LE - Čuka već zna ko je čeka ako prođe dalje - Sportske.net\nLE - Čuka već zna ko je čeka ako prođe dalje\nFudbaleri Čukaričkog tek treba da odmere snage sa Ordabasijem na startu kvalifikacija za Ligu Evrope, ali već danas možemo da konstatujemo ko će u drugom kolu biti rival boljem iz dvomeča srpske i kazahstanske ekipe.\n"Brđani" sa dvojicom bivših i jednim budućim igračem Partizana (SASTAVI)Voši i Čuki sude arbitri sa 'Pirineja'Trener Ordabasija: "Čeka nas težak zadatak"Evo šta Stevanović kaže o transferu u PartizanLešnjak: "Očekujem težak meč, ali i povoljan rezultat"\nSuperligaš sa Banovog brda večeras igra prvu utakmicu prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope, a ukoliko uspešno preskoči svoju prvu prepreku na putu ka grupnoj fazi naredna će biti mađarski Videoton.\nVicešampion Mađarske bio je više nego ubedljiv u prvom meču sa moldavskom Zarjom i slavio sa 3:0 (1:0), a na osnovu viđenog slobodno se može reći da Videoton ide u drugo kolo.\nMoldavska Zarja bila je potpuno inferiorna na "Pančo Areni" pa je trijumf Videotona mogao da bude i mnogo ubedljiviji imajući u vidu da je mađarski sastav uputio 21 udarac ka protivničkom golu.\nGostujući sastav meč je završio sa devetoricom u polju pošto je sudija isključio dvojicu igrača Zarje, a Vidoton je do ubedljive pobede stigao upravo u završnici utakmice.\nKristijan Gereši doveo je Videoton u prednost u 18. minutu, a domaći su tek u završnici stigli do zaslužene pobede golovima Roberta Fečešina u 88. i 94. minutu.\nRevanš je na programu za sedam dana, ali je teško verovati da će Zarja uspeti da nadomesti tri gola zaostatka i eliminiše objektivno kvalitetnijeg protivnika.\nPodsećamo da je Videoton tokom nedelje pojačao svoj navalni red iskusnim srpskim internacionalcem Dankom Lazovićem koji će pravo nastupa u kvalifikacijama za Ligu Evrope imati od drugog kola.


10/06/2021 – RTZ\nFiscal Council: Serbia has paid € billion in fines in ten years\nBranka Katić podržava rad UNHCR-a na pomoći izbeglicama u Srbiji\nLončar: Situacija sa koronavirusom je pod kontrolom, nema većih problema\nSofija Vergara: Moj pas me mrzi, a mrzim i ja nju – zaljubljena je u mog muža\nU Novom danu o „zelenim glasovima“, gost i Vasil Hadžimanov\nPremijerka o Linglongu: Zreanjaninci će biti 3x bogatiji, protesti politički\nPočelo suđenje Aung San Su Ći\nAutomobil uleteo u publiku tokom relija u Australiji, jedna osoba poginula\nZa šamar Makronu četiri meseca zatvora\nDamijen Tarel, čovek koji je ošamario francuskog predsednika Emanuela Makrona, osuđen je na četiri meseca zatvora. On je na suđenju kazao da je reagovo impulsivno, ali je tužilac istakao da se radi o “smišljenom nasilnom činu”. Na ročištu se moglo čuti da je Tarel pristalica radikalne desnice, kao i pokreta\n“KAPA DOLE”: Kako je Nole čestitao Džokeru (VIDEO) Nikola Jokić je prvi Srbin koji je proglašen za MVP najjače lige na svetu, a među brojnim čestitkama povodom ovog istorijskog uspeha, najnovija mu stiže od najboljeg tenisera sveta, Novaka Đokovića. Đoković, koji se na Rolan Garosu plasirao u polufinale\nPoslanici Evropskog parlamenta su usvojili rezoluciju kojom su nagovestili pokretanje sudskog procesa protiv Evropske komisije, zbog toga što nije ništa učinila na primeni pravila o uslovljavanju korišćenja sredstava iz evropskih fondova poštovanjem vladavine prava. Za Rezoluciju je glasalo 506 poslanika, 150 je bilo protiv, a 28 uzdržanih, saopštio je Evropski\nDžej Zi i Bijonse nabavili su novi “rols rojs”, specijalno kreiran i opremljen prema njihovoj želji. Model “Boat tail” je kabriolet sa dvoja vrata i četiri sedišta. Unikatno vozilo, koštalo je moćni par oko 28 miliona dolara. Ta cena je znatno veća od cene od oko 12,5 miliona dolara, po\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Gojko Stanivuković izjavio je da je u budžetu za ovu godinu posebna pažnja posvećena opredeljivanju sredstava za dečju, boračko-invalidsku i socijalnu zaštitu, saopšteno je iz ovog Ministarstva. Stanivuković je na Tematskom društvenom dijalogu o sistemu socijalne zaštite u Srbiji rekao da je “rebalansom budžeta za\nHrvatski javni dug opšte države nastavio je rast 2021, dostižući na kraju februara nov istorijski najviši nivo od 334 milijarde kuna (44,54 milijarde evra). U odnosu na kraj 2020. godine, dug opšte države je na kraju februara porastao za 1,3 odsto, odnosno za 4,4 milijarde kuna (586,9 miliona evra), dok\nNaši turisti koji odluče da posete najatraktivnije jezero u Severnoj Makedoniji, biće oslobođeni plaćanja parkinga. To je najavio gradonačelnik Ohrida Konstantin Georgievski koji je predsedniku Skupštine Srbije Ivici Dačiću predao deo ograde koja je ispred parlamenta bila od 1936. do 1956. Gradonačelnik Ohrida izjavio je da je dopremanje dela ograde\nPolitičarki Socijaldemokratske stranke Nemačke (SPD) i donedavnoj ministarki porodice Franciski Gifi oduzet je doktorat zbog plagiranja. “Nakon temeljnog savetovanja i provere visokoškolsko predsedništvo je donelo odluku oduzimanja doktorske titule Franciski Gifi”, saopštio je Slobodni univerzitet u Berlinu. Odluka o oduzimanju titule se zasniva na činjenici da je ona ostvarena “lažnom\nPrvi avion nove crnogorske aviokompanije Er Montenegro sleteo je na beogradski aerodrom “Nikola Tesla”, čime je označen početak njenih komercijalnih letova. Avionom iz Podgorice je doputovao crnogorski ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović. “Imam veliko zadovoljstvo da prisustvujem prvom komercijalnom letu nove nacionalne avio kompanije Er Mongenegro. Ovim je Vlada ispunila\nDok je bodrila sa tribina supruga, najboljeg tenisera sveta, u četvrtfinalu Rolan Garosa, Jelena Đoković je privukla posebnu pažnju zanimljivom majicom kojom je svetu pokazala lepotu srpskog jezika. Naime, supruga srpskog tenisera nosila je majicu sa natpisom „ćirilica latinica“, s tim da je reč ćirilica napisana latinicom, a latinica ćirilicom.


NIŠLIJE, PRVACI DRŽAVE U GOLBALU – NovostiDana.rs\nNislije su trijmfovale na 44. državnom prvenstvo u golbalu, sportu kojim se pretežno bave slepe i slabovide osobe.\nPored niške ekipe, na državnom prvenstvu učešće su uzele još i ekipe iz Čačka, Kruševca, Loznice, Novog Sada, Mlada ekipa iz škole za slepe i slabovide „Veljko Ramadanović“ iz Zemuna, kao i dve ekipe iz Beograda, Mladost i Pobeda.\nGolbal je, prema rečima ljudi sa ovom vrstom invaliditeta, osnovni vid rekreacije i autentičan sport slepih i slabovidih jer ih u velikoj meri približava idealu jednakosti kojem svako od nas teži.\nGolbal je nastao u godinama nakon drugog svetskog rata, kada se nakon završetka sukoba veliki broj slepih vojnika vratio u svoju domovinu. Osmislili su ga slepi vojnici iz Austrije, kao jedan vid rehabilitacije i socijalizacije ljudi sa senzornim invaliditetom. Sedamdesetih godina golbal postaje paraolimpijski sport, a naša reprezentacija u seulu već 1988. godine osvaja paraolimpijsko zlato iz ovog sporta. Tokom devedesetih godina, razvitak golbala je sa brojnim nedaćama pao u sasvim sporedni plan, da bi danas, nakon više od četvrt veka, inicijativa za oživljavanjem golbala potekla od bivših reprezentativaca, paraolimpijaca i Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje univerziteta u Nišu.\nZahvaljujući profesorima sa FSFV-a, Prof. dr Marku Aleksandroviću i doc. dr Bojanu Jorgiću, kao i brojnim studentima ovog fakulteta koji su uzeli učešće u treniranju niških golbalista, Niš je uspeo da sastavi ekipu koja je proteklog vikenda porazila i klubove sa znatno dužim stažem postojanja, te se tako popela na tron kao prva ekipa u kolektivnom muškom sportu koja je Nišu donela zlatnu medalju sa bilo kojeg državnog prvenstva.\nOvaj istorijski podatak utoliko je značajniji kada u obzir uzmemo činjenicu da se radi o sportu osoba sa invaliditetom, čime ne može da se pohvali veliki broj gradova, kako u Srbiji, tako i u Evropi.\nFakultet za sport i fizičko vaspitanje, iznedrio je trenere, sudije i nove igrače golbala, što će reći čitavu jednu novu generaciju ljudi koji će se golbalom baviti u budućnosti, te nastojati da se naša država i grad okite još kojim odličjem sa velikih takmičenja. Kako se čini, niški golbalisti su već osvajanjem titule prvaka države napravili onaj prvi i najteži korak ka velikim uspesima, pobedivši u finalu rezultatom 9 prema 8, ekipu Mladosti iz Beograda, doskorašnjeg nacionalnog šampiona.\n„Ogromnu zahvalnost dugujemo trenerima: Ivanu Popoviću, Stefanu Pivaču i Stefanu Mićićeloviću, studentima i diplomiranim master profesorima sporta i fizičkog vaspitanja, našem najdražem tim-menadžeru Tamari Miloradović, kao i profesorima Marku Aleksandroviću i Bojanu Jorgiću, bez čije pomoći ništa od ovoga ne bi bilo. Svi oni, kolektivno, učinili su da ljudi danas čuju za golbal, da Niš u ovom trenutku bude na vrhu države i da mi najpre počnemo, a sada već nastavimo da treniramo“, saglasni su igrači kluba Nais: Milan Petrović, Luka Bulatović, Džavit Krujezi, Igor Cvetković, Dušan Galović i kapiten Stefan Stevanović.\n„Zahvaljujemo se i sponzorima koji su nam izašli u susret pred ovo državno prvenstvo: kafani Stara trpeza u čijim majicama najslađe treniramo, pekari Braško bez čije donacije bi se prvaci države u Niš sigurno vratili sa medaljom, ali praznih stomaka, opštini Medijana koja nam je pokrila troškove prevoza i kompaniji Ergo jastuk koja nam je za ovo takmičenje obezbedila dresove. Ove stvari nam znače mnogo, čak i previše, te se nadamo da će se što više kompanija odlučiti, da u skladu sa svojim mogućnostima, pomognu da golbal klub Nais postane još bolji i jači, a to se može postići jedino redovnim odlascima na turnire u regionu. Nama jedino ostaje da redovno treniramo, te da naš grad učinimo centrom golbala i primerom dobre prakse, kako jug Srbije može postaviti standarde na kojima mu može pozavideti i najseverniji kutak Evrope“.


Vodeći kandidat Evropskih konzervativaca i reformista: Ulagati više u zaštitu spoljnih granica - European Western Balkans\nVodeći kandidat Evropskih konzervativaca i reformista: Ulagati više u zaštitu spoljnih granica\nAutor EWB 23. 11. 2018.\nJan Zahradil; Foto: Evropski parlament\nBRISEL – Čeh Jan Zahradil, poslanik u Evropskom parlamentu, biće Spitzenkandidat Evropskih konzervativaca i reformista na izborima 2019. godine. To ga čini prvim kandidatom iz istočne Evrope koji će se nadmetati za poziciju predsednika Evropske komisije.\nGrupa Evropski konzervaticvi i reformisti (ECR) formirana je 2009. godine, nakon što je tadašnji lider britanskih Konzervativaca Dejvid Kameron odlučio da napusti Evropsku narodnu partiju. Među ostalim članicama su vladajuća poljska partija Pravo i pravda, Novi flamanski savez iz Belgije, Stranka Finaca, Liberalno-konzervativni reformisti koji su se odvojili od Alternative za Nemačku, i drugi.\n“Poslanici ECR nastavljaju da se fokusiraju na decentralizaciju, povezivanje ljudi i biznisa, zagovaranje otvorene, fer i slobodne trgovine i negovanja sigurne i bezbedne Evrope”, stoji na vebsajtu ove grupe.\nIzmeđu ostalog, zalažu se za “imigracioni sistem koji funkcioniše”, što uključuje više izdvajanja za zaštitu spoljnih granica i ulogu FRONTEKS-a, povećano vraćanje ljudi kojima je zahtev za azil odbijen u matične zemlje i sprečavanje zloupotrebe sistema azila.\nMeđu njihovim ostalim politikama ističu se zalaganje za smanjenje finansijskih i drugih opterećenja za biznise, zaštita “duvača u pištaljku” koji skreću pažnju na zloupotrebe EU sredstava, više odgovornosti evropskih institucija, sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa inostranstvom i održivi razvoj.\nSvoj program za majske izbore ECR će predstaviti na kongresu u Briselu 28. novembra.\nKo je Jan Zahradil?\nKao član Građansko-demokratske partije, Zahradil je prvi put izabran za poslanika u Evropskom parlamentu 2004. godine, odmah nakon ulaska Češke u EU. U svom prvom mandatu bio je deo poslaničke grupe Evropske narodne partije, da bi se potom pridružio ECR-u.\nPo obrazovanju hemijski tehničar, Zahradil se bavio naučnim radom do 1992. Za vreme premijerskog mandata Vaclava Klausa, Zahradil je obavljao funkciju njegovog političkog savetnika. Trenutno je predsedavajući panevropskog Saveza konzervativaca i reformista u Evropi (ACRE).\nIako je postao vodeći kandidat ECR-a, Zahradil ne smatra ovu neformalnu instituciju, uvedenu tek tokom prošlog izbornog ciklusa, previše bitnom.\n“Evropski savet će možda želeti da nominuje nekoga ko je bio Spitzenkandidat. A možda i neće. Čak i ako pobedimo na sledećim evropskim izborima, poštovaću odluku Saveta”, rekao je on.\nOva pobeda čini se malo verovatnom nakon Bregzita. Konzervativna partija, koja trenutno ima 18 od 73 mesta ECR-a u Evropskom parlamentu, nakon 29. marta 2019. i izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU, više neće moći da kandiduje evropske poslanike.\nMožda baš zbog toga Zahradil pokušava da svoju političku opciju predstavi kao istočnoevropsku kontratežu evropskim liberalima predvođenim Emanuelom Makronom.\n“Mislim da gospodin Makron ne misli puno o centralnoj i istočnoj Evropi… U njegovoj koncepciji Evrope, Francuska je za volanom, Nemačka plaća za sve, a mi treba da pratima”, izjavio je u prošlogodišnjem intervjuu za EURACTIV.\nU ovoj kampanji, Zahradil ne namerava da se udalji od glavnih političkih pozicija Evropskih konzervativaca i reformista. Založio se za EU kao svetskog trgovinskog lidera, kao i reformu finansiranja zaštite spoljnih granica EU.\n“Potreban nam je modernizovan budžet Evropske unije, fokusiran na zaštitu spoljnih granica, i to ne kroz zapošljavanje još više evropskih zvaničnika i povećavanje broja agencija, već kroz pomoć državama članicama koje su pod najvećim pritiskom što se tiče nošenja sa krizom”, podvukao je on.\nČeškaEvropski konzervativci i reformistiIzbori za Evropski parlament 2019Jan Zahradil


Leteći automobil obavio prvi međugradski let - BIGportal.ba\nPrototip letećeg automobila „ErKar“, opremljen BMV-ovim motorom i običnom gorivom sa benzinske pumpe, obavio je prvi međugradski 35-minutni let između slovačkih međunarodnih aerodroma u Nitri i Bratislavi, prenosi RTS.\nZa razliku od eVTOL-a (električni vertikalni avioni za poletanje i sletanje), koji su sličniji velikim dronovima nego stvarnim automobilima, „ErKar“ je pravi automobil – i to leteći. To znači da se može koristiti za dve vrste prevoza, kako na putu kao automobil, tako i kao avion. Ovo prevozno sredstvo je razvila kompanija „Klajn vižn“ i prvi put je predstavljen 2019. godine. „ErKar“ prototip 1 je obavio svoj prvi let krajem 2020. godine i od tada je imao 142 uspešna sletanja i preko 40 sati letenja.\nPoslednje, 142. sletanje obavljeno je 28. juna posle prvog međugradskog 35-minutnog putovanja od međunarodnog aerodroma u Nitri do Bratislave. Profesor Stefan Klajn, izumitelj ovog prevoznog sredstva i osnivač kompanije „Klajn vižn“, upravljao je vozilom u oba režima. Kada je sleteo u Bratislavu, pretvorio je „ErKar“ ponovo u automobil – proces uvlačenja krila i repa koji je trajao manje od tri minuta – a zatim ga odvezao u grad.https://www.youtube.com/embed/a2tDOYkFCYo\nPrema „Klajn vižnu“ ova vrsta prevoznog sredstva će da prepolovi vreme putovanja iz vrlo jednostavnog razloga. „ErKar“ će nas odvesti do aerodroma, gde ćemo ga prebaciti u režim leta i nastaviti putovanje. U „Klajn vižnu“, takođe, veruju da će u budućnosti „ErKar“ potpuno privatizovati vazdušni saobraćaj, jer će svako ko ga poseduje moći da se odveze do najbližeg aerodroma i vine se u nebo. Ipak, realno govoreći, čini se da će put do ovakve budućnosti biti dug i krivudav i podrazumevaće sertifikate, odobrenja i, najverovatnije, pilotske dozvole.\n„ErKar“ prototip 2 biće predserijski model i imaće motor od 300 konjskih snaga sa propelerom sa promenljivim nagibom. Trebalo bi da leti brzinom od 300 kilometara na sat i da ima domet leta od 1.000 kilometara. „Kalajn vižn“ se nada da će uspeti da dobiju potrebne sertifikate kako bi registrovali ovo vozilo i kao vazduhoplov i kao automobil. Kompanija planira da proizvede dve verzije, sa dva i četiri sedišta, a u planu je i model koji će moći i da plovi. Naravno, jedino što je bolje od automobila koji može da leti je automobil koji leti i plovi.\nIzvor: Rts.rs / Autoevolution.com\nBeč postigao cilj od 1.000 javnih stanica za punjenje električnih vozila


"Aktivnosti za treće doba" na Adi Ciganliji - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » „Aktivnosti za treće doba“ na Adi Ciganliji\nAktivnosti za treÄ‡e doba\n„Aktivnosti za treće doba“ na Adi Ciganliji\nNeko drugi 12. april 2018. Sport Postavite komentar\nSvake nedelje od 9.30 do 11.00 na Adi Ciganliji biće realizovan program za najstarije Beograđane „Aktivnosti za treće doba“.\nAsocijacija „Sport za sve Beograda“ organizuje ovu akciju u periodu april-jun i septembar-novembar.\nSportsko-rekreativni program „Aktivnosti za treće doba“ prilagođen je starosnoj dobi, zdravstvenom stanju i fizičkoj formi najstarijih građana prestonice.\nPod nadzorom sportskih stručnjaka zainteresovani mogu da učestvuju u besplatnim rekreativnim sadržajima (šetnja, lagane vežbe itd).\nNa ovaj način starijim sugrađanima se pruža mogućnost da pravilnim vežbanjem poboljšaju zdravstveno stanje i da aktivnim provođenjem slobodnog vremena u prirodi doprinesu kvalitetu života.\nImajući na umu da je bavljenje fizičkim aktivnostima važan faktor očuvanja zdravlja i funkcionalnosti osoba starijeg doba, Sekretarijat za sport i omladinu poziva sugrađane da iskoriste lepo vreme koje je pred nama i nedelju provedu aktivno uz Asocijaciju „Sport za sve Beograda“.\nSkup će biti nedeljom od 9.15 kod sudijskog tornja, kod restorana „Jezero Azaro“ na Adi Ciganliji.\nViše informacija o programu mogu se dobiti na kontakt telefon 2643-296. (Beoinfo)\nTagoviada ciganlija izlasci penzioneri rekreacija sport za dž\nPrethodni Šetnje Topčiderom „Kulturna baština Topčidera“\nSledeći 6. Mehfest u Zemunu


Zahvaljujući humanim građanima Kragujevca, preduzećima i ustanovama, koji su učestvovali u akciji prikupljanju čepova od plastičnih flaša kupljena su invalidska kolica i danas uručena osobama koje bez njih ne mogu da se kreću\nKRAGUJEVAC - Zahvaljujući humanim građanima Kragujevca, preduzećima i ustanovama, koji su učestvovali u akciji prikupljanju čepova od plastičnih flaša kupljena su invalidska kolica i danas uručena osobama koje bez njih ne mogu da se kreću.\nAkciju "Čep sa plastične flaše, za brze pokrete naše" organizovalo je Udruženje paraplegičara i kvadriplegičara Šumadije, a kolica su dobila tri sportski aktivna člana tog udruženja.\nMeđu njima je i mladi Aleksandar Marković, zaposlen u gradskoj biblioteci "Vuk Karadžić", koji je Tanjugu rekao da mu kolica mnogo znače, zato što nema pravo da ih dobije preko Fonda za zdravstveno osiguranje, jer koristi specifično ortopedsko pomagalo.\n"Kolica su za mene noge jer bez njih ne mogu da se krećem. Ono što su za druge patike, za mene su to kolica", rekao je Marković i naveo da se do sada sam snalazio, da je pozajmljivao kolica ili ih dobijao od donacija. Do dobijanja novih, dodao je, koristio je kolica dobijena od Crvenog krsta.\nPredsednik Udruženja paraplegičara i kvadriplegičara Šumadije Milan Grbović Tanjugu je rekao da je za nabavku jednih kolica potrebno oko 1.000 kilograma čepova.\n"Za jednu tonu čepova od plastičnih flaša, dobijamo nešto više od 30.000 dinara što je minimalna cena za jedna standardna kolica. S tim da za kupovinu sportskih ili elektromotornih kolica treba mnogo više, maltene šest tona, zato što dobrih kolica nema ispod 150.000 dinara", rekao je Grbović.\nOn je naveo da su u akciji prikupljanja čepova od plastičnih flaša najbolji bili učenici osnovnih škola u kojima postoje punktovi u kojima učeici odvajaju čepove od plastičnih flaša.\n"Do sada smo skupili više od jedne tone, a akcija prikupljanja će neprekidno trajati. Ovo je sekundarna sirovina koja se baca i akcijom želimo da građani steknu naviku da čepove pakuju u kese i da ih donesu u udruženje, ili da nas pozovu da mi to preuzmemo, ako je reč o većoj količini", rekao je Grbović.\nOcenjujući da je akcija Udruženje paraplegičara i kvadriplegičara Šumadije u nabavci kolica veoma uspešna, Grbović je istakao da im je čak devet kolica, poklonio Nebojša Milenković iz Brzana kod Batočine, koji živi i radi u Austriji.\n"Nebojša Milenković, koji radi u Austriji u firmi koja posluje sa kolicima, javio nam se sam, i posalo devet kolica, koja su trenutno u Sloveniji, kao i dosta rezervenih delova", rekao je Grbović i naveo da je kolica Savez paraplegičara Slovenije preuzeo iz Austrije i trenutno su u Ljubljani, odakle bi trebalo da se dovezu u Kragujevac.\nPrema rečima Grbovića, u Kragujevcu ima oko 13.000 osoba sa invaliditetom, od čega je njih oko 4,7 odsto sa telesnim invaliditetom.\nProcena je da korisnika invalidiskih kolica ima oko 2.000, međutim mnogi, rekao je Grbović, nisu vidljivi, jer imaju problem sa kretanjem iz zgrade, stana, ivičnjacima, trotoarima, te da sede kod kuće i uglavnom žive izolovani.


ZAKLJUČCI Nakon sastanka Radne grupe za Zapadni Balkan\nPredsjednik Radne grupe za zapadni Balkan pri Evropskom odboru regija rekao da treba osigurati ono što je politički moguće\nPrioritetni cilj je da iduće godine u Mostaru budu održani lokalni izbori, poručio je Franc Šausberger (Franz Schausberger), predsjednik Radne grupe za zapadni Balkan pri Evropskom odboru regija, nakon sastanka koji je danas održan u Mostaru.\nOvom austrijskom diplomati je neshvatljivo to da građani Mostara već deset godina nemaju lokalne izbore, ali i da odluka Ustavnog suda BiH koja se odnosi na Mostar nije provedena te je dodao „kako se to ni u jednoj državi članici Evropske unije ne bi moglo desiti, a BiH to, upravo, jednog dana želi postati“.\n- Vrijeme nam, zaista, teče i nije moguće da se u tako kratkom vremenu nude neka komplicirana rješenja o načinu donošenja odluke o izborima u Mostaru i, definitivno, treba osigurati ono što je politički moguće - kazao je Šausberger.\nDa Mostaru trebaju izbori, složio se i gradonačelnik Ljubo Bešlić. On je naveo da „BiH treba ohrabrenje, savjete i podršku kako doći do izbora“.\n- Stoga, pozivam sve u BiH da sa svoje strane učinimo što možemo da se to brzo dogodi - iznio je, između ostalog, Bešlić.\nNa sastanku je prisustvovala i profesorica Irma Baralija iz Naše stranke, koja je Evropskom sudu za ljudska prava podnijela tužbu zbog neodržavanja izbora u Mostaru.\n- Predstavnici Evropske unije predložili su mehanizme direktne demokratije radi uključivanja građana u proces odlučivanja - navela je.\nKako je pojasnila, građani bi, uz određeni trening i rad s ekspertima snagom jačeg argumenta evaluirali prijedloge rješenja koji su na stolu.\n- Znamo da se u posljednje vrijeme iznose prijedlozi A i B, o čemu govore SDA i HDZ i to bi se javno evaluiralo, jer, mislim da većina ljudi ne zna šta sadrži prijedlog A, a šta B - kazala je Baralija.\nFranz Schausberger Mostar Evropska unija Lokalni izbori


AU Teatru "Joakim Vujić", u Kragujevcu, večeras će (20 časova) premijerno biti izvedena predstava "Poslednje mene", po tekstu Furija Bordona (prevod Aleksandra Jovićević), u režiji gosta iz Italije Masima Lukonija, koji je i autor scenografije. Predstava je realizovana kao srpsko-italijanska koprodukcija u okviru projekta ERT-a (Fondacije pozorišta Emilije Romanje), a uz podršku Ministarstva spoljnih poslova Italije i Regije "Emilija Romanja".\n- Kada mi je predloženo da postavim na scenu "Poslednje mene", bio sam zabrinut zato što sam morao da računam na grupu glumaca koji nisu samo tehnički nadareni već su i snažnog senzibiliteta, sposobni da pristupe sa dubinom i jednostavnošću jednom teškom tekstu, koji u nekim delovima deluje kao prava muzička partitura - tolika je, naime, preciznost koju zahteva ovako složen dramaturški mehanizam.\nMoja zabrinutost prijatno se razrešila u susretu sa glumcima Teatra u Kragujevcu koji su sa entuzijazmom pristupili pozorišnom projektu koji zahteva ozbiljan rad, pre svega na planu iskazivanju emocija. Pri tome je trebalo posebno voditi računa da se ne skrene u nepotreban minimalizam, a sve u nameri da se uhvatimo u koštac sa dramatičnom temom, kao što je kraj jednog životnog puta. Koristili smo naizgled tihe tonove, ali, verujem, da će oni pogađati pravo u srce gledaoca - izjavio je Masimo Lukoni. U predstavi "Poslednje mene" igraju glumci kragujevačkog pozorišta Mirko Babić, Marina Perić-Stojanović i Miodrag Pejković. Beogradska premijera očekuje se 26. juna u Beogradskom dramskom pozorištu.


Konkurs za dodelu subvencije poslodavcima za zapošljavanje nezaposlenih lica u AP Vojvodini u 2015. godini – Udruženje privrednih društava i preduzetnika Subotica\nKonkurs za dodelu subvencije poslodavcima za zapošljavanje nezaposlenih lica u AP Vojvodini u 2015. godini\nRok za prijavu: od 3.3.2015. do 1.10.2015.\nSredstva se dodeljuju poslodavcima radi zapošljavanja nezaposlenih lica prijavljenih na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje na teritoriji AP Vojvodine.\nVisina sredstava: Obezbeđeno je 200.000.000,00 dinara za sprovođenje celog programa, a pojedinačna subvencija za zapošljavanje nezaposlenih lica iznosi 140.000,00 dinara.\n1) da ima sedište ili registrovanu poslovnu jedinicu na teritoriji AP Vojvodine;\n2) da nije smanjivao broj zaposlenih na neodređeno vreme, u poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev, osim u slučaju normalne fluktuacije zaposlenih (prestanak radnog odnosa na određeno vreme, ostvarivanje prava na penziju i dr.);\n3) da nad njim nije pokrenut stečajni, odnosno likvidacioni postupak;\n4) da uredno izmiruje obaveze po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za zaposlene, za poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev, osim ukoliko je podnosilac zahteva novoosnovani privredni subjekt registrovan po osnovu domaćih ili stranih ulaganja, a na osnovu obrazloženog zahteva nadležnog organa lokalne samouprave;\n5) da je podnosilac zahteva nad kojim je vođen stečajni postupak i kod koga je usvojen i u celosti izvršen plan reorganizacije, uspešno poslovao najmanje 12 meseci, osim u slučaju obrazloženog zahteva nadležnog organa lokalne samouprave;\n6) da je podnosilac zahteva koji je kupio privredni subjekt nad kojim je okončan postupak stečaja ili likvidacije, uspešno poslovao najmanje 12 meseci od dana kupovine, osim u slučaju obrazloženog zahteva nadležnog organa lokalne samouprave;\n7) da se nezaposleno lice na dan podnošenja zahteva nalazi na evidenciji Filijale NSZ;\n8) da je nezaposlenom, za koga se traži subvencija, radni odnos na neodređeno vreme kod podnosioca zahteva ili povezanog lica, prestao najmanje 12 meseci pre podnošenja zahteva;\n9) da dostavi izjavu da li postoji zaključen kolektivni ugovor kod poslodavca.\nU slučaju da više poslodavaca ispunjava iste kriterijume, prednost u dodeli subvencije imaće onaj poslodavac kod kog postoji potpisan kolektivni ugovor. Poslodavac može podneti jedan zahtev za dodelu subvencije.\n2) pisana izjava podnosioca zahteva o svim drugim de minimis državnim pomoćima koje je dobio u prethodnom trogodišnjem fiskalnom periodu i da li mu je i po kom osnovu već dodeljena državna pomoć za iste opravdane troškove ili izjava podnosioca zahteva da nije koristio državnu pomoć;\n3) fotokopija rešenja nadležnog organa o upisu u registar, ukoliko podnosilac zahteva nije registrovan u APR;\n4) potvrda banke o prometu na tekućem računu poslodavca za poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev;;\n5) fotokopija dokaza o redovnoj uplati poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje: obaveštenje Poreske uprave o podnetoj pojedinačnoj poreskoj prijavi PPP PD (štampa se sa portala Poreske uprave), izvod iz elektronske baze podataka Poreske uprave EBP-PURS, overen od strane poslodavca i izvod iz banke za plaćene doprinose za poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev i/ili uverenje poreske uprave o izmirenim porezima i doprinosima za preduzetnike;\n6) završni račun za proteklu godinu, osim ukoliko je podnosilac zahteva novoosnovani privredni subjekt, registrovan u tekućoj godini, po osnovu domaćih ili stranih ulaganja na teritoriji AP Vojvodine;\n7) obrazložen zahtev nadležnog organa lokalne samouprave u slučajevima navedenim pod 4, 5. i 6. Uslova za konkurisanje.\nPravo podnošenja zahteva za dodelu subvencije ostvaruje poslodavac koji ne potpada pod sledeće kategorije:\n– državni organi, organizacije i drugi direktni i indirektni korisnici budžetskih sredstava, zadruge i udruženja;\n– podnosioci zahteva koji obavljaju delatnosti u oblasti eksploatacije uglja, taksi prevoza, menjačnica, kockanja i klađenja, šumarstva (šifre 02.0, 05.1, 05.2, 35.14, 35.23, 49.32, 92.0 i 96.9);\n– korisnici sredstava koji nisu ispunili raniju ugovornu obavezu prema Nacionalnoj službi za zapoljavanje ili Sekretarijatu, a ugovorna obaveza je istekla, kao i korisnici sredstava čija je ranija ugovorna obaveza u toku, a ustanovi se da je redovno ne izvršavaju;\n– privredni subjekti u teškoćama, u smislu člana 2. stav 1. tačka 5) Uredbe o pravilima za dodelu državne pomoći.\nZahtev sa biznis planom, u dva primerka, podnosi se nadležnoj filijali Nacionalne službe prema sedištu poslodavca ili organizacione jedinice u kojoj se realizuje program, lično ili putem pošte, na tipskom obrascu, koji se može dobiti u svakoj organizacionoj jedinici Nacionalne službe ili preuzeti na sajtu www.spriv.vojvodina.gov.rs ili www.nsz.gov.rs\nPrethodni članakPrethodno Dodela subvencija nezaposlenim licima za samozapošljavanje u AP Vojvodini\nSledeći članakSledeće Državni i ostali praznici za 2015. godinu


Na pomolu rješenje problema oborinskih voda na Laušu - BanjaLuka24.net - Najnovije vijesti\nStanovnici Ulice Đorđa Jovetića na Laušu, za mjesec dana, trebalo bi da imaju riješen višegodišnji problem kanalizacije u svojoj ulici. Danas je počela izgradnja kanalizacije u ovoj ulici, investicija vrijedna oko 100.000 KM, a u okviru velikog projekta izgradnje vodovoda i kanalizacije “Voda 1” ukupne vrijednosti 7,8 miliona KM.\n“Nakon Ulice Đorđa Jovetića, posao nastavljamo i susjednoj Ulici Vladimira Rolovića, te u Karađorđevoj ulici gdje će biti smješten glavni kolektor. Cilj ovih poslova je da se oborinske vode svedu u kanalizaciju, kako ne bismo imali poplave koje su ovdje uobičajene prilikom svake obilnije kiše”, naglasio je Radojičić i najavio da će, kroz projekat “Voda 2”, biti nastavljeno još nekoliko krakova kanalizacije u naselju Lauš, čime će biti riješen najveći broj kritičnih tačaka u ovom dijelu grada.\nPredjsednik Skupštine grada Zoran Talić, izjavio je da će, izgradnjom kanalizacije u Ulici Đorđa Jovetića, biti riješen veliki komunalni problem mještana ovog kraja.\n“Građani su nas pozvali prije izvjesnog vremena i evo, ove godine smo obezbijedili sredstva za realizaciju ovog projekta. Ovaj problem rješavamo sveobuhvatno, jer ćemo kod kružnog toka na Laušu izgraditi kolektor i ovaj problem oborinskih voda bi trebalo da bude riješen sistemski i trajno”, izjavio je Talić.\nRok za završetak radova je 30 dana, a izvođač je banjalučko preduzeće “Hidrokop”.\n← Od najmoćnijeg političara do osuđenika\nOčekujem da mi se PDP izvini zbog laži o “kupovini” glasova →\nU slučaju pogoršanja stanja, spremni smo za tvrđe mjere\nPlanirana isključenja struje zbog radova na elektromreži


UHAPŠEN VLASNIK „BLUE TRAVEL WORLD-a“ – Smederevske novine\nUHAPŠEN VLASNIK „BLUE TRAVEL WORLD-a“\n14. septembra 2018. 14. septembra 2018. smederevske 1 Comment\nU saradnji sa Osnovnim javnim tužilaštvom u Smederevu je uhapšen D. M. (38), odgovorno lice privrednog društva „Blue travel world“ zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična dela poreska utaja, prevara i falsifikovanje službene isprave.\nKako se navodi u saopštenju MUP-a on je osumnjičen da je, od januara 2015-te do kraja avgusta prošle godine, sa računa preduzeća neosnovano podigao 37.327.578 dinara, novac zadržao za sebe, i na taj način izbegao da obračuna i uplati porez na ostale prihode od 7.422.160 dinara, za koliko je oštetio budžet Republike Srbije.\nTakođe, kako se sumnja, u nameri da sebi pribavi imovinsku korist, on je sa više osoba zaključio ugovore o organizovanju turističkih putovanja u organizaciji agencija “Blue travel world“ i “Blue travel plus“, iako je znao da do realizacije putovanja neće doći.Oštećeni su u celosti izmirili ugovornu obavezu pre planiranog datuma putovanja, a osumnjičeni je na ovaj način, kako se sumnja, sebi pribavio protivpravnu imovinsku korist od 3.819.011 dinara.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati, nakon čega će biti priveden nadležnom tužilaštvu na saslušanje.\nPodsećamo, uhapšeni D. M. postao je poznat široj javnosti u avgustu prošle godine kada su mediji izveštavali o prevarenim putnicima, koji su preko agencije „Blue travel“ uplatili desetodnevne aranžmane za letovanje u Grčkoj, ali su ostali bez smeštaja. Tužilaštvo je još tada dalo nalog policiji za prikupljanje obaveštenja o ovom slučaju, a sada uhapšeni D. M. nije bio dostupan nadležnim organima.\n← NIŠKI GRAFIČKI KRUG U SMEDEREVU\nHAPŠENJA ZBOG NARKOTIKA I IZAZIVANJA POŽARA →\nKomentari za “UHAPŠEN VLASNIK „BLUE TRAVEL WORLD-a“”


KFOR odgovoran za bezbednost svih ljudi na KiM\nM. K. 19. januara 2017. 17:25\nKFOR ima veliku odgovornost za bezbednost svih ljudi na Kosovu i Metohiji, ocenio je danas načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković na sastanku s komandantom KFOR-a general-majorom Đovanijem Fungom, u bazi „Jug“.\nDiković i Fungo su razgovrali o aktuelnoj političko-bezbednosnoj situaciji na prostoru KiM i u Kopnenoj zoni bezbednosti, kao i o dosadašnjoj saradnji Vojske Srbije i KFOR-a, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nDiković je, izražavajući zabrinutost zbog nedavnih događaja u vezi sa vozom na relaciji Beograd – Kosovska Mitrovica, istakao da je zajednički zadatak Vojske Srbije i KFOR-a očuvanje bezbednosti u zonama odgovornosti sa obe strane administrativne linije, ali i da KFOR kao međunarodni činilac ima veliku odgovornost za bezbednost svih ljudi u ovoj pokrajini, a posebno nealbanskog stanovništva.\nGeneral Diković je ocenio da dostigniti nivo saradnje sa KFOR-om odlikuje visok stepen međusobnog poverenja i profesionalizma.\nGeneral Fungo je potvrdio da će KFOR preduzeti sve mere da obezbedi mir i zaštiti celokupno stanovništvo na prostoru KiM, a posebno one koji su najugroženiji.


Crveno vino pomaže pri mršavljenju - Body.ba\nKako crveno vino pomaže pri mršavljenju?\nZa početak, umjerena doza alkohola poboljšava cirkulaciju, što znači da se više hranjivih materija i kiseonika doprinosi do ćelija.\nPored toga crveno vino također povećava nivo dvaju hormona: adiponektina i testosterona, koji ubrzavaju sagorijevanje masti i izgradnju mišića. Istovremeno smanjuje nivo estrogena, koji zadržava masti u tijelu i globulin koji vezuje spolne hormone, hormon koji onemogućuje testosteronu da se veže za druge receptore. Stoga ova formula stvara anaboličko okruženje, oslobađa pohranjene masnoće, te ubrzava rad metabolizma.\nSvi navedeni utjecaji su pozitivni kada se vino, ili alkohol općenito, unosi umjereno i u malim količinama kao što je to jedna čaša vina povremeno. Međutim šta se događa kada pređemo tu mjeru i unesemo vino u većoj količini?


Decembar « 2015 « Privredni klub Cetinja\nMonth: Decembar 2015\nPosted on 2. Decembra 2015.\nPredlog zakona o zaradama u javnom sektoru je neprihvatljiv za privredu\nPovodom aktuelnog Predloga zakona o zaradama u javnom sektoru, predstavnici Unije poslodavaca Crne Gore (UPCG) održali su sastanak sa predstavnicima privrednih subjekata koji posluju u Crnoj Gori (Aerodromi Crne Gore AD Podgorica, Održavanje željezničkih voznih sredstava AD, Barska plovidba AD Bar, Željeznička infrastruktura Crne gore AD Podgorica, Centar za ekotoksikološka istraživanja doo, Montenegro Airlines AD Podgorica, 13. Jul Plantaže AD Podgorica, Vodovod i kanalizacija – Cetinje doo, Ulcinjska rivijera AD Ulcinj).\nNa sastanku upriličenom u prostorijama UPCG, zaključeno je da je Predlog zakona za UPCG neprihvatljiv, jer je isti neustavan, nekonzistentan sa pravnim sistemom Crne Gore i ne korespondira sa ratifikovanim konvencijama Međunarodne organizacije rada (MOR).\nIstaknuto je da navedeni Predlog obiluje odredbama koje su u koliziji sa Ustavom Crne Gore, Zakonom o privrednim društvima, Zakonom o radu, Zakonom o zaštiti konkurencije, Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, ratifikovanim međunarodnim konvencijama i kolektivnim ugovorima počev od Opšteg kolektivnog ugovora (OKU) koji je zaključen na nacionalnom nivou, preko važećih Granskih kolektivnih ugovora (GKU), do pojedinačnih kolektivnih ugovora zaključenih na nivou kompanija.\nUPCG smatra da se pod javnim sektorom ne mogu podvesti privredni subjekti, nezavisno od toga što su u vlasništvu – stopostotnom ili većinskom – države ili lokalne samouprave.\nU tom smislu, predstavnici UPCG su na sastanku istakli da sva privredna društava – bez obzira na to da li su u privatnom vlasništvu ili u vlasništvu države, odnosno lokalne samouprava – posluju u realnom sektoru (samostalno, na osnovu obavljanja djelatnosti ostvaruju prihode za finansiranje svih troškova poslovanja), u skladu sa propisima koji važe za sve ostale privredne subjekte. Kao primjer propisa, posebno su apostrofirali Zakon o privrednim društvima i opšte propise o radu.\nKao jedan od posebno problematičnih, neopravdanih i nepravičnih odredbi u navedenom Predlogu zakona, UPCG izdvaja član 10 stav 2 u kojem stoji: da su privredna društva koja su u prethodnoj godini ostvarila gubitak u poslovanju dužna da smanje zarade na iznos minimalne zarade (193 eura), do postizanja pozitivnih rezultata koji će biti potvrđeni od strane nezavisnog revizora.\nUPCG i privredni subjekti – učesnici sastanka se pitaju: Kako je moguće da je predlagač zakona predložio da se u slučaju gubitka u poslovanju sve zarade smanje na iznos minimalne zarade u Crnoj Gori, kada znamo da je institut „minimalna zarada“ zaštitna kategorija za zaposlene sa najnižim primanjima i stepenom obrazovanja, a utvrđena je po osnovu linije siromaštva u Crnoj Gori?\nŠta će biti sa onim privrednim subjektima koji pozitivno posluju, ali im dugovanja iz prethodnog perioda ne dozvoljavaju da imaju pozitivan finansijski izveštaj? Ovo se odnosi i na kompanije koje npr. ostvaruju pozitivne poslovne rezultate ali, zbog propisa o računovodstvu, iznos kredita u poslovnim knjigama moraju voditi u zvaničnoj valuti (euro), te zbog naglog pada vrijednosti eura u odnosu na dolar proističu ogromne nerealizovane negativne kursne razlike. Pritom, u nekim situacijama, ni rukovodstvo kompanije ni zaposleni nijesu mogli uticati na podizanje kredita, jer su odluke donošene na nivou „vlasnika“.\nDa li to znači da će u tim privrednim društvima, počev od rukovodećih lica i najodgovornijih i najstručnijih radnih mjesta, pa do najprostijih poslova koji ne zahtijevaju poseban stepen odgovornosti i znanja, doći do izjednačenja zarada na 193€?\nDodatno se postavlja i pitanje: Zašto ovaj model važi samo za zaposlene u privrednim društvima, regulatornim tijelima i agencijama (koji ostvaruju sopstvene prihode), a ne i za organe (državne i lokalne) uprave (koji su budžetski potrošači), bez obzira na njihovu efektivnost, efikasnost i rezultate rada?\nImajući u vidu navedeno, ne čudi i sledeća konstatacija: Da li je ovakvim rješenjima (u gore navedenom slučaju) predlagač imao u vidu da će poslodavac, ukoliko se Predlog zakona usvoji, biti prinuđen da recimo jednom pilotu, ili licenciranom avio mehaničaru i tehničaru, kapetanu broda, glavnom šefu kuhinje ili zaposlenom koji ne samo što radi u posebnim uslovima rada, već je njegov rad od neprikosnovenog značaja za poslovanje i/ili snosi odgovornost za zaštitu i zdravlje zaposlenih i korisnika usluga tih privrednih društava, isplati zaradu u iznosu od 193 eura?!!\nNa sastanku u UPCG je ocijenjeno da Predlog zakona obiluje nizom pravnih nonsesa. Jedan od primjera te vrste prepoznat je i u čl. 45. Stoga slijedi još jedno pitanje: Kako se može propisati obaveza usklađivanja propisa nižih nivoa do 31. decembra 2015. godine kada zakon kao takav, u ovom trenutku, još uvek nije usvojen na Skupštini, te samim tim ni objavljen u Službenom listu Crne Gore?\nNekome je očito „promaklo“ da se obaveza usklađivanja mora vezivati za rokove od datuma stupanja na snagu propisa, a zа uobičajeno je 6 meseci od dana stupanja na snagu zakona.


Egipat pozvao Izraelce i Palestince da nastave pregovore\nEgipat je danas pozvao Izrael i Palestince da nastave pregovore u Kairu, izrazavajući "duboko žaljenje" zbog prekida primirja u pojasu Gaze, saopštilo je\nMinistarstvo spoljnih poslova Egipta.\nSukobi izraelske vojske i palestinskog Hamasa nastavljeni su u Gazi, čime su prekinuti i pregovori u Kairu, koji su imali za cilj dogovor o trajnom prekidu vatre posle uspostavljanja višednevnog primirja u toj oblasti.\nSupruga i dete vođe Hamasa Muhameda Deifa su navodno među 11 ubijenih ljudi u obnovljenim izraelskim udarima na pojas Gaze, prenose jutros svetske agencije.\nIzrael je saopštio da je oko 50 raketa ispaljeno preko granice iz pojasa Gaze u utorak i da je raketiranje danas nastavljeno i da je ispaljeno već 20 raketa. Sukob izmedju izraelske vojske i palestinskih militanata obnovljen je nekoliko sati pre isteka privremnog prekida vatre prošle noći u ponoć.\nEgipat "nastavlja kontakte sa dve suprostavljene strane, kako bi ih podstakao da ponovo uspostave prekid vatre i nastave pregovore, u cilju postizanja sporazuma o trajnim primirju", dodalo je ministarstvo.


24/07/2021 21/10/2021 General-major Đuro Beronja\t0 Komentara\tAirborne, avijacija, NOVJ, SFRJ, vazduhoplovstvo, Yugoslavia\nMonografija „82. avijacijska brigada“ grupe autora: Danko Borojević, Dragi Ivić i Željko Ubović, je delo napisano, praktično, u tri dela koji se mogu razvrstati kao istorijski periodi od kojih:\nPrvi zadire od formiranja 2. eskadrile NOV i POJ (Narodnooslobodilačke vojske i partizanskih odreda Jugoslavije) ili period klipne avijacije do sredine pedesetih godina 20. stoleća.\nDrugi period koji obuhvata vreme od sredine pedesetih godina prošlog stoleća do početka osamdesetih godina vreme prenaoružavanja sa dozvučnim mlaznima avionima i;\nTreći period od početka osamdesetih godina prošlog stoleća, do kraja postojanja abr ili period prenaoružavanja sa transoničnim avionima i vremenenom njenog rasformiranja.\nAutori su osetili potrebu da, pored pisanih izvora o avijacijskoj jedinici čiji koreni sežu od 1944. godine i formiranja 2. eskadrile NOV i POJ pa dok još postoje i žive njeni pripadnici, napišu sve ono što se može znati o 82. abr koja je negovala i nastavljala tradicije 2. eskadrile NOV i POJ.\nU prvom istorijskom delu, autori, prateći hronološki tok formiranja avijacijskih jedinica i njihovo preformiranje i prebazirenje, te navodeći jedinice koje su praktično iznikle iz 109. lbap koji je transformisan u 82. abr. Navodeći 111. abr, 117. lap i 172. lbap čiji su koreni iz 82. abr, daju dovoljno podataka pripadnicima i svima onima koji su zainteresovani za korene tih jedinica.\nNavodeći, sada već, niz istorijskih činjenica, autori koriste izjave visokih oficira pilota, pripadnika 82. abr, koji su zauzimali najviše funkcije u eskadrilama i u Komandi abr, koje kada se uklope u raspoložive dokumente, koji su autorim bili dostupni, odaju veoma vernu „sliku“ o ovoj elitnoj avijacijskoj jedinici u RV i PVO i uopšte u JNA.\nU drugom periodu navode kako je brigada prenaoružavana sa klipne na mlaznu avijaciju američkog porekla, što je, u to vreme bio praktično, revolucionaran skok za jugoslovensko vazduhoplovstvo uopšte. Za pilote, koji sa klipne prelaze na mlaznu avijaciju, to je izuzetan napredak kako u borbenim sistemima, tako i u tehnici pilotiranja, u vazduhoplovnoj navigaciji i u borbenim mogućnostima.\nZa period dozvučne mlazne avijacije 82. abr sa pravom se može reći da je bio najtrajniji skoro dve decenije. Ovaj period se može podeliti u dve faze. Prva faza bi bila veoma složenija za vazduhoplovnotehničko obezbeđenje, obzirom da su avioni F-84G bili na svom izmaku, a rezervnih delova sve manje. U drugoj fazi domaći avioni J-21 nakon F-84G veoma jednostavni za održavanje „sa šrafcigerom u čizmi“, a rezervnih delova relativno dovoljno.\nSa tako jednostavnim avionom 82. abr 1971. godinu na avionima F-84G završava sa manevrom „Sloboda 71“, a već 1972. godine abr izvršava preobuku pilota na J-21 te iste godine učestvuje, s njima, na velikoj vežbi „Podgora-72“.\nU trećem periodu 82. abr, vreme prenaoružavanja i korištenja transonične borbene avijacije tipa J-22/IJ-22 Orao koji otpočinje krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih godina dvadesetog stoleća, autori se prevashodno oslanjaju na izjave komandira eskadrila, komandanata abr i pojedinaca pilota, neposrednih aktera na uvođenju orlova u naoružanje, tokove preobuke i obuke kao i na rešavanju problema koji su „pristigli“ zajedno sa orlovima. Trebalo je sa onako jednostavnog jastreba izvršiti preobuku, kako letačkog tako i tehničkog sastava, na orlove. Posebno, kada se uzme u obzir, da skoro svaki Orao ima svoj VTUP (vazduhoplovnotehničko uputstvo) i da se svaki razlikuje od drugog. Nedostatak rezervnih delova i klimatski uslovi sa visokim procentom vlažnosti, bili su faktori od uticaja na upotrebu aviona Orao. Tako je 82. abr uz neviđene napore, uspevala da se nosi sa svim tim problemima zahvaljujući upornošću, pre svega njenih komandanata, komandira eskadrila i oficira vazduhoplovnotehničke službe. Njima se niko nije mogao odužiti za uložene napore kako u radno još više u vanradno vreme.\nAutori posebno prate abr kroz njeno učešće na taktičkim vežbama i postignutim uspesima na tim vežbama.\nBitno je naglasiti da je abr propraćena u svim kriznim situacijama kao što su tzv. „Čehoslovačka kriza“, „Mračna slika 74“, kao i kriza tokom 1979. godine sa VU, te provokacije italijanske avijacije na području Slovenskog primorja 1975. i 1976.godine.\nBrigada je propraćena i na pojedinim učešćima na obeležavanju značajnih godišnjica na prostorima SR Slovenije, SR Hrvatske i SR Bosne i Hercegovine, a posebno njeno učešće na paradama 1975. godine i 1985. godine, što mnoge druge jedinice avijacije nisu imale čast.\nNa žalost, svih pripadnika 82. abr, dolazi kraj juna 1991. godine i početak kraja SFRJ i svih njenih pojedinačnih elemenata čiji je najjači deo bila JNA. Na udaru su se prve našle jedinice JNA u Sloveniji pa i 82. abr na aerodromu Cerklje, u neprijateljskom okruženju u kojem ne može funkcionisati. Brigada dobija prve brobene zadatke i identifikuju se prvi njeni pripadnici koji odbijaju izvršenje postavljenih zadataka. Ali zadaci su u potpunosti izvršeni.\nBrigada postupa u skladu sa spoznajama i odlukama svojih pripadnika lojalnih SFRJ, među kojima su kamandant sa pomoćnicima, preko 80% pilotskog sastava kao i vazduhoplovnotehničkog sastava. Međutim, kako je vreme odmicalo tokom jula i odlukom predsedništva SFRJ o povlačenju JNA sa teritorije SR Slovenije, 82. abr kao i cela JNA počela je pucati po nacionalnim šavovima.\nAutori ovu fazu hronolški prate kroz zapise iz dnevnika dvojice pripadnika komande 82. abr koji su pomno beležili i naknadno sređivali zapise.\nOstalo je dostupno i sačuvano veoma malo pisanih dokumenata iz tog vremena koje pisac ovog dela monografije ljubomorno čuva, a autorima su izvodi i prepisi dostavljeni.\nAutori za prvi i drugi period koriste brojne pisane izvore koji su im dostupni kako iz arhive tako i iz pisanih sredstava informisanja te dobrim delom i izjava živućih pripadnika jedinice iz tog vremena, pa svojim drugim pisanim delima prate delove brigade i nakon njenog zvničnog rasformiranja kroz 238. lbae.\nMonografija je protkana sa brojnim fotografijama iz svih perioda brigade od formiranja 2. eskadrile NOV i POJ do zadnjih dana postojanja.\nSa žaljenjem se može konstatovati da je nedovoljno izjava živućih pripadnika abr, što može kod drugih, kada budu čitali ovu monografiju, izazvati negativnu reakciju, za što nisu odgovorni ni autori niti mi koji smo sarađivali sa autorima. Jer mi smo davali ono što smo mi znali kao i fotografije koje smo imali. Zato nas, koji smo sarađivali sa autorima, ima na fotografijama, dok onih koji nisu sarađivali ima veoma malo ili nema nikako.\nKroz ovu monografiju, autori Danko Borojević, Dragi Ivić i Željko Ubović praktično „podižu spomenik 82. abr“ i svim njenim pripadnicima, posebno onima čija su imena „uklesana“ i fotografije objavljene.\nSvi mi, bivši pripadnici 82. abr i potomci njenih pripadnika, trebamo da izrazimo zahvalnost autorima za istinu o 82. abr, otetu od zaborava i ostavljenu čitaocima tako da i oni koji se budu bavili istorijom RV i PVO u drugoj polovini 20. stoleća mogu da ih iskoriste.\nSa ovom monografijom ne treba zapečatiti istoriju 82. abr već nastaviti sa nezapisanim i ne opisanim događajima iz života i rada njenih pripadnika.\nPripadnici 82.abr, već devet godina se okupljaju, na druženjima, sa članovima porodica i 28 godina nakon rasformiranja, što je potvrda koliko su njeni pripadnici bili odani svojoj jedinici i otadžbini SFRJ.\nGeneral-major Đuro Beronja\n← SMRT PREDATORA IZNAD SRPSKE\nBrowning HP 35 (High Power) →


I deseta u nizu... - Sportske.net\nI deseta u nizu...\nKošarkaši Crvene zvezde nastavljaju sa pobedama. Prema očekivanju, u 11. kolu ABA lige savladali su u ''Pioniru'' ekipu Širokog i učvrstili se među vodećim ekipama regionalnog takmičenja. Računajući i utakmice Evrokupa, Zvezdi je ovo jubilarna, deseta uzastopna pobeda.\nCrvena zvezda stigla je do novog trijumfa u regionalnoj ABA ligi. Beograđani su pred svojim navijačima rutinski savladali Široki reezultatom 69:57.\nTokom prve četvrtine, Crvena zvezda je imala blagu rezultatsku prednost, uglavnom oko pet poena razlike, da bi početkom druge deonice usledila sjajna serija ekipe Vlade Vukoičića od 9:0, i njihova prednost je vrlo brzo postala prilično ubedljiva - 29:15.\nMeđutim, gosti su uspeli da ''dođu do daha'' i polovinom druge četvrtine uzvrate serijom 7:0. Crveno-beli su nakratko uspeli da prekinu tu seriju gostiju, ali oni su nastavili da smanjuju razliku, pa se na poluvreme otišlo sa ''mršavih'' 33:30, što je neuobičajeno mali broj poena za ove sezone veoma efikanu Crvenu zvezdu.\nTrojkom Marka Šutala, ekipa Širokog na početku drugog poluvremena dolazi i do izjednačenja (33:33) i rezultatska neizvesnost je trajala negde do polovine treće četvrtine, kada crveno-beli ''dodaju gas'' i u poslednjih deset minuta ulaze sa dvocifrenom prednošću - 52:42.\nIako Zvezda večeras nije briljirala, do kraja meča je rutinski završila posao i nastavila sjajnu seriju pobeda.\nBraun sa 12 i Savović sa 11 poena bili su najefikasniji u Crvenoj zvezdi, dok su se kod gostiju istakli Planinić sa 22 i Šutalo sa 18 poena.\nU isto vreme, Cedevita je u Zagrebu ubedljivo savladala Krku rezultatom 97:78. Ključni period igre u ovom meču bila je druga četvrtina koju su Zagrepčani dobili sa čak 29:11, posle ravnopravne igre u prvoj deonici.\nU nastavku meča, domaći su bez problema zadržali ubedljivo vođstvo i stigli do sedme pobede u ABA ligi, koliko sada ima i Crvena zvezda.\nRajt sa 20 i Andrić sa 16 poena bili su najefikasniji u domaćem timu, a Lalić sa 17 i Murić sa 16 poena u ekipi Krke.\nDerbi kola igra se u Laktašima, a sastaju se vodeći Igokea i Partizan od 20:30h.


Morsko dobro: Zakup za 1.100 lokacija uključujući i kupališta | Share Montenegro\nHome Novosti Morsko dobro: Zakup za 1.100 lokacija uključujući i kupališta\nNow reading: Morsko dobro: Zakup za 1.100 lokacija uključujući i kupališta\nMorsko dobro: Zakup za 1.100 lokacija uključujući i kupališta\n“Plan podrazumjeva 120 lokacija manje u odnosu na onaj koji je važio do kraja 2018. One lokacije koje po sadržaju i kvalitetu usluga nisu predviđene planom, biće uklonjene”, kazao je Jelušić za Radio Herceg Novi.\n“Tražićemo i kvalitetnije činidbene i bankarske garancije za kompletno izvršavanje posla, jer je riječ o petogodišnjim ugovorima. Ove godine ćemo posebno vrijednovati reference svih korisnika morskog dobra koji budu pravovremeno dobili odobrenje za rad lokalne samouprave. U prethodnom periodu bilo je dosta slučajeva da su se odobrenja za rad dobijala u junu, julu, čak i u avgustu, a cilj nam je da 1. maja svi imaju ugovore. Zato i upućujem apel zakupcima da na vrijeme obezbjede odobrenja za rad kod nadležnih sekretarijata”, poručio je Jelušić


Ističe drugi moratorijum, klijenti banaka imaju DVE MOGUĆNOSTI - BIZlife\nDrugi zastoj u otplati kredita ističe u sredu, 30. septembra, a banke u Srbiji će posle isteka zastoja klijentima koji su prihvatili moratorijum dostaviti novi plan otplate, putem pošte ili mejlom, saopštilo je Udruženje banaka Srbije.\nKlijenti će, kad dobiju dalji plan otplate, imati rok od sedam dana da se izjasne.\nUBS savetovalo je klijentima da s pažnjom pročitaju dopis svoje banke i odaberu opciju koja im najviše odgovara.\n“Prva mogućnost je da prihvate plan otplate koji ponudi banka, u kome je rok otplate produžen za dužinu trajanja moratorijuma, a kamate iz moratorijuma raspoređene na preostalo vreme otplate kredita. Druga mogućnost, ako im to finansijska situacija dozvoljava, jeste da odjednom plate zaostale rate sa kamatom i nastave otplatu prema dosadašnjem planu, a treća da plate samo kamatu, a da rok otplate kredita produže za broj rata za koje je važio moratorijum”, rekao je generalni sekretar UBS Vladimir Vasić.\nOd izbijanja krize zbog pandemije koronavirusa banke su se na različite načine uključile da omoguće stanovništvu i preduzećima da lakše savladaju posledice, istaklo je UBS.


Arhiva - Severnokorejski lider Kim Džong Un posmatra lansirarnje balističke rakete na nepoznatoj lokaciji u Severnoj Koreji, 31. jula 2019, na fotografiji nastaloj kao video-greb snimka severnokorejske KCTV.\nSeverna Koreja saopštila je u ponedeljak rekla da je Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija pokazao dvostruke standarde pošto je odbor za sankcije svetske organizacije kritikovao nedavno testiranje rakete u toj zemlji kao kršenje rezolucija Ujedinjenih nacija.\nSeverna Koreja je prošle nedelje lansirala novu vrstu taktičkih balističkih raketa kratkog dometa, što je podstaklo Vašington da zatraži okupljanje odbora za sankcije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (UNSC).\nNa sastanku odbora u petak, Sjedinjene Države pozvale su na uvođenje dodatnih sankcija i pooštravanje sprovođenja postojećih mera, osudivši test kao kršenje rezolucija Ujedinjenih nacija, prema rečima Đo Čol Sua, generalnog direktora za međunarodne organizacije u ministarstvu spoljnih poslova Severne Koreje.\nĐo je rekao da je sastanak "osmišljen da negira pravo naše države na samoodbranu", upozoravajući da će smisliti "protivmeru".\n"To predstavlja poricanje suverene države i očigledan dvostruki standard koji Savet bezbednosti donosi na osnovu 'rezolucija' Ujedinjenih nacija - direktnih proizvoda američke neprijateljske politike", rekao je Jo u izjavi koju je prenela zvanična severnokorejska novinska agencija KCNA.\n"Nema nikakvog smisla da samo naša ispravna samoodbrambena mera bude izdvojena za denuncijaciju, kada mnoge druge zemlje širom sveta ispaljuju sve vrste projektila u svrhu povećanja svoje vojne snage."\nIzjava je stigla nakon što je Severna Koreja u subotu saopštila da je administracija američkog predsednika Džoa Bajnena preduzela pogrešan prvi korak i otkrila "duboko ukorenjeno neprijateljstvo" kritikujući njen samoodbrambeni test rakete.


VERHEIJEN: Rok za privatizaciju "Železare" 1. februar\nSvetske banke u Beogradu, Toni Verheijen, kaže da će Vlada Srbije do 1. februara morati da pronađe strateškog partnera za "Železaru Smederevo", a kao razloge navodi to što su izdvajanja za ovu kompaniju veliki trošak za budžet i pregovore Srbije sa EU.\n- Srbija se u pregovorima sa EU obavezala da od 1. februara više neće biti državne pomoći za "Železaru" - rekao je Verheijen za "Politiku".\nPrema njegovim rečima, od ključne je važnosti da zainteresovani investitor, ako ga ima, preuzme "Železaru", jer ako Srbija ne uspe da je u tom roku privatizuje, država će morati da nastavi da pruža pomoć ovoj kompaniji čime će direktno kršiti pravila i procedure EU, a to je od ključne važnosti u procesu pridruživanja.\nList podseća da, prema proceni Fiskalnog saveta, "Železara" državu godišnje košta 60 mil EUR, a posredni troškovi - za struju i gas koje ne plaća, takođe su veliki.\nVerheijen, međutim, ukazuje da "Železara" nije jedino preduzeće koje negativno utiče na bilanse EPS-a i "Srbijagasa", i napominje da je važno rešiti problem naplate da bi EPS postao solidna kompanija koja u budućnosti može da privuče strateškog partnera.\n- Rukovodstvo "Srbijagasa" tvrdi da bi bili profitabilna kompanija kad bi naplatili sve dugove za gas. Mi nismo radili studiju o tome, ali je ta izjava dobra ilustracija zašto je važno reformisati javna preduzeća - naveo je zvaničnik i dodao da Svetska banka već dve i po godine sa vladom pregovara o tome.\nOn je takođe rekao da ministar privrede Željko Sertić i vlada treba što pre da donesu odluku koliko će preduzeća otići u bankrot a istovremeno treba definisati i metod privatizacije za ona preduzeća koja nisu privatizovana.\n- Odluka o tome trebalo je da bude doneta početkom decembra, a sad je već kraj meseca - dodao je, uz upozorenje da što se duže bude čekalo to će problem u javnim finansijama biti veći, što "nije u skladu ni sa merama fiskalne konsolidacije koje država primenjuje".\nPrema rečima Verheijena, reforma javnih preduzeća istovremeno znači da će i neki ljudi ostati bez posla, a kada je reč o javnom sektoru u širem smislu, kao višak se pominje 30.000 ljudi.\n- Konačni broj zavisiće od odluka koje preduzme vlada - napomenuo je šef Kancelarije Svetske banke.\nDomaći BDP povećan 2,6 odsto\nRealni rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije u 2013. iznosio je 2,6 odsto, saopštio je Republički zavod za statistiku konačne podatke godišnjeg obračuna.\nKako se navodi u saopštenju, u 2013. godini BDP Srbije u tekućim cenama iznosio je 3.876 milijardi dinara i bio je nominalno viši za 8,2 odsto nego u 2012.\nZavod je saopštio da je njaveći realni rast imao izvoz robe i usluga sa 21,3 odsto, dok su bruto investicije u osnovne fondove imale realan pad od 12 odsto.\nPrema RSZ-u, najveći realni pad bruto dodate vrednosti u 2013. zabeležen je u sektoru finansijskih delatnosti i sektoru osiguranja sa 9,5 odsto i sektoru usluga smeštaja i ishrane sa 8,1 odsto.\nNajveći realni rast bruto dodate vrednosti od 20,9 odsto imao je sektor poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, slede snabdevanje električnom energijom, gasom i parom od 13 procenata, saobraćaj i skladištenje sa 7,6 odsto, dok je rast od 5,7 odsto zabeležen u sektoru prerađivačke industrije.\nPosmatrano po delatnostima, u 2013. godini najznačajnije učešće u formiranju BDP-a imali su prerađivačka industrija sa 16,1 odsto, trgovina i popravke motornih vozila sa 9,7, odsto, poslovanje s nekretninama sa 8,7 odsto i poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo sa 7,9 odsto.\nS druge strane, u upotrebi BDP-a učešće izdataka za ličnu potrošnju domaćinstava je 74,4 odsto, izdataka za finalnu potrošnju države bilo je 17,8 odsto, bruto investicija u osnovne fondove 17,2 odsto, izvoza robe i usluga 41,2 odsto i uvoza robe i usluga 51,9 odsto.\nKineski juan među valutama kojima se trguje u Srbiji od 12. januara\nNarodna banka Srbije (NBS) saopštila je danas da je uvrstila kineski juan među valute kojima se trguje na srpskom deveznom tržištu. Ta odluka će se primenjivati od 12. januara 2015. godine.\nU saopštenju se precizira da je Izvršni odbor NBS na današnjoj sednici odlučio da na listu valuta kojima se može trgovati na deviznom tržištu uvrsti i kineski juan.\n- Pri donošenju ove odluke Narodna banka Srbije se rukovodila sve većim učešćem trgovanja sa Narodnom Republikom Kinom u ukupnoj spoljnotrgovinskoj razmeni Republike Srbije, kao i značajnim stepenom ekonomske saradnje između dve zemlje. Takođe, u obzir je uzet i proces aktuelne internacionalizacije juana, odnosno činjenica da juan dobija sve važniju ulogu u međunarodnim ekonomskim odnosima i finansijskim tokovima - istaknuto je iz centralne banke.\nKineski juan će se uključiti na listu deviza i efektivnog stranog novca kojima banke mogu da trguju i na listu efektivnog stranog novca koje ovlašćeni menjači mogu da kupuju i prodaju.\nKineska valuta će biti uvedena na kursnu listu pod nazivom "kineski juan renminbi" sa slovnom oznakom CNY i numeričkom oznakom 156.


Miloradu Arlovu zabranjen dolazak na Kosovo\nKosovska policija danas nije dozvolila Miloradu Arlovu, humanitarcu iz Republike Srpske, da uđe na Kosovo.\nMilorad Arlov (Foto Kim arhiva)\nPredsednik "Odbora za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji" Milorad Arlov rekao je za RTV Kim da mu policajci na Jarinju nisu dozvolili da danas oko 11 sati pređe na teritoriju Kosova.\nArlov je sa Jarinja krenuo nazad, put Republike Srpske.\nKako je prethodno izjavio agenciji Srna, u Kosovskoj Mitrovici je trebalo da se sastane sa zamenicom gradonačelnika Adrijanom Hodžić i članovima udruženja "Podrži me", a u večernjim satima je trebalo da prisustvuje manifestaciji "Izbor Kosovke devojke" u Gračanici i preda poklon Fudbalskog saveza Republike Srpske fudbalskom klubu Moravac iz Kosovskog Pomoravlja.\nArlov je naveo da mu je policija uručila dokument u kojem se navodi da bi njegovim dolaskom na Кosovo "ugrozio političku, nacionalnu i zdravstvenu situaciju na Кosovu".\n"Nisam iznenađen postupkom Prištine i upravo zbog toga pitam da li je humanost ugrožavanje života na Кosmetu", rekao je Arlov i upitao "kakve veze ima sa politikom i bezbednošću aktivnost na pružanju pomoći bolesnoj i svakoj drugoj deci kojom se dugo godina bavi", kazao je Arlov za Srnu.\nIz Doma kulture "Gračanica" je za RTV Kim takođe potvđeno da Arlov večeras neće prisustvovati najavljenoj manifestaciji "Izbor Kosovke devojke".\nMeđutim, ni u policijskoj stanici Leposavić, ni u stanici u Severnoj Mitrovici nisu mogli da nam pruže informacije o zabrani ulaska predsedniku "Odbora za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji".\n29.09.2020 Udes u Lapljem Selu, nema povređenih (1264)\n29.09.2020 Pokušaj pljačke u Babinom Mostu (212)\n29.09.2020 Naim Ćeljaj novi ombudsman Kosova (128)\n29.09.2020 Nasim Haradinaj danas pred sudom u Hagu (124)


Liga šampiona: Fejsa u startnih 11 na Alijanc Areni\nutorak, 05 april 2016 14:33\nTrener Benfike Rui Vitorija najavio je tim sa srpskim internacionalcem Ljubomirom Fejsom, koji ponovo igra kao u najboljim danima pre povrede.\nBajern je ogromni favorit u duelima sa Benfikom u četvrtfinalu Lige šampiona, ali iskustvo im govori da moraju da budu oprezni.\nBavarci su se dosad sastajali tri puta sa “orlovima” u evropskim kupovima i svaki put ih izbacivali iz daljeg takmičenja, pritom nisu doživeli nijedan poraz od Benfike. Takva statistika imponuje, ali pred njima su sada novi dueli…\n– "Impresioniran sam igrom Benfike protiv Brage. Ovde u Nemačkoj svi su veoma samouvereni, veruju da prolazimo, ali biće teško plasirati se u polufinale.\nMoraćemo da igramo mnogo bolje nego u prošloj utakmici sa Ajntrahtom, jer nam dolazi izuzetno snažan i kvalitetan rival" – rekao je trener Bajerna Pep Gvardiola.\nSlično razmišlja i najbolji strelac Bajerna ove sezone Robert Levandovski.\n– "Ne smemo da ponovimo takvu igru kao što je bila protiv Ajntrahta. Nije lako posle reprezentativne pauze vratiti formu, ali mislim da neće biti problema" – rekao je Levandovski.\nBajern će igrati bez povređenog Holanđanina Arjena Robena, pa se mnogo očekuje od Franka Riberija, koji je konačno u punom pogonu.\nTrener Benfike Rui Vitorija prihvata ulogu autsajdera, jer zna koliko je velika razlika između moći dva kluba.\n– "Benfika je nekada bila među najboljim klubovima Evrope, ali danas joj predstoji još mnogo rada da bi došla u vrh. Velika je ekonomska razlika između nas i Bajerna, ali na terenu možemo da im se suprotstavimo" – rekao je Vitorija.\nOn je najavio tim sa srpskim internacionalcem Ljubomirom Fejsom, koji ponovo igra kao u najboljim danima pre povrede.\n0 #1 Poznavaoc 05-04-2016 15:08\nZnači, večeras Bajern iz 1-1


Prva srpska fabrika sreće u Beogradskom izlogu - LookerWeekly.com magazin\nPrva srpska fabrika sreće u Beogradskom izlogu\nNova kolekcija umetničkih suvenira Beogradskog izloga nosi naziv Beograd 1405, a njen autor je arhitekta Vladimir Vujović. Ova kolekcija je posvećena svima koji su ostali ili otišli, i domaćim i stranim Beograđanima.\nMajice, blokovi za pisanje, cegeri, olovke, podmetači za miša, kecelje, kuhinjske rukavice i krpe, podmetači, poslužavnici, i šolje… delovi su kolekcije Beograd 1405 autora arh Vladimira Vujovića, koja će od četvrtka, 4. decembra obogatiti suvenirski program Beogradskog izloga Kulturnog centra Beograda.\nKolekcija Beograd 1405 je kreativni osvrt na period renensansnog Beograda iz vremena Despota Stefana Lazarevića i trenutak kada je Beograd, taj stari rimski kastrum postao prestonica jedne države.\nU saradnji sa Prvom srpskom fabrikom sreće čiji je idejni tvorac arhitekta Vujović realizovana je kolekcija inspirisana srednjovekovnom ornamentikom u savremenoj interpretaciji i prilagođena potrebama savremenog kupca.\nAutor Vladimir Vujović o svom radu kaže: “Prva srpska fabrika sreće je ideja – ideja da se stvari koje u životu želimo ne treba lako odricati, pogotovo ne pred interesom kapitala koji danas preovladava. To je ideja da neke vrednosti treba gajiti uprkos apatiji društva i pretpostavke da je sve što je lepo i za dušu zdravo, istovremeno i nerealno. Ta ideja treba da pomiri ono što većina nas smatra utopijom i realnost koja je drugačija, i da pokaže da je taj model čak i danas ostvariv. Postoji put na kome se čovek dobro oseća, radeći ono što voli, s onima koje voli. Taj put nije najlakši, ali čini me vrlo srećnim, uprkos preprekama…”\nPrva škola mentalne aritmetike otvorena u Beogradu


Premijer RS Radovan Višković susreo se i sa vodećim političarima pokrajine Baden-Virtemberg – RASEJANJE.info\n03.07.2019 03.07.2019 Katarina\tMićo Ćetković, Radovan Višković, Štefan Kaufman, Tomas Štroble\nNakon sastanka sa predstavnicima srpskog rasejanja u Štutgartu i srpskim privrednicima, premijer Republike Srpske (RS) Radovan Višković sastao se i sa nemačkim političarima u glavnom gradu Baden-Virtemberga (BV).\nU predstavništvu RS u Štutgartu Višković se susreo sa Barbarom Efenberg ispred Privredne komore BV za istočnu Evropu i Tursku. Razgovarano je o unapređenju privredne saradnje RS sa pokrajinom BV, intenziviranju poslovnih kontakata sa ciljem povezivanja privrednika RS sa BV kao i privlačnu investitora. Višković se zahvalio na dosadašnjom pomoći Privrednoj komori BV u predstavljanju potencijala RS na tržištu Nemačke.\nPremijer Višković u pokrajinskom parlamentu sa potpredsednikom Vlade BV Štroblom, poslanikom u Budnestagu Kaufmanom i šefom Predstavništva RS u Štutgartu Ćetkovićem\nFoto: Internet stranica Vlade R. Srpske\nPotom se predsednik vlade Višković susreo sa potpredsednikom Vlade pokrajine BV i predsednikom demohrišćanske partije (CDU) u BV Tomasom Štroblom, kao i sa šefom poslaničke grupe CDU-a za inovacije i poslanikom u nemačkoj parlamentu Štefanom Kaufmanom. Oni su razmenili informacije o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u obe regije, naglasivši da je dosadašnja saradnja bila uspešna. Premijer Višković je izrazio zadovoljstvo što veliki broj nemačkih kompanija uspešno posluje u Srpskoj. Svi su istakli da postoje dobri preduslovi za nemačke kompanije da u što većem broju sarađuju sa privrednima iz Srpska i da ujedno investiraju u Srpsku. Predsedik vlade Radovan Višković je pozvao svoje sagovornike da posete RS.\n← Predsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković susreo se sa predstavnicima srpskog rasejanja i privrednicima u Štutgartu\nNa 29. međunarodnom festivalu „Modno“ u Karlsrueu Srbe predstavili članovi Srpskog kulturnog centra →


Otvoren poziv za dizajn maski na temu onlajn identiteta ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nOtvoren poziv za dizajn maski na temu onlajn identiteta\n20.9.15 dizajn, konkursi No comments\nIdentifikuj me je inicijativa koja se bavi uticajem razvoja komunikacionih tehnologija, i pre svega, načina njihove upotrebe na stvaranje, dinamiku i ispoljavanje društvenih identiteta.\nViše o konceptu:\nIzvođenje identiteta je pitanje koje prati istoriju razvoja informaciono-komunikacionih tehnologija, od telegrafa i telefona, preko radija (Orson Vels i Ratovi svetova) i televizije (pojave vizuelnih mas medija- pokretne slike), do interneta i aplikacija za razmenu sadržaja i informacija. Devedesetih je za internet bila vezana fraza “Na internetu niko ne zna ako si pas”, potencirajući mogućnosti koje je nov komunikacioni medij nosio za anonimnost/sakrivanje/slobodu izražavanja. Tekstovi kao što su Rape in Cyberspace (Silovanje u sajberprostoru) i Manifest kiborga Done Haravej nam nude sliku koja u medijsko-arheološkom smislu daje neke osnove za razumevanje tokova razvoja identitetskih praksi tokom razvoja samog interneta. Tehnopozitivizam vezan za ulogu socijalnih mreža u protestima tokom Arapskog proleća u funkciji mobilizacije ljudi, i sa druge strane pojava Vikiliks-a i različitih hakerskih grupa nam nude kontroverzne informacije o ulogama ovih mreža u našim životima. Stvaraju se identiteti vezani za onlajn kulturu, kao što je pojava grupe Anonimus, koji govore o potrebi za prikrivanjem identiteta radi delovanja u području aktivizma. Sa razvojem komercijalnog interneta se takođe razvija i trgovina samim onlajn identitetima.\nPored programa izložbe koji će obuhvatati umetničke i istraživačke radove, javnu diskusiju i filmski program, želimo da otvorimo temu identiteta u svojoj kompleksnosti pozivom za dizajn maski na temu onlajn identiteta. Ideja konkursa jeste da što više različitih interpretacija identitetskih praksi postanu vidljive i nađu svoje mesto na izložbi, kao maske u fizičkoj upotrebi, na raspolaganju posetiocima/teljkama, kao i na onlajn arhivi projekta.\nOdaberite jednu od ponuđenih tema vezanih za onlajn identitete.\nIzdizajnirajte masku za lice na datu temu, prateći oblik balaklave ili drugog, temi odgovarajućeg oblika. Prilikom dizajna obratite pažnju na tehničku izradu- maske će se prevashodno izrađivati od kartona. Dizajn može biti obrazac, fotografija, crtež, bilo šta što je vaš vizuelni odgovor na teme u kontekstu identiteta onlajn kulture a može se realizovati tehnikom štampe i upotrebiti kao maska za lice.\nPošaljite svoj dizajn sa uputstvima za pravljenje maski na interkultivator@gmail.com do 29.septembra\nMaske će početkom oktobra biti objavljene na sajtu projekta, gde će građani/ke moći da poruče svoju odabranu masku i pokupe je na izložbi\nUčestvujte sa svojom maskom na izložbi u G12HUB od 09-13. oktobra, kao i na sajtu projekta Identifikuj.me od 05. oktobra.


::: ekapija - Nove tehnologije u izradi biometrijskih pasoša :::\nNove tehnologije u izradi biometrijskih pasoša Četvrtak, 26. 04. 2012.|14:41 | Izvor: eKapija Zahvaljujući svojoj domišljatosti, inženjeri firme "Telsonic" su uz pomoć "SolidWorks" softvera i u saradnji sa kompanijom "Tehnoplast" iz Starih Banovaca, osvojili tehnologiju za injekciono livenje i spajanje polikarbonatskih traka na pasošu. Pomoću ove tehnologije obezbeđuje se vezivanje plastične stranice sa biometrijskim podacima na ostatak pasoša, saopštilo je preduzeće "Solfins".\nU tehnološki veoma zahtevnom procesu korišćen je "SolidWorks" softver za konstrukciju alata za injekciono livenje, simulaciju procesa livenja i simulaciju frekventnih karakteristika. Na taj način su postigli da biometrijski pasoši stignu mnogo brže jer nije bilo potrebe da se čeka specijalizovana oprema za proizvodnju iz inostranstva što bi značajno povećalo i cenu izrade, stoji u saopštenju.\n"Telsonic" iz Kaća je ispostava globalne kompanije "Telsonic" AG iz Švajcarske, jednog od svetskih lidera u industrijskoj primeni energije ultrazvuka. Koriste najsavremeniju proizvodnu tehnologiju i softverske alate koji im pomažu da rešavaju brojne izazove, kao što su: proizvodnja biometrijskih pasoša, zahtevni proizvodni procesi u Ford-u, proizvodnja dečijih igračaka složene geometrije (Playmobil), stoji u saopštenju.\nViše informacija o projektima firme "Telsonic" i primeni ultrazvuka možete videti na prezentacijama: Ultrazvučno zavarivanje – Video prezentacija, Ultrazvučno zavarivanje – PowerPoint prezentacija.


Predstavnici četiri američke kompanije zaineteresovane za ulaganje u Srbiji sastaće se sledeće nedelje sa premijerom i ministrom ekonomije\nNa sastanke sa premijerom Srbije Mirkom Cvetkovićem i ministrom ekonomije Mlađanom Dinkićem dolaze predstavnici kompanija „Boston pauer“, „Farma sfir LLC“, „Metrik endžiniring“ i „Teknuvo“, piše Blic.\nTaj list navodi i da kompanija “Boston pauer“, američki proizvođač litijumskih baterija, razmatra nekoliko lokacija za otvaranje proizvodnog pogona u Srbiji. „Boston pauer“ zainteresovan je za nekoliko lokacija, pre svega na potezu autoputa Beograd-Niš. Osim toga, ova kompanija planira da uđe na tržište automobilske industrije, te je tokom ove posete predviđen susret sa predstavnicima Fijata.\nIz sektora biotehnologija dolazi „Farma sfir LLC“. Interesuje se za nekoliko parcela u Mačvi, za zasad biljaka koje se koriste za proizvodnju lekova. Inače, ovo je kompanija koja koristi posebnu tehnologiju da bi proizvela osnovne biokomponente visoke vrednosti za farmaceutska i nutricionistička tržišta.\nU grupi će biti i predstavnici „Metrik endžiniringa“, zainteresovanog za projekat Koridor 10, s obzirom na to da je jedna od vodećih američkih kompanija u oblasti građevinskog menadžmenta, inženjeringa, projektovanja, planiranja, transporta.\nU grupi američkih investitora je i Milenko Bešlić, suosnivač internet servisa „Čip tudej“, sada u novoj ulozi - osnivača kompanije „Teknuvo“, koja planira otvaranje razvojnog centra u Beogradu.\n"Bešlić je već doneo odluku o otvaranju razvojnog centra u Beogradu i za njega se traži lokacija", kaže Miloradović. Inače, „Čip tudej“ je najpoznatiji onlajn servis u Americi koji svakodnevno objavljuje najbolje ponude za kupovinu preko interneta. Razvojni centar koji planira u Beogradu zapošljavaće domaće programere, a pružaće usluge za „Čip tudej“, kao i druge onlajn servise.\nUkupna vrednost direktnih neto ulaganja iz Sjedinjenih Američkih Država od 2001. do 2008. godine iznosi 133,409 miliona dolara. Mereno ovim podacima, SAD se nalazi na 16. mestu među najvećim stranim investitorima u Srbiji, ali s obzirom na to da je većina investicija američkih kompanija „Filip Moris“, Ju-Es stil“, „Bol korporejšen“, „Koka-Kola“ i druge, registrovana kao ulaganja iz drugih zemalja, odakle su izvršene uplate sredstava, zvanična vrednost ulaganja znatno je manja od stvarnog iznosa. Ukupna realna visina američkih investicija u ovom periodu procenjuje se na više od 1,5 milijardi dolara.\nJelašić:Srbiji preti dužnička kriza\nGuverner Narodne banke Radovan Jelašić upozorio je da bi država, ukoliko nastavi sa sadašnjim tempom uzimanja stranih kredita, mogla da dospe u dužničku krizu\n"Za prvih osam meseci ove godine javni dug je povećan za šest odsto i ukupno iznosi 32 procenta brutonacinalnog proizvoda (BNP), što još uvek nije mnogo. Opasnija je brzina novog zaduživanja, jer bi nas ovaj tempo odveo u dužničku krizu", naveo je guverner NBS.\nPrema njegovom mišljenju, održiv je dogovor Vlade Srbije i Međunarodnog monetarnog fonda da budžetski deficit u idućoj godine ne pređe četiri odsto BNP, ali da svi rizici nisu uklonjeni.\n"Put koji je Srbija izabrala - da ne povećava poreze, već da deficit smanjuje isključivo snižavanjem rashoda - dozvoljava nam sada nešto veći budžetski minus, ali pod uslovom da se pripremi teren za trajnjo smanjivanje javne potrošnje", rekao je Jelašić.\nOn je, međutim, podsetio da nema mnogo potvrda da su u prošlosti takve namere i uspešno realizovane. "Ukoliko ne smanjimo broj zaposlenih u državnoj administraciji, ne reorganizujemo penzioni sistem i drugo ostaće samo prazna obećanja koja će nas dovesti do još većeg javnog duga", zaključio je Jelašić.\nGuverner kaže da je važno da Srbija na srednji i dugi rok smanjuje javnu potrošnju. On je rekao da bi bilo veoma loše da Srbija u narednim godinama ne smanjuje javnu potrošnju, jer je u medjuvremenu porastao javni dug - i domaći, putem izdavanja trezorskih zapisa, ali i inostrani.\nOn je naglasio da je ključno pitanje da li povećanjem javnog duga nešto dobijamo, odnosno da li se sredstva troše na investicije ili na održavanje javne potrošnje na istom nivou. Prema njegovim rečima, dogovoreni budžetski deficit od četiri odsto u narednoj godini daće mogućnost centralnoj banci da nastavi s relaksacijom monetarne politike.\n"Raspolažemo informacijama da država u narednoj godini planira da podigne cene određenih energenata i nama bi bilo mnogo bolje da to uradi pre, jer bi nam to dozvolili da budemo agresivniji u relaksaciji monetarne politike", rekao je guverner NBS i precizirao da misli na najavljeno povećanje cene struje u narednoj godini.\nJelašić je napomenuo da NBS ne može da "trči ispred rude" s popuštanjem monetarne politike, ako zna da se u narednih šest ili 12 meseci očekuje poskupljenje energenata.\nIkea uložila 500.000 evra u Simpo\nKao nastavak uspešne i dugoročne saradnje, švedska Ikea investirala je pola miliona evra u povećanje i unapređenje proizvodnih kapaciteta vranjskog Simpa\nTim sredstvima instalirana je moderna linija za automatsko krojenje štofova, čiji su kapaciteti sada veći 20 puta, izjavio je Slađan Disić, generalni direktor Simpa.\n„Podrška koju je Simpo dobio od kompanije Ikea od velikog je značaja za razvoj i unapređenje konkurentnosti domaće industrije nameštaja. Ovom linijom bićemo u prilici da primenimo neka od najboljih svetskih rešenja u proizvodnji nameštaja i izađemo u susret sve dinamičnijem tržištu nameštaja“, kaže on.\nOn dodaje da je „investicija Ikee posebno važna s obzirom na planove Simpa o većem prisustvu na međunarodnom tržištu“ i objašnjava da su se Simpo i Ikea dogovorili o novim isporukama sofa u prodajne objekte švedske kompanije na nekoliko tržišta EU, počevši od narednog meseca.\nInače, Ikea i Simpo su ove godine potpisali ugovor o izvozu Simpovih sofa u prodajne objekte te švedske kompanije u Rusiji, vredan 5,5 miliona evra. U toku su pregovori o produženju ovog ugovora za narednih tri do pet godina. Takođe, dogovorena je isporuka Simpovih sofa na tržišta Italije, Španije i Portugala u vrednosti od 1,5 miliona evra.


Inicijativa 'Izađi i glasaj – FEJS Srbija'\nRTV\t20.03.2017 13:42\nMladi tradicionalno izbegavaju da glasaju na izborima, osim ako ih neka organizacija ili akcija ne animiraju da izađu na birališta. Upravo zbog toga, studenti žurnalistike Filozofskog fakulteta u Novom Sadu pokrenuli su inicijativu "Izađi i glasaj", u okviru organizacije Foruma studenata novinarstva Srbije – FEJS Srbija.\nPo izlaznosti mladih na izbore mnogo zaostajemo za zemljama u regionu, kao što su Bosna i Hercegovina i Hrvatska, gde je odziv od 30 do 50 odsto. Istraživanja Centra za slobodne izbore i demokratiju pokazuju da u Srbiji glasa samo oko 10 odsto mladih.\nPredstavnik FEJS-a, Milovan Nikolić kaže da ga je inertnost njegovih kolega navela na pokretanje te inicijative. Preko društvenih mreža pokušaće da animiraju mlade kroz mnoge zanimljive i edukativne sadržaje.\n"Ne želimo da mladi ili osobe koje su pod utiskom naše kampanje glasaju za nekoga posebno nego samo da izađu i glasaju, jer svaki glas jednako vredi i svaki glas je jednako upotrebljiv’", objašnjava Nikolić.\nKomunikolog Jelena Kleut koja se, takođe, bavi aktivizmom mladih, navodi da njihova pasivnost proističe iz nedovoljnog poznavanja političkih procesa.\n"Dakle politika ulazi u sve pore naših života i zbog toga je taj stav gadljivosti prema politici vrlo pogrešan", ukazuje Jelena Kleut za Radio-televiziju Vojvodine.\nOhrabruje to da postoji i onaj deo omladine koji je spreman da svojim glasom utiče na promene u društvu. Studenti koji žele da učestvuju u izborima, smatraju da je glasanje vrlo bitno.\nKao i pokretači kampanje "Izađi i glasaj", Jelena Kleut dodaje da mladi treba da se uključuju u organizacije, bilo volonterske ili humanitarne, u kojima mogu da spoznaju da promene nisu nemoguće.\n"Mislim da je vrlo važno aktivno raditi, i kad kažem raditi, čak i kroz sistem formalnog školstva raditi na tome da mladi razumeju političke procese. Dakle da im se od ranih obrazovnih nivoa usađuje ideja šta znači biti građanin", objašnjava Jelena Kleut.\nUkoliko ste motivisani ovom pričom, sadržaj inicijative "Izađi i glasaj" možete da pronađete na Fejsbuk stranici FEJS Srbija.


Gligorijević je za list Danas rekao da jedino što želi je da vidi snimak sa naplatne rampe „ma koliko on strašan bio“.\n„Ne znam zašto (predsednik Srbije Aleksandar) Vučić ne pušta taj snimak u javnost, kada je obećao. Bar toliko može da učini, ne vidim šta ga sprečava“, rekao je Gligorijević.\n„Nije se ni javio, a kamoli došao“, kaže Gligorijević, dodajući da je i predsednik Vučić mogao da svrati, ali je to izbegao.\n„Prošao je na pedeset metara od naše kuće kada je pre mesec dana bio u Knjaževcu. Mogao je bar deci da pomogne, za mene više nije ni bitno. Oni su celo leto išli u nadnicu da bi sakupili novac da majci podignu spomenik“, naveo je Gligorijević.\nOznakeDoljevac Naslovna-centar Naslovna-traka Stanika Gligorijević Velimir Gligorijević Zoran Babić\nSukob u zgradi Rektorata studenata iz udruženja „Jedan od pet miliona“ i SNS-ovih „Nezavisnih studenata“\nTužilaštvo utvrdilo da nema osnova za postupak protiv fondacije Sergeja Trifunovića


Uhapšeni pripadnici organizovane krume za krijumčarenje ljudi - JuGmedia\nUhapšeni pripadnici organizovane krume za krijumčarenje ljudi\nPripadnici Miistarstva unutrašnjih poslova, UKP, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u koordinaciji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal i u saradnji sa policijskim službenicima Policijske uprave u Vranju, a uz podršku SELEK-a, nakon višemesečne međunarodne istrage sa policijskim službenicima Mađarske, uhapsili su pripadnike organizovane kriminalne grupe, koji su organizovali nedozvoljen prelaz državne granice Srbije i Mađarske, nedozvoljen tranzit preko teritorije Mađarske do Austrije, u nameri sticanja protivpravne imovinske koristi.\nPolicija je na teritoriji Vranja i Novog Sada uhapsila R. P. (1981), G. A. (1989) i A. V. (1995), zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi, dok će krivičnom prijavom biti obuhvaćen i M. M. (1979) koji je prethodno uhapšen po potrazi Policijske uprave u Vranju .\nKako se sumnja, R.P. je organizovao ovu kriminalnu grupu kako bi u periodu od 7. avgusta 2021. do 11. februara 2022. godine, nedozvoljeno prebacili iz Srbije u Mađarsku više od 48 iregularnih migranta, koje su dalje članovi ove grupe prevozili do Austrije.\nPrilikom pretresa stana i drugih prostorija kod osumnjičenih pronađeno je 3.415 evra, 15.000 dinara i više mobilnih telefona.\nR. P, A. V. i G. A. uz krivičnu prijavu, privedeni su Tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu.\nBez struje sutra u Leskovcu jedan bulevar i devet ulica\nPOSAO NA MALTI: Saznajte sve „iz prve ruke“ 10. aprila u Leskovcu


Rtanj savladao Slatinu 1:3 (1:1) - Ist Media\n12:50: PM sreda 21 oktobra, 2020\nRtanj savladao Slatinu 1:3 (1:1)\nPosted on 2. marta 2013. at 20:15 by Ist Media\nBOR; (Ist Media Dragan Popaz) Fudbaleri Slatine doživeli su i drugi uzastopni poraz u pripremnom delu za prolećni deo šampionata, a prvi od tima “Rtnja” iz Boljevca 1:3 na domaćem terenu. Slatinjani su minulog vikenda gostovali u Bogovini gde su izgubili istim rezultatom.\nDetalj sa utakmice OFK Slatina - FK Rtanj\nPuleni Dejana Pavlovića dobro su odigrali prvo poluvreme, stvarali šanse, ali se na odmor otišlo rezultatom 1:1.\nU nastavku susreta priča iz Bogovine se još jednom ponovila, slatinski “žuti”, a na ovoj utakmici “crveni” primili su još jednom dva gola u svojoj mreži, dok protivničku nisu zatresli u nastavku susreta.\nIako je tim “Rtnja” jenom nogom u zonaškom takmičenju na polusezoni, u taboru Slatinjana ne kriju optimizam pred nastavak prolećnog dela prvenstva.\n“Dobro smo odigrali danas sa ekipom “Rtnja” koja je prva u Okružnoj ligi Zaječar. Slatina ni danas kao ni minulog vikenda nije igrala u kompletnom sastavu zbog obaveza igrača u firmama u kojim rade. Ekipa vredno trenira, ušli smo u dobar ritam , a rezultate očekujem u prvom prolećnom kolu protiv ekipe Bučja – ističe prvi strateg OFK Slatine Dejan Pavlović.\nSlatinu je pojačao nekadašnji golma “žutih” Dragiša Trifunović koji je svojevremeno branio boje ovog kluba u Srpskoj ligi.\nPodsetimo FK Bor je tih godina igrao Drugu ligu i igračedavaona pozajmicu i kaljenje u niži rang takmičenja, dok danas te saradnje nema.


Janko razočaran, pohvale Almagru... - Sportske.net\nJanko razočaran, pohvale Almagru...\nSrpski teniser žali zbog eliminacije u osmini finala Rolan Garosa, ističući da je Almagro odigrao ''savršeno''. Istovremeno, Janko je naglasio i da će u nastavku sezone morati da napreduje u igri, kako bi zadržao mesto u Top 10.\nSrpski teniser Janko Tipsarević rekao je posle današnjeg poraza od Nikolasa Almagra u osmini finala Otvorenog prvenstva Francuske sa 3:0 u setovima da je Španac odigrao savršen meč.\n"Almagro je bio bolji danas, igrao je baš dobro i morao sam da preuzimam dosta rizika, gde sam grešio. U svim razmenama po dijagonali on je izlazio kao pobednik. On meni danas bukvalno ništa nije dao, za svaki poen sam morao da radim. Odigrao je savršen meč", rekao je Tipsarević novinarima posle meča.\nTipsarević je kazao da je razočaran zbog poraza jer mu je cilj bio četvrtfinale Rolan Garosa.\n"Malo sam razočaran, cilj mi je bio četvrtfinale i opravdam mesto nosioca i mesto u svetu tenisa. Krivo mi je zbog poraza, ali mislim da sam se dobro borio. Nisam se predavao i kada je on vodio sa 2:0 i setovima i imao brejk", kazao je Tipsarević.\nTipsarević, koji je osmi teniser sveta, ocenio je da mora da igra mnogo bolje ako želi da sezonu završi medju prvih 10.\n"Ako budem igrao kao prošle sezone neće biti dovoljno dobro da ostanem u prvih 10. Moram da igram bolje, pogotovo što se vratio Del Potro, što Izner igra dosta bolje, tu su i Simon i Almagro. Moraću da igram barem jedno polufinale Gren slema ako želim da igram završni turnir sezone", ocenio je Tipsarević.


#NewTechEdu: British Council svake godine spremi nešto novo - Nauči me\nby Olivera Mitić 15. februara 2017.14:21 19. septembra 2017.\nMeđunarodna konferencija i sajam „Nove tehnologije u obrazovanju“, pod organizacijom Britanskog saveta (British Council), i ove godine je uspela da nam približi razne novitete na polju obrazovanja. Bilo da su u pitanju pomagala u nastavi, novi načini kombinovanja tehnike sa predavanjima ili roboti i aplikacije koji obrazovanje čine priamamljivijim, British Council #NewTechEdu ih je sve objedinio i prezentovao na jednom mestu.\nDa bi doživljaj bio potpun potrebno je da se ode na lice mesta, ali smo mi rešili da vam približimo neke, nama najzanimljivije inovacije sa ovog sajma, kao i predavanja koja su mogla da se slušaju u čak tri sale.\n#1 BBC micro:bit\nNakon Edbota, koji je sajmom zablistao prošle godine a koji i organizacija Nauči.me koristi u bukama i radionicama u niškim osnovnim školama, #NewTechEdu nam predstavlja još jedno „čudo tehnike“ iz Velike Britanije: BBC micro:bit kompjuterski sistem. Manji je čak 70, a brži 18 puta od originalnog BBC Micro kompjutera koji se koristio u školama pre tridesetak godina.\nMali, praktičan i sa ogromnim brojem funkcija (25 crvenih LED lampica koje mogu da prenose poruke, dva dugmeta za igrice i pauziranje ili preskakanje pesama sa plejliste, prepoznavanje pokreta i pravca kojim se krećete i mnoge druge) ide u paketu s malom potrošnjom energije i mogućnošću da se putem Bluetooth-a poveže sa drugim uređajima i internetom.\nA najbolje od svega? Deca iz Velike Britanije u uzrastu do 11 godina dobijaju ga potpuno besplatno! Lak za korišćenje, a podoban za ostvarivanje raznih projekata u okviru nastave, ovaj kompjuter je definitivno nešto što nije moglo da se zaobiđe.\n#2 AGE d.o.o. – multimedijalne i interaktivne tehnologije\nSvetlosna reakcija na glas, mogućnost manipulacije i igre bojama putem tastera i džojstika, transparentna cev sa vazdušnim mehurićima… Sve ovo zaintrigira na prvi pogled, a objašnjenje iza svega još je fascinantnije.\nFirma AGE d.o.o. iz Srbije razvila je veliki broj spravica i inovacija namenjenih deci sa posebnim potrebama. Izumi kao što su CVET (Cev Vizuelnih Efekata, Transparentna) i BEST (Beskonačni Efekat SveTlosti) korisniku omogućavaju da dodirom tastera ili pomeranjem džojstika utiče na boje koje se u ovim mašinama projektuju. Sama ideja iza ovoga jeste da se deci sa posebnim potrebama približe koncepcije dubine i promene svetlosti, kao i mnoge druge stvari.\n#NOVE TEHNOLOGIJE 2016. – British council spaja obrazovanje i inovacije\nMeđutim, ovo nisu jedini pozitivni rezultati koji se postižu. Dokazano je da opuštajući efekat koji ove sprave pružaju vrlo snažno deluju na decu sa autizmom, pa je bilo slučajeva da nek decaa koja godinama nisu progovorila, nakon izlaganja BEST-u ili CVET-u izuste prve reči.\n#3 Algoritam deljenja za slepe i slabovide učenike\nDrugog dana konferencije u ALT sali, prosvetni radnici Jovan Jovanović i Marina Injac održali su petnaestominutno predavanje o temi o kojoj se ne priča dovoljno: „Kako približiti određeni vid nastavnog programa učenicima koji imaju problem sa vidom?”\nJovan Jovanović predstavio je algoritam od četiri jednostavna koraka koji uz pomoć tehničke podrške učenicima sa većim oštećenjima vida omogućava da dele višecifrene brojeve.\n„Inkluzija plus nove tehnologije“, rekla je Marina Injac kada je objašnjavala ovaj sistem asistivne tehnologije i kako ga primeniti u učionici.\nDa bi se ovo izvelo, doduše, potrebna je određena oprema: laptop sa čitačem ekrana (Screen Reader), tekstualni monitor sa memorijom – Brajev red (Braille display) i slušalice.\nCeo proces predavači su prikazali i kratkim filmom gde se videlo kako ovo tačno funkcioniše. Akcenat je pre svega bio na osećaju zadovoljstva koje učenik na kraju oseti i želji da se ovako nešto bude što dostupnije u budućnosti.\n#4 Origami i tehnologija u nastavi matematike\nU sali INSERT, Natalija Budinski održala je nesvakidašnju prezentaciju. Reč je o inovativnim časovima matematike koji spajaju dve naizgled nespojive stvari: aplikaciju za vežbanje geometrije i algebre sa japanskom tehnikom origamija.\nOva srpska profesorka matematike aplikaciju Geogebra već uveliko koristi u nastavi, a origami je ubacila naknadno. „Origami jeste matematika“, rekla je u svom izlaganju. „Na ovaj način se neke definicije mnogo lakše prenose.“\nOvo ne samo da je zanimljivo učenicima, nego se i neki matematički problemi mnogo lakše rešavaju. Origami dodaje određenu vizuelnu i zabavnu komponentu matematici i tako umnogome olakšava sam proces učenja.\n#5 3D štampači u učionici\nJedno od interesantnijih predavanja u SPACE sali bilo je na temu 3D štampača i njihovog korišćenja u učionici. Aleksandar Savić, Milena Kostadinović i Aleksa Krstić ne samo da su objasnili na koji način ovi štampači funkcionišu i kako se najbolje koriste, već su na kraju prezenotvali neke od projekata koje su sami radili u okviru Male škole elektronike.\nZamislite u glavi robotsku ruku i lavirint koji može da se pomera i čiji se pokreti regulišu programiranjem… E, onda to prebacite u kompjuter, pa kroz 3D štampač zaista i napravite te stvari! Prilično kul, zar ne?\n#NewTechEdu konferencija završila se 11. februara, a u sva tri dana održavanja dokazala je isto ono što i prošle godine: uz malo volje, mašte i istrajnosti, spajanjem tehnologije i obrazovanja, može se stvoriti nešto inspirativno i funkcionalno. Što više prilagođavamo obrazovanje potrebama XXI veka, uključujući u taj proces zanimljive i korisne inovacije, to ćemo imati više zadovoljnih i ispunjenih đaka koji će upravo ovo nastaviti.\nVeć sada se radujemo sledećoj konferenciji i svemu što ćemo tamo videti, a do tada sva predavanja se naknadno mogu naći na internetu.\nTagged with: #NewTechEdu BelExpo British Council Digitalizacija Nove tehnologije Novo Robot Tehnologije


Udruženje poljoprivrednika Federacije BiH: Uvozni lobi jači od države - Radio Srebrenik\nUdruženje poljoprivrednika Federacije BiH: Uvozni lobi jači od države\nUdruženje poljoprivrednika Federacije BiH osuđuje stav pojedinih članova Vijeća ministara koji su na jučerašnjoj sjednici glasali protiv Prijedloga odluke o posebnim zaštitnim mjerama na uvoz određenih proizvoda porijeklom iz zemalja članica Evropske unije. Zaštita domaće proizvodnje treba biti prioritet svake državne institucije, dok je na jučerašnjem glasanju očito prevagnuo pritisak od strane uvoznih lobija. Razočarani smo pogotovo činjenicom što je odluka odbijena glasovima ministara iz reda bošnjačkog naroda (Bisera Turković, Selmo Cikotić, Sifet Podžić), koji se u svojim izjavama redovno predstavljaju kao najveći zaštitnici Bosne i Hercegovine. Njihovo jučerašnje glasanje dokaz je da su im interesi pojedinaca preči od interesa ujedinjenih poljoprivrednika iz oba bh. entiteta.\nNarednih dana održat će se vanredni sastanak udruženja poljoprivrednika iz cijele BiH na kojem ćemo donijeti odluku o našim dalnjim koracima. Kao što smo već najavili, ukoliko do 25. februara naši zahtjevi ne budu usvojeni, doći će do blokade graničnih prelaza, a razmotrit ćemo i proteste ispred zgrade Vijeća ministara.\nPrethodni članakU BiH registrovano 312 novih slučajeva zaraze koronom, preminulo 20 osoba\nNaredni članakU BiH za sutra izdato narandžasto upozorenje zbog intenzivnijih padavina


Predsednik Buš: Hezbolah je napao Izrael započeo krizu i pretrpeo poraz u toj krizi\n15 avgust, 2006\nHezbolah tvrdi da je postigao pobedu u ratu sa Izraelom, ali predsednik Buš kaže da će vreme dokazati da je ta ekstremistička organizacija, bazirana u Libanu, zapravo pretrpela poraz.\n“Hezbolah je napao Izrael, Hezbolah je započeo krizu i Hezbolah je pretrpeo poraz u toj krizi”, rekao je predsednik Buš i dodao da će narod Libana jednog dana shvatiti da ga je Hezbolah doveo u opasnost bez imalo brige za njegovo blagostanje.\nBuš je dodao da je Hezbolah pri tom nastojao da destabilizuje mladu, demokratski izabranu vladu Libana.\n“Hezbolah svakako ima fantastičnu propagandnu mašineriju i tvrdi da je postigao pobedu. Ali, kako možete da tvrdite da ste postigli pobedu kada ste bili država u državi, bezbedni u južnom Libnanu a sada će vas zameniti libanska armija i medjunarodne snage?”\nPredsednik Buš je to rekao na kraju dana ispunjenog sastancima sa vodećim vojnim i spoljnopolitičkim savetnicima, prvo u Pentagonu, a zatim u Stejt departmentu. Buš je rekao da je sukob u Libanu deo šire borbe izmedju slobode i terora i naglasio potrebu da se prekine veza izmedju Hezbolaha i - Sirije i Irana koji ga podržavaju. On je dodao da je Hezbolah bio ohrabren od strane tih država - sponzora i primetio da Iran pomaže i naoružane ekstremiste u Iraku.\n“Zadatak medjunarodne zajednice je da uporno podseća Irance na njihovu obavezu da ne razviju nuklearno oružje i na njihovu obavezu da ne podstiču terorizam.”\nRanije juče, portparolu Bele kuće Toniju Snou, postavljeno je pitanje da li će rezolucija UN moći da obezbedi bar prekid snabdevanja Hezbolaha oružjem iz Irana i Sirije.\n“To bi trebalo da bude jedan od rezultata. To će zahtevati da na severnu granicu Libana bude postavljen neko ko će moći da pruži bezbednost na taj način što će preseći, prekinuti, i možda čak zaustaviti dotok oružja u Liban iz Irana i Sirije.“\nMedjutim, rezolucija koju je Savet bezbednosti UN usvojio prošle nedelje ne dotiče se pitanja bezbednosti na severnoj libanskoj granici. Snou je rekao novinarima da ne želi da prejudicira naredne korake Saveta bezbednosti UN, ali da treba nešto preduzeti kako bi se sprečio dotok oružja u Liban.