potvrde ranije servilnosti prema Sjedinjenim Državama.\nSeverni tok 2, ilustracija\nMeđunarodni samit „Kovid 19. Globalni izazovi“ je jedan od prvih pokušaja evropskih eksperata da iznađu jedinstvenu strategiju za oporavak ekonomije i smanjenje broja obolelih. Međutim lideri nekih od najmoćnih zemalja ne žele da se slože sa mišljenjem eksperata, već slede „svoje“ interese uprkos činjenici da je nastupilo vreme kad je potrebna uzajamna pomoć kako bismo povratili preko potrebni mir. Izmišljanje neprijatelja i uvođenje sankcija neće pomoći stanovništvu koje je pogođeno karantinskim merama. Kina i Rusija su spremne za međunarodno sadjestvo, to je jasno. Ostaje da se vidi da li su Berlin, London i Vašington spremni da konačno promene svoje spoljnopolitičke „prioritete“, ili će čovečanstvo nastaviti da trpi posledice njihove kratkovide politike.


Eksplozija bombe na Filipinima: Desetoro mrtvih, 60 ranjenih - 02.09.2016, Sputnik Srbija\nEksplozija bombe na Filipinima: Desetoro mrtvih, 60 ranjenih\nU eksploziji na pijaci u filipinskom gradu Davau poginulo je najmanje 10, a ranjeno 60 ljudi, saopštio je zvaničnik te zemlje Ernesto Abel. Uzrok eksplozije je... 02.09.2016, Sputnik Srbija\nvesti, svet, filipini, davao, rodrigo duterte\n21:08 02.09.2016 (Osveženo: 21:29 02.09.2016)\n© AP Photo / Manman DejetoPosledice eksplozije na Filipinima\n© AP Photo / Manman Dejeto\nU eksploziji na pijaci u filipinskom gradu Davau poginulo je najmanje 10, a ranjeno 60 ljudi, saopštio je zvaničnik te zemlje Ernesto Abel. Uzrok eksplozije je bila bomba, izjavio je Martin Andanar, predstavnik filipinskog predsednika Rodriga Dutertea, a prenosi „Rojters“.\n„Prema prvim podacima istrage, pronađen je šrapnel napravljen nakon eksplozije minobacačkog projektila. Reč je bombi o ručne izrade“, naveo je Andanar.\nRanije je saopšteno da je poginulo petoro ljudi, a da je njih 30 ranjeno.\nNa mesto događaja stigao je predsednik Filipina Rodrigo Duterte, prenosi Si-En-En.


Faktor | Zbog protesta uhapšeno 14 osoba: "Prolivena krv policajaca neće ostati nekažnjena"\nObjavljeno: 30.12.2019. u 20:11\nDirektor Uprave policije Veselin Veljović poručio da neće dozvoliti napade na policajce\nUprava policije Crne Gore je procesuirala 14 osoba zbog incidenata u Podgorici, Nikšiću i Danilovgradu, javlja Anadolija.\nIz Uprave policije su kazali da je, zbog incidenata u Podgorici u nedjelju navečer, privedeno 13 osoba u prostorije Centra bezbjednosti Podgorica.\nOni su, kako se ističe, uhapšeni zbog počinjenog prekršaja iz Zakona o javnom redu i miru kao i krivičnog djela napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nPolicija je u nedjelju navečer koristila suzavac kako bi razbila proteste ispred hrama Hristovog vaskrsenja u Podgorici kao i prilikom uklanjanja blokade u Zeti na putu prema podgoričkom aerodromu. Kako je ranije navedeno, tom prilikom povrijeđena su četiri policajca.\n- Službenici Centra bezbjednosti Podgorica preduzimaju sve potrebne mjere i radnje u cilju utvrđivanja odgovornosti pojedinaca, kao i u cilju identifikacije počinilaca, kako u vezi događaja u Gradskoj Općini Zeta, tako i u vezi događaja kod Hrama hristovog vaskrsenja u Podgorici - naveli su iz Uprave policije.\nIstiče se i da je na području Danilovgrada i Nikšića u nedjelju došlo do narušavanja javnog reda i mira zbog neprijavljenih javnih okupljanja i do blokiranja saobraćajnica.\nDirektor Uprave policije Veselin Veljović danas je kazao da neće dozvoliti napade na policijske službenike i da će, kako tvrdi, svaki vid nasilja dobiti efikasan odgovor.\n- Nećemo dozvoliti napade na policijske službenike koji izvršavaju radne obaveze i zadatke u skladu sa zakonom i na svaki oblik ugrožavanja naših pripadnika, energično ćemo odgovoriti. Prolivena krv policijskih službenika neće ostati nekažnjena - kazao je Veljović u saopćenju za javnost.\nCrna GoraprotetsiZakon o slobodi vjeroispovijesti\nPutin se zahvalio Trumpu za informaciju koja je osujetila teroristički napad u Rusiji


"Loptasta munja" je fenomen koji je poznat nauci već vekovima. Bilo je do sada na stotine izveštaja o ovoj vrsti munje, ali to nije nešto što će iko od nas verovatno videti uživo. To su svetleće sfere, obojene raznim bojama, koje mogu biti veličine nekoliko centimetara ili nekoliko desetine metara. Naučnici ne mogu u potpunosti da objasne kada i zašto se oni javljaju, ali veoma lako nešto slično mogu da naprave u laboratoriji.\nPre jedne decenije, naučnici su neočekivano otkrili da postoji nešto što su nazvali "crna munja". Radi se o gromovima koji emituju izuzetno veliku količinu gama zraka. Oni su toliko moćni da mogu da oslepe senzore na satelitima koji su udaljeni nekoliko stotina kilometara, i mogu da stvore antimateriju. Zvuči kao nešto iz naučnofantastičnog filma, ali one zaista postoje, iako ostaju misterija. Zovu se "crne munje" pošto generišu jako malo svetlosti, vidljive golim okom, iako sadrže ogromnu količinu energije.\nPatuljci, kao i vilenjaci, veoma brzo nestanu. Toliko su jaki da mogu da se vide i tokom dana. Oni su mahom u obliku prstena i nastaju u još višim slojevima atmosfere u odnosu na spritove. Naučnici procenjuju da mogu da budu široki i po 300 kilometara. Postoji nekoliko snimaka i slika ovih pojava, a jedna od najpoznatijih je "igra patuljaka" iznad olujnog oblaka. Oni ipak najčešće nastaju iznad "pozitivnih munja", koji su ređi i smrtonosniji od običnih gromova.\nFoto: Welias, wikipedia\nMogu da budu manji, i tada se zovu "plavi mlazovi" ili da dostignu visinu od 70 kilometara iznad površine zemlje. Plavi podsećaju na kornet, i javljaju se u jonosferi, nekih 40.000 metara iznad zemljine površine. Postoje i "veliki mlazovi" koji su daleko veći i moćniji i zabeleženi su samo nekoliko puta. Traju manje od sekunde, ali oslobode neverovatnu količinu energije.


Kup Mirze Delibašića mora imati novi sistem takmičenja - Bhbasket\nBhbasket Kup Mirza Delibašić Kup Mirze Delibašića mora imati novi sistem takmičenja\nKup Mirze Delibašića mora imati novi sistem takmičenja\nOkončan je prvi Kup Mirze Delibašića, a laktaška Igokea osvojila je prvi trofej. Kao inicijatori ideje da se Kup BiH preimenuje u Kup Mirze Delibašića (pročitajte TEKST) i jedini medij koji je u dvorani u Laktašima ispratio polufinale i finale prvog takmičenja smatramo da je sazrelo vrijeme za promjenu sistema takmičenja odnosno da KS BiH što prije mora razmisliti o vraćanju sistema Kup takmičenja na period prije 2010. godine.\nU praksi bi to značilo da sve ekipe idu u žrijeb i da niko nema pravo direktnog plasmana bez obzira o kojem je klubu riječ.\nNemamo ništa protiv da se igra Kup RS, Kup Sistema A i Kup HB, ali Kup Mirza Delibašić trebao bi se igrati od početka do kraja pod tim imenom i da svi klubovi imaju priliku da osjete slast igranja sa velikim klubovima u svojim dvoranama.\nTakođer, trebalo bi se razmisliti o idejo da se svim klubovima omogući igranje Kupa Mirza Delibašić kroz pomoć u organizaciji utakmica. Naime, ima klubova koji ne mogu priuštiti odlazak iz Bihaća u Tuzlu ili iz Gradiške u Trebinje. Savez bi morao iznaći mogućnost da se bar u prva dva ili tri kola troškovi takmičenja u Kupu Mirza Delibašić pokriju sponzorstvom velikih kompanija. Na taj način dobili bi najmasovnije takmičenje, a borba za najdraži trofej bila bi još žešća.


Početna/BIZNIS/Miša Blam dobio ulicu u centru Niša\nSana Life 24. januara 2020.\tBIZNIS, MANIFESTACIJE, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nOdluka je ozvaničena danas u Službenom listu grada Niša, i to da će ime Miše Blama poneti nekadašnja Skopljanska ulica koja se nalazi u blizini Simfonijsklog orkestra i Sinagoge.\nMiša Blam koji je stalno ponavljao da „kultura jeste skupa, ali je nekultura najskuplja“ – bio je čovek velike intelektualne širine i kosmopolita koji je, s obzirom na svoje umetničke kvalitete, mogao da živi bilo gde u svetu.\nOn i jeste živeo i radio na različitim meridijanima i bio najbolji ambasador svoje domovine, ali je uvek osećao potrebu da se vrati u Srbiju i uradi još nešto za promociju pravih kulturnih vrednosti. Višedecenisjki rad na prikupljanju predmeta i dokumentacije, Miša Blam je par godina pre smrti krunisao prvom postavkom „Muzeja Džeza u Srbiji“, a autor je i knjige „Džez u Srbiji 1927 – 1944“ u kojoj je objedinio istorigrafske podatke vezane za početke džeza na ovim prostorima.\nDobitnik je mnogih priznanja, a uredbom Vlade Srbije dobitnik je posebnog priznanja za doprinos nacionalnoj kulturi Srbije. Njegova sestra, istaknuta glumica Nada Blam, nedavno je poverila na čuvanje Nišville jazz muzeju deo eksponata vezanih za džez u Srbiji, koje je Miša Blam decenijama prikupljao.\nOznakedžez kompozitor kontrabasista Miša Blam Niš Nišville pedagog Skupština ulica\nPrethodni Besplatan čaj za posetioce prvog Sajma lekovitog, začinskog, ukrasnog bilja i meda u Vranju\nSledeći Mališane na Dečijoj klinici obradovao odred Žandarmerije\nUdruženje pčelara Vlasotinca doniralo je 25 kg meda koje će volonteri Štaba za vanredne situacije …\nKompanija Imlek neće smanjivati otkupnu cenu mleka 31. marta 2020.\nNe moramo da se vidimo da bismo zajedno popili kafu 31. marta 2020.\nPrivreda i građani Srbije u borbi protiv korona virusa 31. marta 2020.\nBesplatna i anonimna online psiho-socijalna podrška 31. marta 2020.\nPčelari poklonili med Štabu za vanredne situacije 31. marta 2020.


Vesti online / Vesti / Svet / Erdogan zainteresovan za mišljenje Trampa\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan kaže da je zainteresovan da čuje kakva će biti politika novog američkog predsednika Donalda Trampa prema Bliskom istoku.\nNada se da će njegov razgovor sa Trampom uroditi plodom: Redžep Tajip Erdogan\n* Mekejn priznao: Rusija glavni igrač na Bliskom istoku\nSubota 28.01.2017. 19:15\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan rekao je danas da je zainteresovan da čuje kakva će biti politika novog američkog predsednika Donalda Trampa prema Bliskom istoku. Erdogan je novinarima pred odlazak u posetu Africi rekao da Turska želi Bliski Istok u kome se čuva teritorijalni integritet zemalja i gde region nije razoren. Turska je posebno zabrinuta zbog mogućeg raspada Sirije i Iraka, susednih zemljama razorenih ratom, navodi agencija AP.\nTurski predsednik je rekao da se radi na tome da se zakaže njegov sastanak s Trampom i naveo da će tokom njihovog prvog susreta pokrenuti pitanje Bliskog istoka. On je dodao da je Turska kao "najmoćnija zemlja" u regionu i "arbitar", najzainteresovanija kako će novi američki predsednik uticati na bliskoistočnu politiku SAD.


Gradska sekretarka za socijalnu zaštitu, Nataša Stanisavljević, prisustvovala je danas početku radova na renoviranju Dnevnog boravka za decu i omladinu sa smetnjama u razvoju u Mladenovcu. Kako je tom prilikom precizirala, ovaj Dnevnik boravak ima 42 korisnika o kojima brine 22 zaposlena.\n"Predviđeni su kompletni sanitarni radovi kako bi korisnici u Dnevnom boravku imali najbolje moguće uslove. Grad Beograd ulaže u dalji razvoj socijalne zaštite i infrastrukturu ustanova jer želimo najbolje i za korisnike i zaposlene. Rok za završetak radova je 45 dana, a nakon toga sledi opremanje novim nameštajem i opremom. Vrednost radova je oko 9,5 miliona dinara sa PDV-om", navela je Nataša Stanisavljević.\nOna je najavila da ove godine počinje izgradnja novog dnevnog boravka u Barajevu, a sledeće godine još jednog objekta u Zemunu.\nPredsednik opštine Mladenovac, Vladan Glišić, zahvalio je Gradu Beogradu i resornom sekretarijatu na domaćinskom odnosu prema prigradskim opštinama.\n"Ovo je ogromna investicija za nas, koja je važna za sve građane, a posebno jer se ovaj objekat renovira posle 15 godina. Nadam se da će se ovakav odnos Grada prema prigradskim opštinama nastaviti. Imamo dobru saradnju sa Sekretarijatom za socijalnu zaštitu i nadam se da ćemo sve zajedničke projekte do kraja godine ispuniti kvalitetno", rekao je Glišić.\nSnežana Živanić, rukovodilac Organizacione jedinice u sistemu dnevnih boravaka Grada Beograda, ukazala je da su i roditelji i korisnici prezadovoljni.\n"Očekujemo nove i promenjene uslove adekvatne vrstama i stepenu hendikepa koje naši korisnici imaju. Socijalna politika je osetljiva tema i gradski Sekretarijat o tome razmišlja na autentičan i adekvatan način. Čast mi je što sam deo tima koji vodi računa o ranjivim društvenim kategorijama kojima je pomoć potrebna", istakla je Živanić.\nMajka korisnika ove ustanove, Marica Drobac, ocenila je da je Dnevni boravak ustanova koja je nezamenljiva.\n"Mnogo mi znači Dnevni boravak sa svim sadržajima koje nudi. Osoblje je predivno i vodi računa o svima na izuzetan način", rekla je Marica Drobac.\nDatum kreiranja: 09. avgust 2021 .


Selaković: Izostanak reakcije EU o "velikoj Albaniji" ne doprinosi poverenju\nSelaković: Izostanak reakcije EU o „velikoj Albaniji“ ne doprinosi poverenju\nVesti Autor:Beta25. feb. 202114:513 komentara\nIzostanak reakcije EU na izjave o "velikoj Albaniji" pobednika izbora na Kosovu ne doprinose izgradnji poverenja, ukazao je ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković generalnom sekretaru Evropske službe za spoljne poslove (EEAS) Stefanu Saninu.\nLider kosovske stranke Samoopredeljenje Aljbin Kurti, pobednik nedavnih parlamentarnih izbora, izjavio je ranije da bi glasao za ujedinjenje Kosova i Albanije na eventualnom referendumu i ako bi ujedinjenje moglo da bude izvedeno na miran i demokratski način.\nSelaković je dodao da dijalog Srbije i Kosova „karakteriše nedostatak poverenja“, ali da Beograd podržava rad specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka i da je spreman da sarađuje sa svima koji mogu da pomognu u rešavanju otvorenih pitanja s Prištinom, saopštilo je Ministarstvo.\nBrisel, naglasio je, za Beograd ostaje centralno mesto za dijalog.\n„Značajan napredak u reformskom procesu“\nGovoreći o evrointegraciji, Selaković je ocenio da „značajan napredak Srbije postignut u reformskom procesu“ nije praćen odgovarajućom dinamikom pristupnih pregovora sa EU. Dodao je da reforme „ostaju u fokusu“ Vlade Srbije, „sa posebnim akcentom na vladavinu prava“.\nPošto prošle godine nije otvoreno nijedno pregovaračko poglavlje, zatražio je podršku da se pokaže i spremnost EU za nastavak procesa, ukazujući da je Srbija u ovom trenutku spremna za otvaranje pet poglavlja za koja je podnela pregovaračke pozicije.\nUz to Srbija koja je prihvatila novu metodologiju radi unapređenja i ubrzanja pristupnog procesa, očekuje da uskoro dobije razjašnjenja Evropske komisije o njenoj primeni.\nSrbija je, rekao je Selaković, zahvalna EU za podršku u oblasti strukturnih reformi, ekonomskih mera i za investicije, i pozvao EU da nastavi primenu Ekonomskog-investicionog plana za Zapadni Balkan koji će podstaći dalji ekonomski rast, navodi se u saopštenju.\nEUKosovoNikola SelakovićpoverenjereformeSrbijavelika albanija\nŽivanović: Najverovatniji motiv dojava je sukob u Ukrajini i neuvođenje sankcija


UKUSNE I KORISNE: Namirnice koje nas provereno podmlađuju! • HAPPYTV.RS\nUKUSNE I KORISNE: Namirnice koje nas provereno podmlađuju!\nIstraživački tim je merio elastičnost kože u 700 žena iz Japana - otkriveno je kako one koje su jele više zelenog i žutog povrća imale manje bora od ostalih.\nMnogo povrća je bogato i vitaminom C koji je važan za proizvodnju kolagena i takođe ima jak antioksidativni efekat. U jednoj studiji ljudi su konzumirali dnevno 180 mg vitamina Ctokom četiri nedelje i antioksidativna aktivnost njihove kože porasla je za čak 37%. Povrće s najviše vitamina C je lisnato zeleno povrće poput spanaća, (34). U drugoj studiji, istraživački tim je merio elastičnost kože u 700 žena iz Japana - otkriveno je kako one koje su jele više zelenog i žutog povrća imale manje bora od ostalih.


U NAREDNA DVA MESECA PROVERA BEZBEDNOSTI INFORMACIONIH SISTEMA, SAJTOVA I APLIKACIJA U POJEDINIM GRADOVIMA I OPŠTINAMA\nPored testova IT sistema, projekat predviđa i četiri radionice u Beogradu, Kragujevcu, Nišu i Novom Sadu za načelnike uprava i službenike za informacionu bezbednost u 119 lokalnih samouprava, saopšteno je iz NALED-a.\nKako je navedeno, na tim radionicama, učesnici će biti u prilici da se upoznaju sa obavezama u okviru Zakona o zaštiti podataka o ličnosti i Zakona o informacionoj bezbednosti i planiranim izmenama regulative.\nDirektor Kancelarije za IT i e-upravu Mihailo Jovanović naveo je da će donošenjem zakona o e-upravi, koji se nalazi u skupštinskoj proceduri, Kancelarija biti zadužena za brigu o bezbednosti IT sistema lokalnih samouprava.\n- Zato želimo da kroz ovakve projekte pospešimo saradnju lokalnog i centralnog nivoa vlasti u daljem razvoju e-uprave, unapredimo razmenu podataka i pružimo kvalitetne usluge građanima i privredi - dodao je on.\nRealizaciju projekta podržale su članice Saveza, kompanije Asseco SEE, Comtrade, IBM, KPMG, SAGA, SBS i SAP.\nMenadžeri za informacionu bezbednost ovih kompanija u saradnji sa nadležnima iz lokalnih samouprava i Kancelarijom za IT i e-upravu sprovešće tzv. etično hakerisanje IT sistema gradova i opština.\nReč je o "kontrolisanom napadu" koji analizira i traži slabe tačke informacionog sistema.\nNakon testiranja, lokalnim samoupravama će biti pripremljen izveštaj sa preporukama za otklanjanje nedostataka.\nSavez za e-upravu je radno telo NALED-a koje okuplja 44 kompanije i lokalne samouprave, a formiran je u cilju definisanja preporuka za unapređenje poslovnog okruženja kroz razvoj elektronske uprave i e-servisa.


Poslednji let spejs-šatla – Discovery Spaceweek\n14.oktobar u 23:30\nPriča o svemirskoj letelici – njeni uspesi i propasti – kao i san o izgradnji pristupačne i višekratne letelice.\nKako Atlantis završava svoju 135. i ujedno poslednju misiju, ovaj dokumentarac prikazuje uspone i padove najambicioznijeg svemirskog poduhvata ikada preduzetog, svemirske letelice.\nZa poslednje tri decenije, od prvog lansiranja 1981. šatl je postao originalan simbol američke tehnološke dominacije, dok istovremeno ispisuje nova pravila putovanja u svemir. Ovo je višekratno vozilo koje može da se lansira kao raketa, prevozi ljude i teret u Zemljinu orbitu, a potom sleti na pistu kao avion, i sve to iznova i iznova. Ipak, dve nesreće, 1986. i 2003. godine, kao i tragičan gubitak 14 astronauta šokirali su svet i označili kraj programa, kao i kraj jedne epohe. Uprkos tome, njeno nasleđe je izvanredno. Za 30 godina službe, šatl je prešao više milja, ispunio više misija i odvezao više muškaraca i žena u orbitu od bilo koje svemirske letelice u istoriji. On je preoblikovao naše razumevanje svemira, pomogao tehnološki razvitak i omogućio nam da proučavamo koje posledice je naša planeta osetila. Nakon ovog jula, kada šatl krene na svoj poslednji let, SAD više neće moći da pošalje čoveka u svemir, po prvi put, nakon pola veka.


DODIK IMA SVOJE PRIORITETE: 'Prihvatiti prijedlog Srbije o razgraničenju sa BiH' | Slobodna Bosna\nDODIK IMA SVOJE PRIORITETE: "Prihvatiti prijedlog Srbije o razgraničenju sa BiH"\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da se rješavanje pitanja granica između Srbije i BiH mora aktuelizovati i da se ne smije ostaviti vremenu sa uvjerenjem da će se samo od sebe riješiti, a za Tanjug kaže da bi trebalo prihvatiti sporazum o razgraničenju koji je predložila Srbija.\nOn je predložio da Srbija formira stručnu komisiju koja treba da riješi redoslijed poteza - da li da se granice utvrde prema katastarskom stanju, pa da se onda mijenjaju ili obrnuto.\nU izjavi za Tanjug, Dodik navodi da je, prema njegovom mišljenju, izlaz iz zastoja - prihvatanje sporazuma onako kako je predložen krajem 2017. godine.\n"Mi ga prihvatamo, ostaje da ga prihvati i bošnjačka strana", rekao je Dodik.\nPodsjetio je da su, u mandatu prethodnog Predsjedništva BiH, srpski i hrvatski članovi Mladen Ivanić i Dragan Čović prihvatili da to pitanje bude riješeno, ali je to osporio bošnjački predstavnik Bakir Izetbegović i to samo, kako kaže Dodik, iz želje da to pitanje ostane otvoreno.\nZato će, dodaje, rješavanje tog pitanja morati da čeka "situaciju kod Bošnjaka", što je, primjećuje, izlišno jer su na spornim područjima, i sa jedne i sa druge strane, Srbi, Srbija i Republika Srpska.\n"U tom pogledu, mi to pitanje iz RS posmatramo kao nešto nevažno, a oni u Sarajevu pokušavaju da to pitanje zgrabe i da se oko toga spore", rekao je Dodik.\nGranica BiH i Srbije duga je 335 kilometara, a sporni su dijelovi kod Zvornika i Bajine Bašte, odnosno dvije hidroelektrane Zvornik i Bajina bašta, pruga Beograd-Bar koja prolazi kroz BiH i opštine Priboj i Rudo.\nNa trilateralnom sastanku BiH, Srbije i Hrvatske u Mostaru prošle godine bilo je riječi o ovom problemu, a predsjednik Vučić je tada medijima prenio da je Srbija već ponudila kompromisno rješenje na osnovu razgovora u Sarajevu i da su "dvojica od trojice predstavnika BiH", kako misli, bila su sklona da ga prihvate.\n"Spremni smo da i dalje razgovaramo, jer smatram da to nije tako krupan problem. Tih 373 kilometra granice možemo da riješimo i mnogo brže", rekao je tada Vučić i objasnio da je Srbija, kada je riječ o hidroelektranama, prihvatila da granica ide sredinom toka Drine u tom dijelu.\n"Mi dostavljamo papire da je Srbija ulagala sa druge strane rijeke, kao i o eksproprijaciji, a od druge strane nismo dobili nijedan dokument o ulaganju. Radi se o 14 i 37 hektara, a ne o stotinama hiljada. Tražili smo pravo službenosti na 99 godina, a teritorija je vaša", rekao je tada Vučić na primjedbe Bakira Izetbegovića o narušenom interesu BiH.\nKako je još krajem 2017. godine izjavio Veljko Odalović, predsjednik vladine Komisije za razgraničenje sa BiH, budući da je Srbija izgradila obje hidrocentrale, izvršila eksproprijaciju i za oko 1.200 hektara zemljišta isplatila meštane, interes Srbije i najracionalnije rešenje je da hidrocentrale budu u funkciji i punom kapacitetu na našoj strani.\n"Mi nijednom rečju nismo rekli da nećemo razgovarati o predlogu koji druga strana bude ponudila", poručio je tada Odalović.\nKad je riječ o pruzi Beograd-Bar, on je ukazao da ona prolazi desetak kilometara kroz teritoriju BiH i podvukao da je Srbija bila vrlo korektna.\n"Prepoznato je da bi sa 1.700 hektara površine zemljišta, koje bi bilo dato u zamjenu, a koje bi odgovaralo i po strukturi i po kvalitetu i vrijednosti, po principu 'metar za metar', to bilo riješeno na obostrano zadovoljstvo", rekao je još krajem 2017. godine Odalović.\nTada je napomenuo i da građani opština Priboj i Rudo imaju velike probleme, jer im je život ispresjecan graničnim preprekama, te da se mora uzeti u obzir da hiljade građana čeka da se to riješi.\n"Srbija je na sve četiri tačke imala korektne i konkretne ponude i željela je da taj problem riješimo. To ne može da ne odgovara i BiH, jer i njeni građani imaju slične probleme. Ne vidimo nijedan razlog zašto ne bi seli i razgovarali - otvorili pitanja i ponudili rješenja", dodao je on.\nMeđutim, do danas pitanje četiri sporne tačke na granici Srbije i BiH nije riješeno.\nKAKO JE PAO ZLOČINAC IZ HERCEGOVINE KOGA SU ZVALI „HADŽIJA“: Naredio je ubistva na hiljade nedužne djece, pobjegao kao zadnja kukavica, a onda su ga OKRUŽILI HELIKOPTERIMA…


Naslovna / Fudbal / Svet / Bekam kvari planove Mesiju!\n2018-09-16 10:44 > 10:54\nVeć odavno se zna da je Leo Mesi rešen da se, po okončanju aktuelnog ugovora koji ima sa Barselonom, vrati u svoj Njuels gde bi završio karijeru.\nVladan Milojević dobio pomoć pred Napoli\nMeđutim, odjeknula je jedna vest kao grom iz vedra neba koja će naterati Mesija da razmisli o tome gde će završitit karijeru.\nNaime, Bekam je napravio svoju franšizu - Majami Inter, koja počinje da igra u MLS-u od 2020. godine i želi da u redovima svog tima vidi Lea Mesija, koji bi došao po okončanju ugovora sa timom iz Katalonije.\nNormalno, Mesi bi postao jedan od najbogatijih fudbalera današnjice. Za sada je sve u fazi ideje, ali je Bekam čvrsto rešio da na ovaj način odmah učini Majami najpopularnijim klubom i preuzme primat od Los Anđelesa.\nIako je često izjavljivao da želi da se varti u Argentinu, to sada i nije tako izgledno. Prvenstveno zbog toga što se njegovi zemljaci loše ophodne prema njemu zbog neuspeha reprezentacije Argentine.\nKakav bi ovo bum bio u Americi, nije potrebno ni naglašavati, u Majamiju ima oko 70% Latino populacije i sigurno da bi dolazak Mesija bio istorijski značajniji od svojevremenog dolaska Pelea u Kosmos.\nIBRA SA DRUGE PLANETE\nGrbić: Kao da smo igrali sa 15 kila na leđima\nSL - Slavili Rad, Mladost i Zemun\nZvezda se "osilila" pred Napoli - Novajlije napunile mrežu!\nPrethodna IBRA SA DRUGE PLANETE


Hiljade Poljaka protiv politizacije sudstva\nJaroslav Kačinjski / Foto: FoNet, AP\nNa poziv poljskih sudija i opozicije, hiljade Poljaka u Varšavi i nekoliko većih gradova sa upaljenim svećama u rukama ili svetlima mobilnih telefona napravili su živi lanac svetla oko zgrada sudova, kao podršku sudovima protiv reformi pravosuđa koje ove sedmice dovršavaju poljske vlasti.\nPre nekoliko dana, uprkos protestima opozicije i zabrinutosti Saveta Evrope i Evropske komisije, nakon Sejma i Senat poljskog parlamenta je, zahvaljujući komotnoj većini vladajuće stranke Pravo i Pravda, usvojio dva zakona o radu sudova, a treći, Zakon o Vrhovnom sudu kojim se taj sud praktično raspušta da bi se izabrale nove sudije, spreman je za glasanje ove sedmice. Kao argument da reforma vraća poljsko pravosuđe evropskim standardima, Ministarstvo pravde je istaklo da i u starim članicama EU sudije imenuje parlament, odnosno političari. Udruženja poljskih sudija odmah su podsetila na to da je taj akt imenovanja u zemljama EU uglavnom samo formalnost, jer političari nemaju punomoć da odlučuju o kandidatima za sudije i biraju ih, već to čine sudijska udruženja.\nReforma rada opštih sudova i izbora sudija i Vrhovnog suda već je peta velika reforma otkako je na vlast došla stranka Pravo i Pravda Jaroslava Kačinjskog koja izaziva zabrinutost i oštre kritike Saveta Evrope i EU, a zbog koje izlaze na ulice desetine hiljada građana širom Poljske, u strahu da Kačinjski uvodi polako autoritarni sistem i potkopava demokratiju u Poljskoj. Sličnu reformu rada sudova sproveo je u Mađarskoj Viktor Orban, ali je nakon žestokih kritika iz EU neke od spornih rešenja povukao ili makar ublažio. Analitičari upozoravaju da je za Kačinjskog i njegove konzervativce ključno da preuzmu Vrhovni sud, zato što on odlučuje da li su parlamentarni izbori bili legalni ili ne, pa političarima koji bi taj sud kontrolisali omogućava da svake izbore na kojima bi bili poraženi proglase za pokradene i ponište ih.\nZa ovu vlast je mnogobrojnost suština demokratije“Mala Srbija partner za buduću ulogu Kine u Evropi”


Revolucija u svetu automobila: Srpski stručnjaci u istraživanju koje može da promeni svet /video/ - Sputnjik Srbija\n12:00 14.09.2020 Preuzmite kraći link\nMotori koje pokreću gorivne ćelije vodonika idealni su jer ne zagađuju životnu sredinu. Koriste kao gorivo vodonik i kiseonik iz vazduha, a jedini nusproizvod je voda, tako da zagađenja nema.\nMeđutim, ono što je jedan od najvećih problema kod gorivnih ćelija vodonika jeste njihova visoka cena.\nUpravo time, odnosno načinom na koji može da se spreči degradacija gorivnih ćelija i produži njihov život kako bi mogle da se primenjuju u komercijalnim vozilima, bavili su se naši naučnici. Oni su to radili zajedno sa kolegama sa američkih univerziteta Džon Hopkins, Viskonsin-Medison, Dreksel, japanskog Došiša univerziteta, te Ouk ridž nacionalne laboratorije u SAD.\nTrenutno tek mali broj modela automobila koristi gorivne ćelije vodonika, a predmet proučavanja naših stručnjaka bile su takozvane gorivne ćelije sa polimernom membranom kao elektrolitom (PEMFC).\nKako je objavljeno u članku u časopisu „Nejčr materijals“, istraživanjem su otkrili tehnologiju koja bi mogla da bude korak bliže ka primeni ovakvog pogona u automobilima.\nTrenutno se za proces reakcije u gorivnim ćelijama, u kojima se koriste vodonik i kiseonik kako bi se dobila struja za pogon električnog motora, koriste nanočestice zasnovane na platini.\nPlatina je veoma skupa, a takve gorivne ćelije brzo propadaju i imaju kratak vek trajanja.\nNaši naučnici, zajedno sa stranim kolegama, ispitivali su kako da uspore proces degradacije tih nanočestica na atomskom i molekularnom nivou.\nOtkrili su da hemijskom upotrebom zlata može da se uspori propadanje PEMFC. Zahvaljujući njihovoj tehnologiji, vek ovakvih gorivnih ćelija mogao bi da bude čak 30 puta duži.\nJedan od rukovodećih naučnika u ovom istraživanju, koje je sprovedeno u Argon laboratoriji u državi Ilinoj, bio je i Vojislav Stamenković.\nStamenković, poreklom iz Srbije i doktorand Beogradskog univerziteta, jedan je od glavnih istraživača u toj američkoj laboratoriji.\nDa li biste vozili nešto ovako: Ovo su ruski automobili budućnosti\nAutomobili, vodonik, istraživanje, Beogradski univerzitet


Vesti online / Vesti / Svet / Papir zavadio ministarstva\nTurci u Kelnu: Snažna podrška Erdoganu zbunila domaćine\nObjavljeni delovi ovog delikatnog dokumenta na ARD-u, koji su zapravo odgovor Ministarstva unutrašnjih poslova na pitanje frakcije Levih u Bundestagu, nedvosmisleno prozivaju Tursku da pruža podršku radikalnim islamistima, kao što su Muslimansko bratstvo u Egiptu, Oružana islamistička opozicija u Siriji ili ozloglašeni palestinski Hamas.\nAnkara je očekivano oštro reagovala na ovu procenu, govoreći o (nemačkom) "poremećenom mentalitetu koji cilja na našeg predsednika i našu vladu". Međutim, varnice sevaju i u Berlinu, jer je MUP zaboravio da u čitavoj stvari konsultuje Ministarstvo spoljnih poslova, koje se odmah distanciralo od izveštaja.\nNe samo opozicija, nego i neki demohrišćani zahtevaju konsekvence za Tursku. "Podrška teroru nedvosmisleno znači prekoračenje crvene linije", rekao je Hans-Peter Ul iz bavarske CSU i dodao da "sankcije protiv Turske ne smeju više da budu tabu".\nZamenica portparola, Savsan Šebli, na konferenciji za novinare izjavila je da "izjave Ministarstva unutrašnjih poslova u svojoj paušalnosti ne prihvataju kao vlastite" i skandal je već bio na pomolu.\nU MUP-u su pokušali da sve opravdaju previdom njihovog službenika, ali replika Mezijerovog državnog sekretara Olea Šredera da su na zahtev poslanice Levih Savim Degdelem "bili u obavezi da daju informaciju, a ne da je prikriju kako bi to očito želelo Ministarstvo spoljnih poslova", otkriva da se radi o mnogo dubljem neslaganju koalicionih partnera, pa zašto ne i o rivalitetu dvojice ministara, Štajnmajera i Mezijera.\nMoguća kriza vlade\nOstaje pitanje zašto Merkelin ured upravo sada, kada su ionako kritični odnosi sa Turskom, pušta tako eksplozivne procene svoje tajne službe. Svakom je jasno da se informacije BND-a mogu objavljivati, rekao je jedan insajder. Najgori mogući scenario je da su pojedini akteri u Kancleramtu svesno pustili tajne informacije da miniraju nova diplomatska približavanja sa Turskom. Neki čak kao posledicu ovih dešavanja predviđaju - novu krizu vlade.\nTo, međutim, nije sve, pošto su i u Merkelinom uredu, koji je znao za puštanje informacija kao kontrolni organ BND-a, besni zbog ovakvog razvoja događaja. Merkelova nikako ne voli kad joj neko minira diplomatske napore, a posebno ne ako je to nacionalna obaveštajna služba BND", prenosi "Špigel".\nMinistar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer i dalje brani pomenuti izveštaj, koji je po njemu "poentirano predstavljanje jednog aspekta turske stvarnosti". Realnost u Turskoj i saradnja vlada u Berlinu i Ankari nadilaze sve ovo, naglasio je Mezijer.\n* Turci besni na Nemce: Zabrana Erdogana - "sramna za demokratiju"\n* Turska: Merkelova sa Hitlerovim brčićima\n* Erdoganov "prelet": Zbogom Angela, živeli Vladimire\nSVET Merkelova pobesnela: Erdogane, dosta je!\nSVET Merkelova o Erdoganu: Neću to tolerisati


Milija Miletić veoma aktivan poslanik sa juga Srbije - Svrljiške novine\n11. na listi\nNarodni poslanik Miletić, foto: M.M.\nNarodni poslanik Milija Miletić jedan je od aktivnijih poslanika u parlamentu i nalazi se na 11. mestu po broju javljanja, dok je na prvom mestu poslanica Vjerica Radeta iz redova Srpske radikalne stranke.\nPoslanik Miletić je na drugom mestu po broju javljanja kada su u pitanju odbornici sa juga Srbije, dok je na prvom mestu takođe radikal Nikola Savić.\nPoslanikca Jelena Žarić Kovačević iz Niša je na trećem mestu po broju javljanja u Narodnoj skupštini Republike Srbije od ukupnog broja poslanika sa juga Srbije, odnosno 14. na listi svih odbornika u parlamentu.\nVredno je istaći da će se narodni poslanik Milija Miletić, po svemu sudeći naći i u novom sazivu Narodne skupštine Srbije jer je na listi SNS-a pod nazivom ,,Aleksandar Vučić – Za našu decu.“ na 84. mestu.\nPrevPrethodnaObilazak ustanova u susret 8. martu\nSledećaVeliki skup koalicije USS-SNS-PUPS povodom 8. martaNext


Odbor za EU upoznat sa monitoringom za poglavlja 23 i 24 - Minority News\nModel monitoringa i izveštavanja predstavila je šef pregovaračkog tima Srbije Tanja Miščević, koja je istakla da će poglavlja 23 i 24, biti otvorena do samog kraja pregovaračkog procesa, i koja uz Poglavlje 35 predstavljaju kontrolna poglavlja sa uticajem na čitav tok pregovora.\nOna je dodala da je sa Evropskom komisijom dogovoren način i dinamika izveštavanja o sprovođenju akcionih planova, informisanje o ispunjenosti usklađivanja normativnog okvira i razumevanje prelaznih merila za poglavlja, saopšteno je iz Skupštine Srbije.\nMiščević je istakla da će, pored internih mehanizama izveštavanja, koji su kvartalni za Poglavlje 23 i mesečni za Poglavlje 24, Srbija izveštavati Evropsku komisiju o sprovođenju akcionih planova dva puta godišnje, a na zahtev zemalja članica EU dostavljati i vanredne izveštaje.\nTakođe, nakon ovogodišnjeg Izveštaja Evropske komisije o napretku, sledeći će biti predstavljen 2018. godine, dok će u međuvremenu postojati kraći izveštaji za dodatno informisanje zemalja članica EU, što predstavlja dodatni instrument praćenja, dodala je Miščević.\nPredsednica Odbora za evropske integracije Marinika Tepić poručila je da su za sadašnju fazu u procesu evropskih integracija zaslužne sve vlade koje su godinama unazad radile na ovom procesu.\nOna je podsetila članove pregovaračkog tima i rukovodioce pregovaračkih grupa po poglavljima na šarolik sastav Narodne skupštine u ovom sazivu, koji uključuje i evroskeptične političke opcije, ali i na ulogu Narodne skupštine, Odbora i Nacionalnog konventa za EU u procesu utvrđivanja pregovaračkih pozicija po poglavljima.\nČlanovi Odbora, rukovodioci pregovaračkih grupa za poglavlja 23 i 24 i predstavnici Nacionalnog konventa za EU razmenili su mišljenja o konkretnim pitanjima vezanim za izveštavanje, ali i budućim aktivnostima koje će se naći pored Odborom za evropske integracije.\nKategorije:\tKratke Vesti, Poglavlje 23\nOznake:\tmonitoring poglavlja 23 i 24, Odbor za evropske integracije


Osamnaest godina posle bombardovanja Srbije - priprema se tužba protiv 19 članica NATO-a, koje su učestvovale u agresiji. Tužbe, u ime žrtava, priprema specijalni tim, koji će činiti domaći i strani advokati, kao i lekari kojima predstoji da dokažu vezu između porasta najtežih bolesti i korišćenja uranijuma tokom bombardovanja.\nNATO (Foto: Pravda ilustracija)\nIako veza između statistike i bombardovanja zvanično nije dokazana, ekspertski tim namerava da je utvrdi - sa čime će pred sudove 19 zemalja NATO-a.\n"Ono što je bolje, to je da se prikupe da se napravi neka komisija koji će pribaviti sve to što su nam radili opisati, dokumentovati sa fotografijama, istorijama bolesti i tada da to se sačeka odgovarajući momenat, da se to iskoristi", kaže advokat Toma Fila.\nBorba za pravdu propala je čak i kada je iza nje stajala država - tokom bombardovanja Međunarodni sud pravde u Hagu odbacio je zahtev jugoslovenske vlade da NATO prekine sa udarima.\n"Da one sada nakon ovoliko godina pomognu našoj zemlji da pojedine posledice sanira - ovde govorimo i o razminiravanju i o finansijskoj pomoći i ulaganjima i mislim da je to i put kojim treba i u ovom slučaju ići", kaže Milan Antonijević.\nEkspertski tim, ipak, ima optimizma - namera im je da se u tužbama nađu i posledice korišćenja kasetnih bombi i bombardovanja hemijskih i petrohemijskih postrojenja. Veruju da će dokaze prikupiti za oko dve godine. OVO je prvi potez Rusije nakon ulaska Crne Gore u NATO.\nDokumentarac o NATO bombardovanju 1999. godine:\nVuk Drašković: Da me nisu izdali, bio bih predsednik, ne bi bilo rata na Kosovu i NATO bombi!


Šilb ponovo u Francuskoj - BasketballSphere\nFrancuska TRANSFERI VESTI\nBlejk Šilb (34, 201) ne može bez Francuske. Nekadašnji igrač Crvene zvezde potpisao je dvogodišnji ugovor sa prvoligašem Šampanj Šalon-Remsom i to na dve sezone.\nPre dolaska u klub koji je nastao pre osam godina fuzijom Šalona i Remsa o koji igra kao domaćin u dva grada i dve dvorane, Amerikanac koji je igrao za reprezentaciju Češke republike, u Francuskoj je igrao za Šalon (2009-13) i Pariz Levoa (2014-15). Prošle sezone nije uspeo da pomogne Betisu da sačuva mesto u ACB ligi.\nU Francuskoj je osvojio šampionsku titulu (2012), dva Kupa (2011, 2012), kao i Kup lidera (2012), bio je MVP finala, dva puta je igrao na Ol star meču…


Dojčinović: Političari glume siromaštvo\nDojčinović za RSE: Političari glume siromaštvo (iz intervjua u decembru 2016)\nUrednik portala KRIK Stevan Dojčinović tužio je danas Pokret socijalista Aleksandra Vulina zbog, kako se navodi na tom portalu, laži koje je Pokret o njemu objavio u nizu saopštenja.\nZa Dojčinovića se navodi da prima novac od stranaca da bi pisao tekstove protiv Vulina, da ta primanja ne prijavljuje nadležnim institucijama, da kriminalizuje one koji rade u interesu Srbije, kao i da je svaki neprijatelj Srbije njegov prijatelj. Osim toga, Dojčinović je označen kao narkoman i kao osoba koja ima čudne sklonosti da visi po plafonima, probada bradavice iglama i samopovredjuje se, preneo je KRIK.\nO istoj temi: Slučaj 'Tetka iz Kanade' govori o posedovanju države\nPovod za vređanje i pokušaj diskreditacije urednika KRIK-a bila je objava da Vulin ne može da dokaže poreklo novca kojim je kupio stan. Ministar Vulin tvrdio je da je stan platio prodajom nekretnine, a kasnije da je reč o pozajmici od 205.000 evra od suprugine tetke iz Kanade, piše u izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije koji je objavio KRIK.\n(Video: U rubrici RSE “Šta rekoste”, o tome govori Ilir Gaši, programski direktor fondacije “Slavko Ćuruvija”)


"Balkan" - novi video singl benda Vrane kamene - NekiRok\n“Balkan” – novi video singl benda Vrane kamene\nBeogradski alternativni garažni rock sastav Vrane kamene obradovao je sve ljubitelje rokenrola novim video singlom pod nazivom “Balkan”. Singl je ujedno i najava njihovog predstojećeg (drugog po redu) studijskog albuma “Bezumlje i mrak” na kom marljivo rade već neko vreme.\nBez dlake na jeziku i uz jake rifove, što je odavno već svojstveno za ovaj bend, Vrane kao i do sada nikoga neće ostaviti ravnodušnim budući da su se u svom maniru u novoj pesmi pozabavili tragedijom naroda sa ovih prostora.\nZa producentski deo posla bili su zaduženi Denis Ivanović i Per Hartwig (SWE), Predrag Pejić i Aleksandar (Saša) Žarak (SRB/Studio Bumerang), a za veoma intrigantan spot najveći “krivci” su Aleksandar Vuković (Black Falcon Films) i Aleksandar Kar.\nVrane kamene i dalje kao bend nastavljaju da grabe uzlaznom putanjom urkos pandemiji i nedozvoljavaju da im dešavanja vezana za nju saseku krila, a svojim fanovima najavljuju mnogo novih pesama i puno sjajnih stvari u narednoj godini.\n“Ako ste do sada tvrdili da ste istinski ljubitelj rock’n’roll-a, a pritom niste imali priliku da čujete Vrane kamene onda je itekako vreme da preispitate svoje stavove i poslušate nas, jer u nama ćete zasigurno pronači dobar deo sebe”, poručio je frontmen benda, Aleksandar Pejčić.


SAD: Neosnovane spekulacije o granicama mogle bi da podstaknu nestabilnost | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti SAD: Neosnovane spekulacije o granicama mogle bi da podstaknu nestabilnost\nAmerički State Department ocijenio je u ponedeljak uveče da postoji opasnost da “neosnovane spekulacije o mijenjanju granica na Zapadnom Balkanu duž etničkih linija podstaknu nestabilnost u regionu”, te da se time “prizivaju sjećanja na tenzije u prošlosti”.\nMeđu evropskim zvaničnicima već neko veme kruži nezvanični diplomatski dokument, takozvani “non-pejper”, u kojem se predlaže podela Bosne i Hercegovine i spajanje Kosova i Albanije, prenela je u ponedeljak agencija Rojters i citirala izjavu portparola predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen, koji je poručio da je Evropska unija “apsolutno protiv” prekrajanja granica na Zapadnom Balkanu.\n“Sarađujemo sa zapadnobalkanskim zemljama i našim evropskim partnerima na unapređenju državne uprave, vladavine prava i reformi u borbi protiv korupcije – kao i na promovisanju nezavisnih medija i energičnih civilnih društava – što će ojačati evropsku perspektivu regiona i unaprediti dugoročni cilj cjelovite, slobodne i mirne Evrope”, poručio je Price u saopštenju.\n“Podržavamo dijalog uz posredovanje Evropske unije i ohrabrujemo strane da se ponovo hitno angažuju u ovom procesu da bi riješila tehnička i politička pitanja. Radit ćemo sa Srbijom i Kosovom na primeni obaveza iz Washingtonskog sporazuma, u znak podrške cilju pune normalizacije”, naveo je Price.\nPortparol State Departmenta je u saopštenju podvukao i da Washington, uz snažne ekonomske veze sa regionom, cijeni svoja partnerstva u oblasti odbrane i bezbjednosti, “uključujući sa najnovijim NATO saveznicima, Crnom Gorom i Sjevernom Makedonijom”.\n“Namjeravamo da dodatno ojačamo tu saradnju kroz obuku, vežbe, angažovanje snaga i nabavku”, najavio je Price.\nPrice je podsjetio i da Washington sarađuje sa međunarodnom zajednicom da podrži Bosnu i Hercegovinu “u sprovođenju reformi, uključujući i izborne, koje će joj omogućiti da se razvija i obezbijedi status kandidata za članstvo u EU.\nPrevious articleZnanstvenici upozoravaju: Razmak od 2 metra u zatvorenom ne sprječava prijenos koronavirusa\nNext articleOgraničenje kretanja ostaje na snazi, maske na otvorenom nisu obavezne


U prethodnom tekstu smo se bavili decom koja su nemotivisana za sport, a nalaze se u uzrastu, na primer, do prvog razreda osnovne škole. Zaključili smo da će, verovatno biti dovoljno da ih dovedete na probni besplatni trening, da osete atmosferu i verovatno će se vrlo brzo zaljubiti u gimnastiku.\nMeđutim, šta da radimo ako je dete starije, i sada već misli svojom glavom, tj. pokazuje izrazito neinteresovanje za redovne odlaske na treninge? Ovde dobro dođe da pričate sa detetom i da objasnite, njegovim jezikom i prilagođeno uzrastu, sve štete koje može da ima ako se ne bavi nikakvim sportom. Da može da postane debelo i tromo, bez snage, da neće biti okretno, spretno, vešto, sa osećajem za ravnotežu, i bez pravilne koordinacije pokreta, itd.\nNakon toga, opet je dobra odluka da dete odvedete na probni trening, i to ne samo da oseti atmosferu, već i da popriča sa nekim od trenera. Kada govori osoba od autoriteta, kao što je u ovom slučaju trener sportske gimnastike, tada to ima mnogo veću težinu i značaj, a i stručna lica znaju da prenesu veoma uspešno motivaciju na decu, tako da ona sama požele da počnu sa treniranjem.


Zauzmi svoje mesto – za Gavrilovu pobedu! - Sputnjik Srbija\n10:34 14 Jun 2021\n13:01 20.05.2021 Preuzmite kraći link\nZa prave sportiste i šampione „predaja nije opcija“ – tim geslom vodili su se i u košarkaškim klubovima Rivers BM i Astra, kada su u saradnji sa Košarkaškim savezom Beograda (KSB) odlučili da u toku pandemije virusa korona organizuju završni turnir regionalne omladinske lige, i to pred punim tribinama.\nU hali „Vizura“ na Tošinom bunaru od 21. do 23. maja sva mesta biće popunjena, samo što gledaoci u dvorani neće biti prisutni fizički, već virtuelno.\nNa monitorima koji će biti pričvršćeni za stolice, moći će da se vide lica simpatizera klubova (KK Rivers BM, KK Astra i KK Borac Zemun) koji će se boriti za zvanje šampiona omladinske lige.\n„Kao inspiracija nam je poslužio NBA balon u Diznilendu, u kome je odigrana završnica pršlogodišnjeg izdanja najjače košakaške lige na svetu. Tamo je svaki meč pratilo 300 navijača, a naš cilj je da toliko ljudi virtuelno bude prisutno i na svakoj utakmici na turniru. Želeli smo da vratimo publiku u dvorane, pa makar i virtuelno, i da na taj način omogućimo igračima da ponovo osete bar deo prave takmičarske atmosfere. Mislim da smo našli kompromisno i odgovorno rešenje, tako da ne ugrožavamo zdravlje ljudi“, rekao je predsednik KK Rivers BM Marko Radović.\nSprovođenje ideje u delo zahtevalo je ozbiljnu tehničku podršku u vidu opreme, softvera i ljudstva, koje su organizatorima bez ikakve naknade ustupile kompanije Majkrosoft i Komtrejd. Bitnu ulogu u realizaciji projekta imali su i firma Verakomp, kao i Majkrosoft juser grupe u Srbiji i Bosni i Hercegovini.\n„Kada smo razmišljali o realizaciji projekta, naš primarni fokus bio je na sinergiji aktuelnih tehnologija, u cilju prevazilaženja barijera nastalih usled posledica delovanja Kovid-19 virusa. Analizom tržišta i dostupnih alata, došli smo na ideju da iskoristimo MS Teams kao idealnu platformu za deljenje sadržaja i povezivanje većeg broja ljudi u jednu virtuelnu zajednicu. Da bi to sproveli u delo, pored platforme potrebni su nam bili i ekrani i specijalna kamera, koje smo zahvaljujući sponzorima i prijateljima projekta i dobili, i bez čije pomoći sama realizacija ne bi bila moguća. Tokom turnira na tribinama postavićemo specijalne ekrane sa kamerom, preko kojih će igrači moći uživo da vide publiku, koja će utakmicu pratiti iz istog ugla kamere kao da se nalaze u hali i prate utakmicu. Svaki pokret navijača prikazaće se uživo na ekranima, a zahvaljujući MS Teams i Together modu prikaz navijača će biti jedinstven kao da se svi nalaze na jednom mestu u svečanoj loži hale“, istakao je tehnički konsultant i član organizacionog tima turnira Vukašin Jeremić.\nIz kompanije Majkrosoft poručuju da su zadovoljni što mogu da doprinesu unapređenju načina na koji ljudi doživljavaju sport.\n„Kada se strast i tehnologija spoje, možemo da promenimo način na koji svet gleda, igra, trenira i doživljava sport. Čak i ako svi ljubitelji sporta fizički ne mogu biti sa timom, oni mogu doživeti akciju - zajedno, pa čak i ličnije nego ikada ranije“, naveo je Milan Gospić, direktor kompanije Majkrosoft u Srbiji.\nIpak, važniji od sportskih uspeha i tehnoloških inovacija je humanitarni momenat koji ovaj turnir ima. Sav prihod od prodaje ulaznica namenjen je prikupljanju sredstava za lečenje osmomesečnog Gavrila Đurđevića, koji boluje od Spinalne mišićne atrofije tip 1. Deca sa ovom dijagnozom žive najviše dve godine, a bolest se manifestuje progresivnom atrofijom mišića i gubitkom osnovnih životnih fukcija, kao što su hodanje, varenje, gutanje i disanje. Da bi Gavrilo mogao da preživi i sutra ima normalno detinjstvo, neophodno je da dobije najskuplji lek na svetu, čija je cena neverovatnih 2,4 miliona dolara.\n„Ideja je da cena ulaznice bude SMS poruka sa sadržajem 973 FT poslata na 3030. Predviđeno je da bude odigrano pet mečeva, tri takmičarska i dva revijalna. Javnosti će posebno biti interesantni revijalni mečevi u kojima će nastupiti poznate ličnosti koje su podržale ovu zanimljivu sportsko-tehnološko-humanitarnu priču... Biće upriličen i zanimljiv zabavno-umetnički program u pauzama, a neke od poznatih ličnosti će se naći u ulozi igrača, voditelja i zabavljača... Ali da ne bih otkrivao previše, kupite ulaznicu, ulepšajte naš događaj vašim virtuelnim prisustvom i pomozite Gavrilu da pobedi!“, naveo je Radović.\nOva interesantna manifestacija planirana je za predstojeći vikend, a u nastavku teksta možete videti satnicu i raspored odigravanja utakmica.\n18.55 Ceremonija svečanog otvaranja\n19.20 KK Rivers BM – Borac Zemun\n17.00 Prijatelji KK Rivers – I came to play (revijalni meč)\n19.20 KK Borac Zemun – KK Astra\n17.00 Utakmica poznatih ličnosti i prijatelja (revijalni meč)\n19.20 KK Astra – KK Rivers BM\nKONTAKT INFORMACIJE I RAČUNI ZA UPLATU NOVCA ZA LEČENJE GAVRILA ĐURĐEVIĆA:\nSve informacije u vezi turnira možete dobiti slanjem direktnih poruka na Instagram profil rivers_kk, kontaktiranjem na Twitter profilu rivers_kk, ili na zvaničnom sajtu www.kkrivers.com, kao i putem mejla kkriversbeograd@gmail.com.\nMinimalni iznos uplate je cena SMS poruke za Gavrila, međutim, ukoliko želite možete uplatiti i veći iznos.\nUkoliko niste u mogućnosti da ispratite utakmice na virutelnom turniru, a želite da pomognete Gavrilu na putu do ozdravljenja, to možete učiniti doniranjem novca na sledeće načine:


RSE: Karnevalska samba protiv Bolsonara | Novinska agencija Beta\nSVET | 28.02.2020 14:45 > 28.02 14:55\nParade najboljih škola sambe na karnevalu u Rio de Žaneiru, pored uobičajene uzavrele mešavine muzike, plesa i kostima, ove godine su, navodi Rojters, bile začinjene i provokacijama na račun Bolsonara, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nKao i svake godine na centralnom dogadjaju karnevala, na "sambodrom" (sambodrom) pred 90.000 gledalaca izašli su predstavnici 13 najpoznatijih škola sambe iz Rija, stotine živopisno i ponekad oskudno obučenih plesača i muzičara iza posebno dizajniranih pokretnih platformi.\nParada u ponedeljak, koja je trajala do ranih jutarnjih sati u utorak, dotakla je mnoge teme, izmedju ostalog Bolsonara, kontroverznu i polarizujuću ličnost koja je položila zakletvu prošle godine, navodi Rojters i ukazuje da ga njegove pristalice hvale zbog naglog pada broja nasilnih zločina i poboljšanja ekonomije, dok ga kritičari optužuju za rasizam i seksizam i za stavove prema životnoj sredini.\nBrazilski glumac i komičar Marselo Adnet pojavio se na paradi škole sambe Sao Klemente obučen kao Bolsonaro, podrugljivo izvodeći sklekove, salutirajući i pucajući iz imaginarnog pištolja, što je, kako ukazuje Rojters, radio bivši vojni oficir tokom svog dosadašnjeg predsedničkog mandata.\nNa platformi Sao Klementa takodje su bili natpisi "U redu je?", što je popularna Bolsonarova uzrečica, kao i "To je bio Leonardo di Kaprio", čime se ismeva predsednik što je prošle godine okrivio holivudskog glumca za požare u Amazonu.\nU nedelju se čuvena škola sambe Mangveira osvrnula na rast desničarske religiozne ostrašćenosti i povećanje policijskog nasilja u prvoj godini vladavine Bolsonara. Medju pesmama Mangveire bila je i "Ne mesiji s pištoljem u ruci", što je referenca na Bolsonara, čije je srednje ime Mesijas i koji podržava pravo na posedovanje oružja.\nDok su pojedine škole ismevale Boslonara, predsednik se nije mogao videti na najčuvenijoj brazilskoj žurci, ukazuje Asošiejted pres.\nI drugi političari su propustili priliku da vide i da budu vidjeni na paradi u Riju, čime je prekinuta višedecenijska tradicija političara i s levice i s desnice koji su nastojali da iskoriste karneval, navodi AP i dodaje da su brazilski političari danas često u središtu kritika nastupa škola sambe, pa zato izbegavaju najveću brazilsku kulturnu predstavu.\nBolsonaro takodje predvodi nagli zaokret Brazila ka desničarskim i konzervativnim političarima koji odbacuju karneval kao razvrat i preterivanje.\nPolitikolog s univerziteta u Rio de Žaneiru Serhio Praka rekao je da je karneval uvek bio političan, ali da su ranije kritike bile šire, dok su poslednjih godina ličnije i fokusirane na odredjenog političara, pa je tako prethodni predsednik Mišel Temer predstavljen kao "neoliberalni vampir".\nS velikim korupcionaškim skandalom koji trese Brazil sedam godina i izlaskom zemlje iz brutalne recesije, situacija nije dobra, pa bi, dodaje Praka, političari na žurkama s mnogo slavlja i alkohola izgledali loše.\nPlatforma škole sambe San Klemente, nazvana "fabrika lažnih vesti", u ponedeljak je imala ogromnu lutku Pinokija i veliki ekran mobilnog telefona s dezinformacijama koje su kružile na ekstremnodesničarskim mrežama, ukazuje AP, dodajući da je Bolsonaro pobedio 2018. kampanjom uglavnom vodjenom na društvenim medijima, dok su ga protivnici optuživali da širi dezinformacije.\n"Ovo nije protest protiv politike, već protiv loših političara koji lažu da bi bili izabrani", rekao je jedan od učesnika parade San Klementea.\nČuveni karneval u Riju uvek je imao element političke satire, ali ga s usponom Bolsonara mnogi učesnici vide kao čin otpora, piše Njujork tajms.\nBolsonaro i gradonačelnik Rija, evangelistički pastor Marselo Krivela, ne skrivaju prezir prema razuzdanom veselju koje parališe veći deo grada usred leta, navodi američki list, ukazujući da je njihov prezir, ako ništa drugo, dodatno podstakao kreativnost, strast i politički teatar na ulicama Rio de Žaneira, posebno na uličnim žurkama i plesnim nastupima širom grada tokom karnevala.\nKoreografkinja jedne od plesnih grupa poznatih kao "bloko" Poliana Souza rekla je za Njujork tajms da nastupe na ulicama oseća kao "vrisak otpora".\n"Ulice su naše, zašto da ih ne iskoristimo na najbolji način", dodala je ona.\nMišel Krimer iz drugog "blokoa" kaže da je njena grupa nastala samo iz zabave, ali da je s predsednikom koji želi da prestanu da postoje "važno imati glas", dodajući da "otpor znači da se ostane na ulicama".


Obveznice Brčkog uvrštene na berzu - Akta.ba\nObveznice Brčkog uvrštene na berzu\n16.07.2009. 09:14 / Izvor: Nezavisne novine\nObveznice Brčko distrikta za izmirenje stare devizne štednje ukupne vrijednosti od oko 21 milion KM od 15.07.2009. godine su uvrštene na tržište Banjalučke berze, ali njima prvog dana nije bilo trgovanja zbog izostanka prodajne strane.\nU Banjalučkoj berzi ocjenjuju veoma značajnim uvrštenje još jednog dužničkog instrumenta na tržištu kapitala RS. Darko Lakić, pomoćnik direktora Banjalučke berze, navodi da je na njihovo službeno tržište uvršteno sedam emisija obveznica Brčkog po osnovu stare devizne štednje s rokovima dospijeća koji se, u zavisnosti od izdanja, kreću od 30. septembra ove do 30. septembra 2015. godine.\n"Kamatna stopa svih emisija iznosi 2,5 odsto, što je identično nominalnoj kamati obveznica RS za staru deviznu štednju", ukazao je Lakić.\nOn je izrazio očekivanje da će biti tražnje za tim obveznicama, što bi, navodi, bio značajan podsticaj još većem prometu dužničkim hartijama od vrijednosti koje posljednjih mjeseci imaju sve veće učešće u ukupnoj trgovini na Banjalučkoj berzi.\n"Cijena tih obveznica zavisiće od interesa investitora. Ako njima bude trgovano uz diskont u odnosu na nominalnu vrijednost investitori će ostvarivati prinos koji je veći od nominalne kamatne stope, kao što je slučaj s obveznicama RS", kazao je Lakić.


Obnovljivi izvori energije za grejanje i hlađenje // Solarna Dolina // Vesti\nObjavljeno 20/06/2017 u Vesti\nPored pozitivnog uticaja na očuvanje životne sredine, obnovljivi izvori energije u pažljivo projektovanim energetski efikasnim stambenim sistemima, zapravo su finansijski isplativiji u odnosu na klasične izvore energije u klasičnim sistemima gradnje. Zgrade trenutno troše oko 40% ukupne energije koja se konzumira na planeti, zbog čega je nophodno prihvatiti savete stručnjaka i edukovati stanovništvo o značaju i potencijalu koji je svakome dostupan.\nObnovljivi izvori energije obuhvataju energiju iz biogoriva, biomase, geotermalnu energiju, energiju vode, solarnu energiju, energiju plime i oseke, energiju talasa i energiju vetra. Opšta definicija podrazumeva energiju koja se prikuplja iz izvora koji su prirodno obnovljivi u toku životnog veka čoveka.\nObnovljivi izvori energije su relativno ravnomerno raspoređeni na planeti Zemlji, za razliku od drugih izvora energije, koji su koncentrisani u ograničenom broju zemalja. Primena obnovljivih izvora energije i energetske efikasnosti obezbeđuje državi značajnu energetsku sigurnost i nezavisnost, kao i ekonomske benefite. Pri tome dolazi do redukcije zagađenja životne sredine i posredno do poboljšanja zdravstvenog stanja stanovništva, koje je u manjoj meri izloženo štetnim gasovima i isparenjima koja uzrokuju zagađenje vazduha, a izazvani su sagorevanjem fosilnih goriva. Obnovljivi izvori energije koji crpe energiju iz sunca, bilo direktno ili posredno, kao u slučaju vetra, smatraju se beskonačnim i neiscrpnim, budući da su i u osnovi neophodni za održavanje biološkog života na Zemlji.\nProjektni tim naselja Solarna dolina shvata izuzetnu važnost energetskog segmenta funkcionisanja naselja kolektivnog stanovanja, zbog čega nastoji da projektuje objekte visokih energetskih performansi, i da tako redukovanu potrebu za energijom, obezbeđuje iz izvora koji su ekološki čisti, finansijski isplativi i jednom rečju – održivi!\nU skorašnjem gostovanju arhitekte faze II naselja Solarna dolina, Maje Momirov, u radio emisiji koju vodi Jasna Žugić, novinarka Omladinskog radija RTV-a, istaknut je i finansijski potencijal korišćenja obnovljivih izvora energije, koji je često među širom populacijom nedovoljno jasno prezentovan.\n„Naselje je opremljeno solarnim kolektorima i toplotnim pumpama, na taj način će se rešavati grejanje, hlađenje i sanitarna voda. Podno grejanje će biti prisutno u svim objektima, kao jedan od najkomfornijih načina grejanja i ti sistemi hlađenja i grejanja će biti rešeni preko aplikacija na principu smart house tako da će stanovnici moći to da regulišu i sa udaljenosti“, kaže Momirov.\nIako generalno važi mišljenje da visok kvalitet mora biti praćen i visokom cenom, energetska efikasnost i korišćenje obnovljivih izvora energije vremenom samo potvrđuju suprotan stav, koji iz godine u godinu prihvata sve više ljudi, kako u zemlji, tako i inostranstvu.\nPročitajte ceo tekst i poslušajte prilog u audio formatu ovde.\nTagovi: grejanje, hlađenje, maja momirov, obnovljivi izvori energije, solarna dolina


Spoljni dug Federacije BiH na kraju prošle godine 4,7 milijardi KM\nSpoljni dug Federacije BiH FBiH/ iznosio je krajem prošle godine 4.702.740.083 KM i uglavnom se odnosio na Svjetsku banku, Evropsku banku za obnovu i razvoj, Evropsku investicionu banku i Međunarodni monetarni fond.\n“Preko multilateralnih finansijskih institucija realizovano je 3.599.097.267 KM ili 76,53 odsto spoljnog duga FBiH, dok se preostalih 1.103.642.815 KM ili 23,47 odsto odnosi na zaduženje kod bilateralnih kreditora”, navodi se u posljednjem kvartalnom izvještaju o dugu objavljenom u januaru.\nTokom četvrtog kvartala 2018. godine nije bilo novougovorenih kredita po osnovu spoljnog duga, prenosi portal “Kliks”.\nU istom periodu, na ime glavnice i kamate, isplaćeno je 212.530.283 KM. Od navedenog iznosa, 191.312.774 KM ili 90 odsto odnosilo se na otplatu glavnice, a 21.217.509 KM ili 10 odsto na troškove kamate.\nFederalno Ministarstvo finansija je u trećem kvartalu 2018. godine održalo tri aukcije vrijednosnih papira u iznosu od 60 miliona KM, od čega dvije aukcije devetomjesečnih trezorskih zapisa u iznosu od 20 miliona KM respektivno i jednu aukciju trezorskih obveznica sa rokom dospijeća od pet godina u iznosu od 20 miliona KM.\n“Ukupan unutrašnji dug Vlade FBiH u vrijednosnim papirima 31. decembra 2018. godine iznosio je 673.405.223 KM i u odnosu na protekli kvartal manji je za 40 miliona KM ili 5,61 odsto”, navodi se u kvartalnom izvještaju o dugu.\nUkupan dug kojim upravlja i za koji je odgovorna Vlada FBiH na dan 31. decembra prošle godine iznosi 5.407.405.801 KM ili 3.166.759.080 dolara i manji je od duga u proteklom kvartalu za 152.357.247 KM ili 2,74 odsto.


Bezvizni režim povećao migracije iz BiH - Jajce Online\nNaslovnica DRUŠTVO Bezvizni režim povećao migracije iz BiH\nBezvizni režim povećao migracije iz BiH\nDeset godina od ukidanja viza za šengensko područje za građane BiH navršava se danas, što je za posljedicu imalo to da su građani dobili mnogo veću slobodu putovanja, ali su se i migracije znatno povećale.\nPodsjećamo, EU je odlučila da ukine vize građanima BiH i Albanije. Odluka je 14. decembra 2010. godine objavljena u Službenom listu EU, a građani BiH su od 15. decembra mogli slobodno putovati. Odluka je donesena jednoglasno na sastanku ministara unutrašnjih poslova 27 zemalja članica EU.\nMinistarstvu spoljnih poslova BiH poslali smo upit o broju izdatih viza građanima BiH za šengensko područje do dobijanja bezviznog režima, kako bismo uporedili brojeve, ali do zaključenja ovog teksta nismo dobili odgovor.\nDo približnih podataka došli smo zaobilaznim putem jer smo na stranici Njemačkog ministarstva spoljnih poslova našli podatke za građane BiH kojima su turističke vize izdavane za putovanje u tu zemlju. S obzirom na to da se ugrubo računa da trećina putnika iz BiH ide u Njemačku, mogu se izvući podaci za cijelo šengensko područje.\nPrema tim njemačkim podacima, do 2010. godine, odnosno do ukidanja viza, Ambasada Njemačke u BiH je u prosjeku izdavala 26.500 turističkih šengenskih viza godišnje za putovanje građana BiH u Njemačku. Pod pretpostavkom da je to trećina svih turističkih šengenskih viza, može se zaključiti da je godišnje u BiH bilo izdavano ukupno oko 75.000 turističkih šengenskih viza. Ako uzmemo da je građanin u prosjeku za takse, putovanje u Sarajevo i ostale troškove morao dati oko 200 maraka, može se reći da je u proteklih deset godina ušteđeno oko 150 miliona maraka samo u ove svrhe.\nS druge, pak, strane, podaci Njemačkog ministarstva spoljnih poslova pokazuju da je broj izdatih viza za građane BiH koji su turistički putovali u Njemačku naglo pao. Tako je, primjera radi, 2011. godine izdato 212 viza i to iz svih kategorija, naredne godine 101, a 2013. samo 67. Najviše viza u jednoj godini izdato je upravo 2011. godine.\nIstovremeno, značajno je porastao broj migracija iz BiH u Njemačku. Podaci Njemačke savezne kancelarije za migracije i izbjeglice, koje smo našli na njihovoj stranici u Izvještaju o migracijama iz 2019. godine, jasno ukazuju na te trendove.\nNaime, do 2010. godine građanima BiH je u prosjeku godišnje izdavano oko 1.200 boravišnih dozvola. Nakon ukidanja viza, taj broj konstantno raste iz godine u godinu, da bi 2017. godine, za koju imaju posljednje svježe podatke, taj broj iznosio 12.461. Iz ovog podatka se vidi da je nakon ukidanja viza broj izdatih dozvola porastao za deset puta. Primjera radi, 2011. godine iselilo se 1.400 građana, naredne godine 3.400, 2013. godine 4.000, 2014. godine 5.300…\nS obzirom na to da nismo uspjeli naći podatke o imigracijama iz BiH u cijelo šengensko područje, može se indirektno zaključiti da su slični trendovi bili i kad su u pitanju druge za građane BiH atraktivne evropske zemlje, poput Austrije, Slovenije, Nizozemske ili Švedske.\nU Evropskoj komisiji su nas uputili na njihove redovne godišnje izvještaje o implementaciji mjera za liberalizaciju viznog režima. Ovi izvještaji se pišu svake godine od 2017. godine, nakon što je EU usvojila mehanizam za suspenziju bezviznog režima prethodne 2016. godine. Podsjećanja radi, ovaj mehanizam je usvojen nakon što su pojedini građani zemalja zapadnog Balkana počeli zloupotrebljavati bezvizni režim tako što su odlazili u evropske zemlje, posebno u Njemačku i Švedsku, a onda tamo podnosili zahtjeve za azil, za koji su znali da nemaju šanse, ali su u međuvremenu dobijali novac za izdržavanje dok su čekali odgovor na zahtjev za azil.\nU Evropskoj komisiji kažu da je BiH preduzela značajne mjere, od jačanja kontrola, do informativnih kampanja, kako bi se ove zloupotrebe zaustavile.\n“BiH je implementirala sve mjere koje su tražene u 2. izvještaju. Svi kriterijumi za održavanje vizne liberalizacije i dalje se ispunjavaju, a napredak je ostvaren i u sprečavanju zloupotreba. Iako je došlo do smanjenja broja vraćenih građana, nastavljena je dobra saradnja na readmisiji”, zaključeno je u Evropskoj komisiji, prema izvještaju koji je objavljen u julu.\nU Delegaciji EU u Sarajevu kažu da je EU pružila značajnu podršku BiH kako bi ispunila uslove za viznu liberalizaciju.\n“Kako bi ostvarila ovaj važan cilj, BiH je morala ispuniti brojne kompleksne zahtjeve koje je pred nju postavila EU, posebno u oblasti vladavine zakona i osnovnih prava. Standardi za biometrijske podatke u pasošima i putnim ispravama su pogotovo zahtijevali ogromne napore svih aktera i visok nivo usklađenosti sa pravnom stečevinom EU”, rekli su oni za “Nezavisne”.\nDodali su da su značajna poboljšanja bila neophodna u oblastima politika integrisanog upravljanja granicom, upravljanja migracijama, te borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije.\n“Kao pouzdan dugogodišnji partner zemlje, EU je pružila značajnu finansijsku i stručnu pomoć BiH kako bi tada ispunila uslove. Naša spremnost da pomognemo sa daljim usklađivanjem sa standardima EU se nastavlja, dok se zemlja sprema za naredne korake na svom putu ka EU”, kažu oni.\nPrethodni članakUznemirujući video: Maloljetnici pretukli dječaka sa invaliditetom i sve snimili\nNaredni članakBh. stručnjak produžio ugovor sa njemačkim drugoligašem do 2023. godine


Bajković "spustio roletnu" tokom proleća - Sportske.net\nBajković "spustio roletnu" tokom proleća\n15. april 2012.\nGolman Crvene zvezde skoro pa da ne zna kako je to vaditi loptu iz mreže kada je prolećni deo šampionata u pitanju. Na jedanaest odigranih mečeva Boban Bajković savladan je samo dva puta a poslednji put 17. marta u meču sa BSK Borčom.\nVignjević je poslednji igrač koji može da posvedoči kako izgelda kada se lopta nađe iza leđa Bobana Bajkovića. On je 17. marta u Borči savladao Zvezdinu "jedinicu" ali to nije bilo dovoljno da BSK ostane neporažen.\nBoban Bajković primer je kako upornost ume da se isplati u životu. Dugo je bio druga opcija u Zvezdi pošto je prednost davana Stamenkoviću. I pored toga trudio se i na kraju obezbedio sebi mesto među stativama, a da nije slučajno prvi izbor Roberta Prosinečkog svedoče sledeći podaci.\nNa jedanaest odigranih utakmica u prolećnom delu sezone Boban Bajković savladan je samo dva puta. Put do njegove mreže našli su samo Odita (Javor) i Vignjević (BSK Borča).\nTrenutna situacija je takva da Bajković nije vadio loptu iz mreže 706 minuta a velika je verovatnoća da će i u narednom meču ostati nesavladan pošto će na Marakanu doći Sloboda iz Užica sa kojom bi odbrana crveno-belih trebalo lako da izađe na kraj.\nIako će Partizan najverovatnije osvojiti novu titulu nema sumnje da je Bajkovićeva forma sjajna pa će Prosinečkom biti drago da na golu ima čuvara mreže na koga može da se osloni pošto siguran golman čini polovinu jedne kvalitetne ekipe.


Zvezda posle velikog preokreta pobedila Oradeu - Vaterpolo vesti\nPočetna » Slajder » Zvezda posle velikog preokreta pobedila Oradeu\nZvezda posle velikog preokreta pobedila Oradeu\n(Foto: Vanja Aleksić)\nZvezda je stigla do druge pobede u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nVaterpolisti Crvene zvezde posle pobede protiv Galatasaraja (13:2), savladali su posle velikog preokreta i rumunsku Oradeu, rezultatom 7:6. Crveno-beli su sada veoma blizu plasmana u drugu fazu, pošto će prve četiri ekipe proći dalje. Međutim, ekipa Igora Milanovića se namučila protiv Oradee, koja je u jednom trenutku vodila i 6:2.\nPoveli su Rumuni početkom drugog perioda 2:0, smanjio je Nikola Rađen, a tim u kojem nastupa Gojko Pijetlović do kraja poluvremena stigao je do 5:2. I u nastavku je Oradea stigla do prvog gola i prednosti od 6:2, a potom je krenula serija crveno-belih. Veljko Tankosić je smanjio razliku sa igračem više, potom je iz peterca precizan bio Miloš Vukićević, da bi Stefan Ilić pogodio za 6:5. U samoj završnici trećeg perioda crveno-beli su dobili još jedan peterac, koji je u gol pretvorio Marko Janković.\nZvezda je sedam minuta pre kraja imala odličnu priliku da povede, ali peterac nije iskoristio Tankosić. Nizali su se napadi sa igračem više na obe strane, a sredinom perioda Petar Kasum je pogodio za, ispostaviće se konačnih, 7:6. Zvezda je do kraja imala još tri prilike sa igračem više, ali nije stigla do novog gola.\nU ovoj grupi trenutno igraju Dinamo iz Moskve i Galatasaraj, dok je duel Šapca i grčkog Apolona zakazan za 13 časova.\nOznakeVaterpolo klub Crvena zvezda Vaterpolo Liga šampiona 2019/2020\n30/08/2019 u 14:04\nBravo crveno beli, idemo jace!


Ministar smenio Upravni i Nadzorni odbor OB „Stefan Visoki“ – Palanačke novine\nKako nezvanično saznajemo, odlukom Ministarstva zdravlja, smenjeni su Upravni i Nadzorni odbori u Opštoj bolnici „Stefan Visoki“, i postavljeni novi. Smene su se dogodile pred sam početak sastanka Upravnog odbora na kome je trebalo, između četiri kandidata prijavljena na konkursu, da se izabere novi direktor ove ustanove.\nUspeli smo da saznamo da je novi predsednik Upravnog odbora Radoslav Simić, funkcioner Srpske napredne stranke.\nDo ovih smena došlo je potpuno neočekivano i to baš u vreme kada je Upravni odbor, na zahtev Nadzornog odbora, doneo odluku o smeni vršioca dužnosti direktora ove zdravstvene ustanove, dr Gorana Bogdanovića.\nVeoma je zanimljiva činjenica da je sa mesta predsednika Upravnog odbora smenjen Petar Jelić, predsednik Opštinskog i član Glavnog odbora Socijalističke partije Srbije, a još čudnije je da je smenjeni predsednik Nadzornog odbora, prof. dr Boško Vojnović, visoki funkcioner i odbornik Srpske napredne stranke.\nI posle ovakvih odluka jasno je da se nastavlja sukob u opštinskom ogranku Srpske napredne stranke u Smederevskoj Palanci, a da smena Petra Jelića može da uzdrma i koalicione odnose na višem nivou.\nPokušaćemo da u resornom ministarstvu, koje takođe vodi Srpska napredna stranka, potražimo objašnjenja za ovakve poteze.\nNext story Veljko Spasojević novi trener KMF „Smederevo“\nPrevious story Promocija knjige „Miris tamjana“ Žarka Talijana


Stanivuković: Kriminal je uhvaćen kao zec, dolaze pravda i istina! - BIGportal.ba\n31 Januara, 2021 31 Januara, 2021 04171\nRekao je to gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković na konferenciji za novinare na kojoj je predstavio prvi izvještaj “Tima za reviziju” koji je prethodnih dana “češljao” javne nabavke, ugovore, sporazume i ostalo u gradskoj upravi, koje je sklapala bivša vlast SNSD-a.\n“Zapisan je na papiru, a krivične prijave će biti predate u utorak. Ovo je početak novog perioda u kom više ništa neće biti isto”, dodao je Stanivuković.\n“E to su gospodo besplatni udžbenici kad kažete da nema budžeta, to je 5.000 karata mjesečno za penzionere, stipendije za studente”, istakao je Stanivuković.\nOn je pomenuo i slučaj ukljanjanja srca grupe ” Pravde za Davida”, rekavši da je za to izdata uspmena naredba i da nema pisanih tragova.\n“Pozivam ih da uhapse i mene ako ovo što sam rekao nije tačno”, kazao je on.\nStanivuković je zaključio da je “Tim za reviziju” imao ozbiljan posao i radio ono što državne institucije nisu radile decenijama.\nPlanirana isključenja električne energije za ponedjeljak, 1. februar 2021. godine\n“Niko ne može da ucjenjuje EU zbog vakcina”\nCedevita Olimpija pobijedila Mornar u ABA ligi


Ivan Joksimović selektor odbojkaša Crne Gore - Odbojka Crna Gora - Volleyball Montenegro\nod admin 06/06/2022\n06/06/2022 310 pregleda\nUpravni odbor OSCG imenovao je Ivana Joksimovića za selektora muške seniorske odbojkaške reprezentacije Crne Gore.\nSaradnja sa Joksimovićem dogovorena je na tri godine, odnosno do Evropskog prvenstva 2025.\nOvo će Joksimoviću biti drugi mandat na čelu muške seniorske odbojkaške reprezentacije Crne Gore, s obzirom na to da je već predvodio sa klupe naše najbolje odbojkaše u periodu od februara 2011. godine do maja 2013. godine.\nJoksimović je već duži period u Kataru, gdje je vodio Katar sports klub, El Džaiš (u sezoni 2013/2014. bio proglašen za odbojkaškog trenera godine u Kataru) i Šamal. Joksimović je dvije i po godine proveo i u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, u Al Ahliju i Al Ainu.\nPrije prvog odlaska u inostranstvo, bio je i pomoćni trener Budućnosti, trener mlađih kategorija podgoričkog kluba, pomoćni trener juniorske reprezentacije bivše SR Jugoslavije. Bio je i trener Budvanske rivijere, sa kojom 2012. godine osvojio duplu krunu.


► Er Srbija u ograničenom obimu obnavlja redovan putnički saobraćaj od 18. maja\nKonačni red letenja zavisiće od odluka i smernica domaćih, stranih i međunarodnih tela i organa nadležnih za oblast civilne avijacije, odnosno od ukidanja zabrana letenja, izmena ograničenja u putovanjima i zdravstvenih mera u zemljama do kojih Er Srbija leti, navedeno je u današnjem saopštenju nacionalnog avio-prevoznika Srbije.\nOd 18. maja, biće organizovan ograničen broj letova do aerodrome London Hitrou, Frankfurta, Ciriha i Beča.\nKako je istaknuto, usled ograničenja koja utiču na našu mrežu destinacija, red letenja će pretrpeti određene izmene u odnosu na plan za letnju sezonu 2020. godine.\nTakođe, optimizovaće se nedeljni broj letova do destinacija kao što su Tivat, Ljubljana, Atina, Solun, Amsterdam, Prag, Moskva, Berlin, Rim, Istanbul, Milano, Diseldorf, Dubrovnik, Split, Larnaka, Kopenhagen, Štutgart, Njujork, Banjaluka, Tel Aviv, Stokholm, Venecija, Pula, Barselona, Sankt Peterburg i Madrid.\nIz Er Srbije je ukazano i da blisko sarađuju sa partnerima da bi utvrdili potražnju za čarter-letovima.\nEr Srbija će na svojim letovima primenjivati sve neophodne mere bezbednosti, u skladu sa najvišim bezbednosnim i higijenskim standardima, kao i uputstvima nadležnih domaćih i međunarodnih regulatornih tela, jer su bezbednost putnika i članova posade na prvom mestu.\nTuristička sezona u Grčkoj počeće 15. juna otvaranjem hotela, dok će direktni međunarodni letovi ka grčkim destinacijama postepeno biti obnavljani od 1. jula, izjavio je premijer Kirijakos...


Fabrika vode u Pavlišu čuva zdravlje Vrščana (VIDEO) - eVršac\nPostrojenje za preradu pijaće vode u Pavlišu, vredno 6.000.000 evra, izgrađeno je u periodu od marta 2016. do decembra 2017. godine. Investitor je JKP „Drugi oktobar”, a 60 odsto investicije finansirano je kreditom nemačke banke za razvoj KFW, dok je preostalih 40 odsto vredna donacija Vlade Republike Nemačke.\nZahvaljujući savremenom postrojenju, iz sirove podzemne vode odstranjuju se povišene vrednosti amonijaka i mangana. Tako prečišćenom vodom snabdevaju se Grad Vršac i sela Pavliš i Jablanka. Veliki kapaciteti fabrike vode obezbedili su mogućnost da se u budućnosti još desetak naseljenih mesta sa teritorije Grada Vršca poveže na postrojenje.\nKapacitet postrojenja je 200 litara u sekundi, plus rezervnih 100 litara, čime je pokriven celokupan kapacitet izvorišta podzemnih voda. Fabriku su svečano otvorili gradonačelnica Vršca Dragana Mitrović i ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib, a o značaju investicije govori i poseta predsednika Aleksandra Vučića ovom postrojenju.


78. godišnjica sovjetske agresije na Poljsku 17. septembra 1939. godine Crvena Armija je, kršeći poljsko-sovjetski pakt o nenapadanju, stupila na teritoriju Republike Poljske.\nSastnak sa predstavnicima Univerziteta nauke i tehnologije u Krakovu Dana 11. septembra zamenik ambasadora Republike Poljske u Srbiji Andrzej Kindziuk sastao se sa predstavnicima Univerziteta nauke i tehnologije u Krakovu.\nMonitoring projekta „Poboljšanje energetske efikasnosti zamenom prozora u sportskom centru „Mladost” u Bujanovcu Dana 5. septembra predstavnice Ambasade Republike Poljske u Beogradu su izvršile monitoring projekta „Poboljšanje energetske efikasnosti zamenom prozora u sportskom centru „Mladost” u Bujanovcu.\nMonitoring projekta „Opremljivanje Centra za mlade volontere organizacije „Caritas“ Sremska Mitrovica“ Dana 31. avgusta predstavnici Ambasade Republike Poljske u Beogradu izvršili su monitoring projekta „Opremljivanje Centra za mlade volontere organizacije „Caritas“ Sremska Mitrovica“.\nŠesto izdanje konferencije za startapove „Wolves Summit“ u Varšavi 10–11. oktobra 2017. godine „Wolves Summit“ je jedan od najvažnijih događaja za startap preduzeća koji se organizuju u Poljskoj.\n78. godišnjica izbijanja Drugog svetskog rata Drugi svetski rat je počeo 1. septembra 1939. godine napadom Nemačke na Poljsku. Nemačkoj agresija 17. septembra pridružila se i sovjetska vojska napavši Poljsku sa istoka. Odbrambeni rat trajao je do 6. oktobra 1939. godine, kada su završene borbe redovnih poljskih trupa sa agresorima.\nSastanak ambasadora Republike Poljske u Srbiji Tomaša Njegođiša sa ministrom kulture i informisanja RS Vladanom Vukosavljevićem Dana 30. avgusta ambasador Republike Poljske u Srbiji sasatao se sa ministrom kulture i informisanja Republike Srbije Vladanom Vukosavljevićem.\nSastanak ambasadora Republike Poljske Tomaša Njegođiša sa ministrom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoranom Đorđevićem Dana 28. avgusta ambasador Tomaš Njegođiš se sastao sa ministrom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoranom Đorđevićem.\nPoseta Istorijskom arhivu Beograda Dana 25.08.2017. godine konzul Pavel Sokolovski sastao se u Istorijskom arhivu Beograda sa zamenikom direktora pomenutog arhiva Slobodanom Mandićem i direktorom Istorijskog arhiva Sombor Bransilavom Ćurčićem.\nKrakovski likovni krug u Novom Sadu Predstavnik Ambasade Republike Poljske Andrzej Kindziuk otvorio je 14. avgusta u Kulturnom Centru Novog Sada izložbu Krakovski likovni krug (izbor sa Krakovskog trijenala grafike).


Poziv na ovogodišnji konkurs za Nagradu “Milan Mladenović”\nZadužbina Milana Mladenovića će tradicionalno i ove godine dodeliti Nagradu “Milan Mladenović”. Nagrada se dodeljuje za najbolju pesmu na teritoriji bivše Jugoslavije, na osnovu odluke stručnog žirija.\nOva godine u žiriju su frontmen benda „Urban & 4“ Damir Urban, muzičar Kiril Džajkovski, nekadašnji bubnjar EKV-a Ivan Fece Firči, Katarina Epštajn, urednica RTS tematskog kanala „Rokenroler“ i autorka emisije „Pop Karusel“ Radio Beograda 1, i Zoran Stajčić, glavni urednik portala „Ravno do dna“.\nKonkurs za Nagradu “Milan Mladenović” biće raspisan 1. juna, i trajaće do 30. juna.\nNagrada “Milan Mladenović” uspostavljena je sa ciljem da podstiče muzičko stvaralaštvo koje odlikuju vrednosti svоjstvene umetničkoj zaostavštini Milana Mladenovića, a biće dodeljena po treći put na svečanosti 21. septembra, na dan rođenja Milana Mladenovića.\nDobitnik prve Nagrade koja je dodeljena 2019. godine bio je bend Artan Lili sa pesmom „D.E.P.R.A“, a drugi laureat bila je grupa Dram 2020. sa pesmom „Daj mi sve“.\nUpišite tekst * + 7 = 16


Bolničari u Ukrajini prodavali bebe za 50.000 dolara - NOVA portal\nBolničari u Ukrajini prodavali bebe za 50.000 dolara\nSvet Autor:Milica Čule29. Apr. 202000:37 > 01:04\nFoto:Nenov Brothers Photography/Alamy/Alamy/Profimedia.rs\nVlasti u Ukrajini razbile su jednu od najvećih organizacija koja je prodavala bebe na svetskom crnom tržištu po ceni od 50.000 dolara. Sve se odvijalo u jednoj bolnici u Kijevu, a u organizaciji su učestvovali medicinski radnici te ustanove.\nDecu su, kako navode svetski mediji, rađale surogat majke. U celu priču je bilo uključeno nameštanje lažnih brakova između stranih državljana i lokalnih žena. Tom prilikom su koristili lažna dokumenta. Bolnica bi paru dala dete od surogat majke, kao i falsifikovana dokumenta s kojima su bebe mogle da napuste Ukrajinu.\nBebe su prodavali za 50.000 dolara, a tu su i troškovi od 15.000 dolara za veštačku oplodnju, kao i 1.200 za lažni brak. Nakon što im je policija ušla u trag i upala u prostorije u kojima je organizovana ova trgovina ljudima, pronađena je gomila dokaza, pasoši, punomoćja, novac, nacrti i šeme po kojima se obavlja ova “đavolja rabota”.\nTom prilikom je otkriveno da su bebe krili u jednom stanu u kojem je pronađeno pet novorođenčadi. U ovoj akciji uhapšeno je desetine njih u Kijevu, a protiv 140 ljudi iz celog sveta se vodi istraga zbog umešanosti.