Odbijenim azilantima plaćen povratak kući › Made-in-Germany.rs\nMigrantima odbijenim za azil u Nemačkoj, koji dobrovoljno žele da se vrate u zemlje svoga porekla, država će pomoći sa jednokratnom uplatom od 3.000 eura.\nU saopštenju nemačkog Ministarstva unutrašnjih poslova se navodi da svi migranti kojima nije priznat status azilanta, mogu da se do 28. februara prijave za dodelu pomoći, a novac će dobiti nakon povratka u svoju domovinu, prenosi agencija “Asošiejted pres”.\nMigrantima koji pristanu da se vrate u svoju otadžbinu pre donošenja odluke o odbijanju zahteva za azil, Nemačka unazad skoro godinu dana već nudi 1.200 eura po odrasloj osobi i 600 eura po detetu. Tražioci azila u Nemačkoj sada imaju pravo da se prijave za oba ova državna programa, dodaje se u saopštenju.\nList „Bild am Zontag“ navodi da je između februara i oktobra ove godine u programu za povratak migranata učestvovalo njih 8.639, iako se u Nemačkoj ukupno nalazi oko 115.000 odbijenih tražilaca azila, od kojih mnogi iz humanitarnih razloga ni ne mogu biti deportovani u zemlje iz kojih dolaze.\nU Nemačkoj naglo porastao broj kurdskih azilanata iz Turske\nOd MiG na 04/12/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nNemačkim firmama hitno potrebni radnici


Čuvaju svet i Srbe: Profesionalni praznik ruskih mirovnih snaga\nUpravo na ovaj dan je 1973. godine Sovjetski Savez prvi put učestvovao u međunarodnoj mirovnoj operaciji koja se odvijala na Bliskom istoku nakon završetka Jomkipurskog rata između Izraela i koalicija arapskih država, piše „RT“.Kako je saopšteno na sajtu Ministarstva odbrane Rusije, značaj mirovnog pravca u razvoju ruske vojske u današnje vreme raste.„Reforma Oružanih snaga Rusije, između ostalog, predviđa povećanje gotovosti naših vojnih formacija za učešće u međunarodnim mirovnim operacijama u cilju održavanja mira i bezbednosti u zoni sukoba, kao i zaštite interesa Rusije i života njenih građana“, navodi se u materijalima vojnog resora.S tim u vezi, urednik lista „Nezavisni vojni pregled“ Dmitrij Litovkin izjavio je za „RT“ da su ruske mirovne snage najviše doprinele regulisanju sukoba na prostoru Zajednice nezavisnih država (ZND).On je visoko ocenio i aktivnosti ruskih „plavih šlemova“ u Jugoslaviji.U čemu je tajna uspeha ruskih mirovnjakaIstovremeno, ocenio je da su mirovne operacije Rusije često bile uspešne i zbog velike pažnje ukazane ekonomskim i humanitarnim pitanjima.Istog stava je i direktor Instituta za mirovne inicijative i konfliktologiju Denis Denisov. On je za „RT“ objasnio da je jedna od ključnih garancija pozitivnih rezultata mirovne aktivnosti Rusije poštovanje naroda i tradicija regiona u kojima se izvršavaju zadaci, što se, kako kaže, vrlo dobro vidi na primeru Nagorno-Karabaha.U članku se podseća da ruska vojska izvršava zadatke prekida krvoprolića u gorućim tačkama od 1992. godine, kada su izbili sukobi u Gruziji i Moldaviji. Kasnije je Moskva osiguravala bezbednost Tadžikistana koji je bio zahvaćen plamenom građanskog rata, učestvovala je u regulisanju sukoba u Jugoslaviji i izvela operaciju kojom je režim Sakašvilija primorala na mir. Danas je glavna misija ruskih snaga osiguravanje bezbednosti u Nagorno-Karabahu, deminiranje i pružanje humanitarne pomoći stanovnicima regiona.Kako se navodi u materijalu Ministarstva odbrane Rusije posvećenom mirovnim operacijama ruskih trupa, Ruska Federacija, kao stalna članica Saveta bezbednosti UN, „odgovorna je za održavanje mira i bezbednosti na planeti“. U Oružanim snagama Rusije je specijalno za obavljanje takvih zadataka formirana 15. posebna motorizovana brigada Centralnog vojnog okruga, čija je sada glavna misija delovanje u Nagorno-Karabahu. S tim u vezi, Putin je ranije izjavio je da upravo zahvaljujući ruskim snagama situacija u Karabahu stabilizovana i da je „sukob u tom regionu obustavljen uz odlučujući doprinos Rusije“.Od Kavkaza do AfrikeMirovne aktivnosti u Rusiji počele su odmah nakon raspada SSSR-a. Već 1992. godine ruske snage pojavile su se u zoni gruzijsko-južnoosetinskog sukoba i u Moldaviji, gde je došlo do sukoba između pridnjestrovskih ustanika i trupa pod kontrolom Kišinjeva. Oba krvoprolića su obustavljena.U tom regionu, u kojem 60 odsto stanovnika čine Rusi i Ukrajinci, razmeštena je Operativna grupa ruskih snaga koja je zadužena za bezbednosnu zonu dugu 225 kilometara i široku 20 kilometara.Što se tiče Južne Osetije i Abhazije, u obe zemlje su stacionirane ruske snage, odnosno vojna baza 58. kombinovane armije Južnog vojnog okruga nalazi se u Južnoj Osetiji, a sa abhazijskim snagama Moskva je formirala Ujedinjenu grupu snaga.Još jedna država kojoj je 1990-ih bila potrebna pomoć ruskih mirovnjaka bio je Tadžikistan. Ključnu ulogu u rešavanju konflikta odigrala je 201. motorizovana divizija Oružanih snaga Rusije, čije su jedinice uzele pod zaštitu granicu sa Avganistanom, kao i najvažnije vojne i državne objekte. Sada u Tadžikistanu deluje vojna baza sa ukupnim brojem od preko šest hiljada ljudi.Televizija podseća da je brigada ruske vojske bila raspoređena na severoistoku BiH u januaru 1996. godine. Zadatak mirovnjaka bila je kontrola poštovanja uslova Dejtonskog sporazuma.Ruski mirovni kontingent na Kosovu je u junu 2001. godine posetio Putin i uručio državna odlikovanja šestorici vojnika koji su se istakli u izvršavanju zadataka.Još jedan region u kojem formacije Oružanih snaga RF služe od 1990-ih godina je Afrika, podseća „RT“.\nrusija, mirovne snage, ruski mirovnjaci, rusija – vojska i naoružanje\n12:44 25.11.2021 (Osveženo: 14:54 25.11.2021)\n© Sputnik / Maksim Blinov / Uđi u foto-galerijuRuski mirovnjaci prate azerbejdžanski vojni konvoj u Nagorno-Karabahuы\nVojna lica mirovnih snaga Rusije danas obeležavaju profesionalni praznik koji je ustanovljen ukazom ruskog predsednika Vladimira Putina 1. avgusta 2016. godine. Televizija „RT“ otkriva tajnu uspeha mirovnih operacija Rusije uz osvrt na brojne zemlje u kojima je prisustvo ruskih mirovnjaka bilo izuzetno važno, ali i neke u kojima sada deluju.\nUpravo na ovaj dan je 1973. godine Sovjetski Savez prvi put učestvovao u međunarodnoj mirovnoj operaciji koja se odvijala na Bliskom istoku nakon završetka Jomkipurskog rata između Izraela i koalicija arapskih država, piše „RT“.\nKako je saopšteno na sajtu Ministarstva odbrane Rusije, značaj mirovnog pravca u razvoju ruske vojske u današnje vreme raste.\n„Reforma Oružanih snaga Rusije, između ostalog, predviđa povećanje gotovosti naših vojnih formacija za učešće u međunarodnim mirovnim operacijama u cilju održavanja mira i bezbednosti u zoni sukoba, kao i zaštite interesa Rusije i života njenih građana“, navodi se u materijalima vojnog resora.\nS tim u vezi, urednik lista „Nezavisni vojni pregled“ Dmitrij Litovkin izjavio je za „RT“ da su ruske mirovne snage najviše doprinele regulisanju sukoba na prostoru Zajednice nezavisnih država (ZND).\n„Teško je zamisliti u šta bi se pretvorio postsovjetski prostor da Moskva nije slala svoje snage i da nije reagovala, uključujući i na nivou diplomatije. Upravo zahvaljujući Rusiji pronađena su rešenja za mnogobrojne sporove koji su izazivali krvave ratove u raznim regionima bivšeg SSSR-a“, smatra vojni ekspert.\nOn je visoko ocenio i aktivnosti ruskih „plavih šlemova“ u Jugoslaviji.\nPrema njegovom mišljenju, vojno prisustvo Rusije omogućilo je da se zaštite Srbi i značajno doprinelo formiranju Srbije kao suverene države.\nU čemu je tajna uspeha ruskih mirovnjaka\nIstovremeno, ocenio je da su mirovne operacije Rusije često bile uspešne i zbog velike pažnje ukazane ekonomskim i humanitarnim pitanjima.\n„Nije važno samo da se zaustavi nasilje, već i da se aktivira mehanizam normalnog života. Sada to jasno vidimo na primeru Karabaha“, dodao je.\nIstog stava je i direktor Instituta za mirovne inicijative i konfliktologiju Denis Denisov. On je za „RT“ objasnio da je jedna od ključnih garancija pozitivnih rezultata mirovne aktivnosti Rusije poštovanje naroda i tradicija regiona u kojima se izvršavaju zadaci, što se, kako kaže, vrlo dobro vidi na primeru Nagorno-Karabaha.\nU članku se podseća da ruska vojska izvršava zadatke prekida krvoprolića u gorućim tačkama od 1992. godine, kada su izbili sukobi u Gruziji i Moldaviji. Kasnije je Moskva osiguravala bezbednost Tadžikistana koji je bio zahvaćen plamenom građanskog rata, učestvovala je u regulisanju sukoba u Jugoslaviji i izvela operaciju kojom je režim Sakašvilija primorala na mir.\nDanas je glavna misija ruskih snaga osiguravanje bezbednosti u Nagorno-Karabahu, deminiranje i pružanje humanitarne pomoći stanovnicima regiona.\nEksperti smatraju da je mirovna aktivnost Ruske Federacije gotovo uvek bila uspešna zahvaljujući poštovanju civilnog društva u razumevanju njegovih problema.\nKako se navodi u materijalu Ministarstva odbrane Rusije posvećenom mirovnim operacijama ruskih trupa, Ruska Federacija, kao stalna članica Saveta bezbednosti UN, „odgovorna je za održavanje mira i bezbednosti na planeti“. U Oružanim snagama Rusije je specijalno za obavljanje takvih zadataka formirana 15. posebna motorizovana brigada Centralnog vojnog okruga, čija je sada glavna misija delovanje u Nagorno-Karabahu.\nS tim u vezi, Putin je ranije izjavio je da upravo zahvaljujući ruskim snagama situacija u Karabahu stabilizovana i da je „sukob u tom regionu obustavljen uz odlučujući doprinos Rusije“.\nOd Kavkaza do Afrike\nMirovne aktivnosti u Rusiji počele su odmah nakon raspada SSSR-a. Već 1992. godine ruske snage pojavile su se u zoni gruzijsko-južnoosetinskog sukoba i u Moldaviji, gde je došlo do sukoba između pridnjestrovskih ustanika i trupa pod kontrolom Kišinjeva. Oba krvoprolića su obustavljena.\nSkoro tri decenije nije bilo nijednog izbijanja nasilja u Pridnjestrovlju, napominje „RT“.\nU tom regionu, u kojem 60 odsto stanovnika čine Rusi i Ukrajinci, razmeštena je Operativna grupa ruskih snaga koja je zadužena za bezbednosnu zonu dugu 225 kilometara i široku 20 kilometara.\nŠto se tiče Južne Osetije i Abhazije, u obe zemlje su stacionirane ruske snage, odnosno vojna baza 58. kombinovane armije Južnog vojnog okruga nalazi se u Južnoj Osetiji, a sa abhazijskim snagama Moskva je formirala Ujedinjenu grupu snaga.\nJoš jedna država kojoj je 1990-ih bila potrebna pomoć ruskih mirovnjaka bio je Tadžikistan. Ključnu ulogu u rešavanju konflikta odigrala je 201. motorizovana divizija Oružanih snaga Rusije, čije su jedinice uzele pod zaštitu granicu sa Avganistanom, kao i najvažnije vojne i državne objekte. Sada u Tadžikistanu deluje vojna baza sa ukupnim brojem od preko šest hiljada ljudi.\nNajznačajnijom mirovnom operacijom Moskve van granica postsovjetskog prostora smatra se slanje kontingenta u Jugoslaviju, navodi „RT“.\nTelevizija podseća da je brigada ruske vojske bila raspoređena na severoistoku BiH u januaru 1996. godine. Zadatak mirovnjaka bila je kontrola poštovanja uslova Dejtonskog sporazuma.\nStručnjaci smatraju da je glavna misija ruskih mirovnih snaga na Kosovu bila zaštita srpskog stanovništva.\nRuski mirovni kontingent na Kosovu je u junu 2001. godine posetio Putin i uručio državna odlikovanja šestorici vojnika koji su se istakli u izvršavanju zadataka.\nJoš jedan region u kojem formacije Oružanih snaga RF služe od 1990-ih godina je Afrika, podseća „RT“.\n14 Jun 2020, 12:36


Rezultat pretrage: versace\n08.07.2021 Moda - Trend\n30.05.2021 Moda - Stil\n09.03.2020 Enterijer - Dekor\nNemački proizvođač porcelana Rosenthal inspirisan je kultnim uzorkom koji je ukrasio čuvenu haljinu sa dubokim izrezom pevačice i glumice Dženifer Lopez pre deset godina.\n19.03.2018 Moda - Trend\nModa bez pravog krzna: još jedna velika modna kuća odustala od ovog mate...\nDa se vremena menjaju na bolje, bar kada je u pitanju moda, dokazuje činjenica da se sve više modnih kuća odlučuje za kolekcije bez pravog krzna. Još jedna na listi je i čuvena kuća Versac...\n25.02.2018 Moda - Modne revije\nParada supermodela na Versace reviji u Milanu\nNa nedelji mode u Milanu, juče je svoju kolekciju za sezonu jesen/zima predstavila modna kuća Versace.\n11.12.2017 Lifestyle - Celebrity\nPop-art: Irina Šajk na otvaranju Versace butika\nNa internetu se raspravlja o živopisnom izgledu modela!\n24.09.2017 Moda - Modne revije\nSupermodeli 90-ih ponovo ujedinjeni na reviji Versace\nDonatela Versaće predstavila je novu kolekciju za proleće/leto 2018 na Nedelji mode u Milanu.\n26.02.2017 Moda - Modne revije\nNedelja mode u Milanu: Versace\nNa Nedelji mode u Milanu novu kolekciju za jesenju sezonu predstavila je Donatella Versace.


Rusi Tursku zamenili srpskim banjama - Novosti - Turistički svet\nRusi Tursku zamenili srpskim banjama\nMnogim ruskim turistima ove godine neće mnogo nedostajati turska Antalija ukoliko se srpski turistički radnici pokažu kao dobri domaćini. Ruski turoperateri su primetili da sve više njihovih sunarodnika rezerviše odmor u Srbiji u trajanju od 20 dana!\nRuski turoperateri bili su specijalni gosti Turističke organizacije Srbije na nedavno završenom Sajmu turizma. Evangelina Iran, menadžer u agenciji "Geometrija", u čijoj se ponudi već sedam godina nalazi Srbija, kaže da je ove godine primetila "neobičnu" pojavu.\n- Oduvek su ruski turisti najviše tražili srpske banje i Beograd - objašnjava Evangelina. - Međutim, ove godine sam primetila da uplaćuju hotel "Izvor" na tri nedelje! Kada sam pitala zašto, odgovorili su mi da će im to biti letovanje, jer hotel ima akvapark, mineralnu vodu, veliki park i blizinu Beograda, Oplenca i mogućnosti za ostale izlete.\nRuski turisti su već nekoliko godina najbrojniji naši gosti. Lane je našu zemlju posetilo 41.623 ruskih gostiju, koji su ostvarili 129.110 noćenja. Po brojnosti sa njima mogu da se mere samo gosti iz Republike Srpske i Crne Gore, ali ne i po dužini boravka i vanpansionskoj potrošnji. Ruski gost, u proseku, boravi više od tri dana, u gradovima dva, a u banjama po šest dana.\n- Ruski turisti biraju banje prema lekovitoj vodi, a Prolom i Atomska su najtraženije - ističe Natalija Kolina iz agencije "Pakgrup". - Banje su povod zašto dolaze, a kada stignu idu na gastronomske ture i pogotovo cene srpske manastire. Međutim, njima se u Srbiji najviše dopada što ih neprekidno "opkoljavaju" srdačni ljudi, grle, nazivaju braćom. Zanimljivo je i da sva ruska deca plaču kada napuštaju Srbiju i njihovi roditelji su vam garantovani turisti-povratnici. Jednostavno, mnogo im je lepo u našoj zemlji, a u poslednje vreme im taj osećaj više znači od luksuznih hotela.\nRuski turisti su prošle godine zabeležili pad putovanja u Evropu, ali je u Srbiji taj pad najmanji. Tačnije, od 2007. godine, kada su ruski tursti ostvarili 52.000 noćenja, svake godine smo beležili povećanje po 20-30 odsto i stigli do 153.000 noćenja. Ruski "TUI" je prošle godine uvrstio Beograd, Kopaonik i Vrnjačku Banju u svoju ponudu.\nRuskim turoperaterima je savetovano da pažljivo biraju destinacije, a na Mediteranu se samo grčko i italijansko tržište smatraju spremnim za ruske goste. U ovim zemljama se meniji u restoranima štampaju na ruskom, hotelijeri priključuju ruske satelitske programe, a turistički radnici ubrzano uče jezik. Sve se to radi zbog platežne moći ruskih gostiju koji, za razliku od nemačkih i engleskih, umeju da troše.


Stranka moderne Srbije - Dnevni list Danas\nPočetna » Stranka moderne Srbije » Page 3\nSMS: Uvođenje doživotne kazne nastalo na talasu populizma kako bi vlast dobila političke poene\nFunkcioner Stranke moderne Srbije (SMS) Vladimir Đurić izjavio je danas da su izmene zakona kojima se u Krivični zakonik uvodi doživotna kazna zatvora bez mogućnosti uslovnog otpusta „nastale na talasu populizma kako bi vladajuća većina dobila političke poene“, kao i da se rešenjima „koja su doneta u atmosferi uzavrelih emocija krši Ustav i relevantni zakon“.\nMacura: Vraćamo se u skupštinske klupe\nStranka moderne Srbije donela je odluku o prekidnu bojkota parlamenta i povrartka u skupštinske klupe.\nPiše: M. R. M. 17. 5. 2019.\nPiše: FoNet 8. 5. 2019.\nSMS: Opasna Vučićeva izjava o razgraničenju\nStranka moderne Srbije (SMS) izrazila je danas veliku zabrinutost povodom izjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će „propast njegove ideje o kompromisnom razgraničenju“ između Srbije i Kosova „građane skupo koštati u budućnosti“.\nPiše: FoNet 3. 5. 2019.\nStranka moderne Srbije uputila podršku direktorki Kanala 9 koja štrajkuje glađu\nStranka moderne Srbije (SMS) apelovala je danas na građane i javnost da podrže direktorku TV Kanal 9 iz Novog Sada Maju Pavlović, koja 15 dana štrajkuje glađu i čije je zdravlje iz sata u sat sve ugroženije.\nSMS: Korupcija uskraćuje pravdu i kvalitetno obrazovanje\nStranka moderne Srbije danas je najoštrije osudila seriju napada na novinare i podržala novinarski protest protiv nasilja ispred javnog tužilaštva u Beogradu.\nTepić: Osim poslanika i policije u Skupštini Srbije u subotu bili i navijači\nPredsednica Kluba samostalnih poslanika u Skupštini Srbije Marinika Tepić izjavila je u Novom danu da su u subotu, ne samo oko već i u Narodnoj skupštini, osim policije i poslanika vladajuće većine bile i „određene grupe navijača“.\nPiše: N1 15. 4. 2019.\nMacura: U opoziciji postoje oprečne ideje o protestu 13. aprila\nNarodna poslanica i članica Predsedništva Stranke moderne Srbije Tatjana Macura izjavila je da u opoziciji postoje oprečne ideje o tome kako bi veliki protest u Beogradu, zakazan za 13. april, trebalo da izgleda.\nPiše: N1 8. 4. 2019.\nStranka moderne Srbije (SMS) i Građanski demokratski forum potpisali su danas dogovor o saradnji, proglasili sebe pravom građanskom alternativom i pozvali sve organizacije i pojedince da im se pridruže ako vide Srbiju u Evopskoj uniji, ako nisu nacionalisti i zalažu se za brzo rešavanje pitanja Kosova.\nVračarska opozicija pita ko je odgovoran za stradanje građevinskih radnika\nDemokratska stranka, Narodna stranka, Socijademokratska stranka, Pokret slobodnih građana, Nova stranka i Stranka Moderne Srbije najavili su danas da će od ponedeljka odlaziti u opštinu Vračar sve dok ne dobiju odgovor ko je odgovaran za stradanje nesrećnog radnika i dok javnost ne sazna da je odgovorna osoba privedena pravdi.\nSMS: Ko je predsednik dok je Vučić u kampanji\nStranka moderne Srbije (SMS) upitala je danas ko obavlja predsedničke dužnosti dok je Aleksandar Vučić u kampanji „Budućnost Srbije“ u 29 okruga širom zemlje.\nPiše: Beta 8. 2. 2019.\nStranka moderne Srbije dobila još jednog poslanika u Skupštini, kao i DJB\nStranka moderne Srbije (SMS) saopštila je danas da je dobila još jednog poslanika u Skupštini Srbije pošto je Republička izborna komisija dodelila mandat Nemanji Radojeviću iz Kragujevca.\nStranka moderne Srbije (SMS) pozvala je danas opozicione partije da prihvate dogovor u kojem se navodi da „sa ljudskim pravima i slobodama nema kompromisa“, da se zalažu za profesionalnu državnu upravu i lokalnu samoupravu, kontrolu vlasti kroz nezavisne institucije, nezavisno pravoduđe i slobodne i nezavisne medije.


Predsjednik kantonalnog odbora A SDA Refik Kurgaš osumnjičen za spolni odnos sa 13-godišnjim djetetom\nNaslovna Vijesti Crna Hronika\nPredsjednik Kantonalnog odbora Stranke demokratske aktivnosti Zeničko-dobojskog kantona (A-SDA) Refik Kurgaš uhapšen je jučer u Visokom, a iz Tužilaštva ZDK za Klix.ba su izjavili da se Kurgaš sumnjiči za krivično djelo spolnog odnosa sa djetetom.\nKurgaša je danas ispitao postupajući tužilac, a Općinskom sudu u Zenici upućen je prijedlog za određivanje mjere pritvora u trajanju od 30 dana zbog postojanja sumnje da je počinio navedeno krivično djelo.\nZbog istrage koja je u toku, iz Kantonalnog tužilaštva ne mogu otkrivati više detalja.\nKako Klix.ba nezvanično saznaje, Kurgaš je uhapšen dok je bio u društvu maloljetne 13-godišnje djevojčice sa kojom se odranije poznavao.\nNovi detalji nesreće u Banjaluci: Majka nije izdržala gubitak sina, otac bio na putu kada su mu javili…\nTagovi: Refik Kurgaš


Press Online :: Svet :: Nevreme napravilo haos u Pekingu: Otkazano hiljade letova, okolni gradovi poplavljeni, strahuje se od klizišta\n12. 08. 2017. - Autor: Pressonline\nNevreme napravilo haos u Pekingu: Otkazano hiljade letova, okolni gradovi poplavljeni, strahuje se od klizišta\nDo ranih popodnevnih sati u Pekingu je kiša oslabila u nekim delovima grada, ali je devet saobraćajnica poplavljeno, a 171 turistička lokacija zatvorena.\nPeking i jugoistok Kine danas je zahvatila snažna oluja sa grmljavinom, zbog čega je na hiljade letova odloženo ili otkazano, a okolni gradovi poplavljeni, dok su vlasti upozorile da bi kiša i vetar mogli da uzrokuju klizišta u oblasti Sečuana, koju je ranije ove nedelje pogodio jak zemljotres.\nPekinške vlasti podigle su nešto posle podneva nivo upozorenja na nepogode sa "žutog" na "narandžasto", uz navode da bi obilne padavine od čak 70 mililimetara koje se očekuju u kineskoj prestonici mogle da izazovu poplave u planinskim oblastima, prenosi Rojters.\nDo ranih popodnevnih sati u Pekingu je kiša oslabila u nekim delovima grada, ali je devet saobraćajnica poplavljeno, a 171 turistička lokacija zatvorena, javlja agencija Sinhua.\nNajprometniji aerodrom u Kini i jedan od najvećih u svetu, Međunarodni aerodrom u Pekingu, pozvao je putnike u saopštenju objavljenom na sajtu da provere najnovije informacije o letovima ka Pekingu i iz tog grada.\nViše od 1.600 letova je otkazano od ponoći, dok je više od 300 odloženo, navedeno je na tom sajtu.\nOluja je poremetila red letenja i na drugim aerodromima u Kini, među kojima su oni u Šangaju, u Nanđingu u provinciji Ðiangsu, u Hangžuu u Žeđiangu duž delte reke Jangce, ali i u severnim regionima Šiđiažuang u Hebeju, Taijuan u Šansiju, Lanžu u Gansuu, Sining u Chinghaju i Jinčuan u Ningsiji.\nKineski Nacionalni meteorološki centar upozorio je spasilačke timove koji rade u Ðiužaiguu, u jugozapadnoj provinciji Sečuan gde se pre nekoliko dana dogodio zemljotres jačine 7,0 stepeni po Rihterovoj skali, na moguća klizišta i gromove.


Međunarodni turnir "Zlatni pojas" ovog vikenda u Čačku - Soskanal\n» Međunarodni turnir "Zlatni pojas" ovog vikenda u Čačku\nObjavio Bojan Pavlović 09/04/2014 - 13:56\nMeđunarodni turnir "Zlatni pojas" ovog vikenda u Čačku\nMeđunarodni turnir u karateu, 43. po redu, "Zlatni pojas Čačka", biće održan narednog vikenda, 12. i 13. aprila u hali košarkaškog kluba Borac uz učešće 1.500 takmičara i 15 zemalja Evrope, najavili su danas organizatori.\nPored reprezentacije Srbije, na turniru će se nadmetati selekcije Nemačke, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Rusije, Turske, Bugarske, Rumunije, Grčke i drugih zemalja.\nSvečano otvaranje zakazano je za subotu od 18.30 sati, kada će otpočeti takmičenje u seniorskoj konkurenciji, dok je nedelja rezervisana za kadete, juniore i mlađe senore.\nPredsednik Karate asocijacije Srbije, Slavoljub Piper rekao je da je turnir "Zlatni pojas Čačka" odavno dobio evropske razmere.\n"Nije bilo lako zadovoljiti standarde koje propisuje Evropa za organizaciju jednog ovakvog takmičenja i dovesti šampione u grad za koji većina takmičara nikada nije čula. Čačak je treći karate centar u Srbiji, odmah iza Novog Sada i Beograda, što je zasluga odličnih karatista koje je iznedrio ovaj grad", rekao je Piper na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim rečima ovo takmičenje predstavlja seniorsko prvenstvo za muškarce i žene i biće odlična provera reprezentativcima za naredno prvenstvo Evrope koje će se održati u maju u Finskoj.\nPiper je rekao da je je karate konačno izborio svoje mesto na Olimpijskim igrama, a karatisti Olimpijci prvi put će se predstaviti 2019. godine u Azerbejdžanu.\nPored sportista turniru će prisustvovati generalni sekretar evropske karate federacije, Stjepan Čelan, predsednik evropske sudijske komisije Primož Debenak, predsednik balkanske karate federacije Aleksej Petrov, a očekuje se i dolazak ministra sporta Vanje Udovičića.\nGradonačelnik Čačka Vojislav Ilić poručio je da će taj grad biti dobar domaćin svim učesnicima prestižnog takmičenja.\nPredsednik Skupštine grada, Veljko Negovanović podsetio je da je "Zlatni pojas Čačka", najstarija manifestacija u borilačkim veštinama u gradu na Moravi, ali i u Evropi.\nInače, prvi karate turnir "Zlatni pojas" organizovan je 13. i 14. aprila 1971. godine u sportskoj dvorani "Borac" pred oko 2.000 gledalaca uz učešće oko 40 karate klubova sa više od 200 takmičara.\n"Zlatni pojas" je od tada stvorio imidž jednog od najkvalitetnijih karate takmičenja, uvršćen je u zvanični kalendar karate sporta i održava se u skladu sa pravilima evropske i svetske karate federacije.


Press Online :: Društvo :: Dinkić: Potrebna rasprava o osnivanju nove Agrobanke\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić rekao je danas da će Skuptina Srbije morati da diskutuje o osnivanju nove Agrobanke koja je počela da radi posle likvidacije stare Agrobanke zbog malverzacija.\nOdgovarajući na pitanja poslanika Marjana Rističevića iz vladajuće Srpske napredne stranke (SNS) o osnivanju nove Agrobanke, Dinkić je u parlamentu tokom rasprave o amandmanima na rebalans ovogodišnjeg budžeta naveo da se u aprilu tokom izborne kampanje znalo da su Agrobanka, Privredna banka Beograd i Razvojna banka Vojvodine u dubiozi.\n"Tadašnja vlada na čelu sa Mirkom Cvetkovićem odlučila je da izda trogodišnje državne obveznice kojim sa 50 miliona evra upumpava novac u Razvojnu banku Vojvodine, 20 miliona u Privrednu banku Beograd i preuzima time nju u većinsko vlasništvo i čak 100 miliona evra u novu Agrobanku koja je nastala nakon likvidacije ove stare Agrobanke", kazao je Dinkić.\nOn je naveo da je kontrola utvrdila da je minus u staroj Agrobanci bio čak 300 miliona evra, a da je 100 miliona evra bilo nedovoljno čak i za formiranje i kvalitetan rad nove Agrobanke.\n"To ćemo mi ovde u parlamentu morati da diskutujemo u narednom periodu posebno. To je jedna stvar koja nije do kraja završena", rekao je Dinkić.\n"Nisam pravnik, ali proveriću koji je bio pravni osnov za izdavanje ovih obveznica kada se dokapitalizovala nova Agrobanka, Razvojna banka Vojvodine i Privredna banka Beograd", kazao je Dinkić.\nPovodom kritika poslanika Demokratske stranke Srbije na račun preduzeća Srbijagas za koje navode da tvrdi da posluje s gubicima a sponzoriše određene događaje, Dinkić je kazao da je razmišljao da ne odobri garanciju tom preduzeću za otplatu duga, ali da to neće biti učinjeno iz straha od nestašice gasa.\nDinkić je naveo da se Srbijagas zadužio za blizu milijardu evra i da to preduzeće nagoveštava da neće moći da otplaćuju taj dug i da država treba da ga preuzme.\nOn je kazao da u Srbijagasu navode da prave gubitke zbog niske cene gasa, a da vlada nije imala vremena za dublju analizu tih podataka.\nTokom rasprave u parlamentu, Dinkić je rekao da očekuje da će Međunarodni monetarni fond (MMF) i sam biti zainteresovan za novi aranžman sa Srbijom pošto Vlada Srbije sredinom oktobra objavi plan srednjoročnih reformi i predlog državnog budžeta za 2013. "Mi smo zainteresovani za novi aranžman sa MMF", kazao je Dinkić i dodao da očekuje da se u Skupštini Srbije o budžetu za 2013. raspravlja u novembru.\nGovoreći o planu da se deficit u budžetu u 2013. smanji na 3,5 odsto bruto domaćeg proizvoda, Dinkić je kazao da je na snazi ugovor o kreditu s Rusijom od milijardu dolara za pokrivanje budžetskog deficita i za Železnice i istakao da Srbija treba sa svima da srađuje i s EU, kao i sa Rusijom, Kinom i bogatim zemljama arapskog sveta.\n"Saradnja sa Rusijom ne isključuje saradnju sa MMF", naveo je Dinkić odgovrajući na primedbe poslanika Liberalno demokratske partije (LDP).\nDinkić je dodao da je jednostrano posmatranje da treba da se sarađuje samo s EU jer to, kako je naveo, ne radi čak ni Nemačka koja sarađuje i s Rusijom i s Kinom.\nDinkić je naveo da je kupovinom novog modela "fijata 500L" proizvedenog u Kragujevcu ispunio ranije dato obećanje.\n"Verovao sam u taj projekat. Mnogi nisu verovali u njega. Kada je oko mene bilo mnogo nevernih Toma ja sam rekao da ću biti kupac prvog novog modela 'fijata' proizvedenog u Srbiji", rekao je Dinkić.\n"U zdravlju da ga terate", poželeo je poslanik LDP Ivan Andrić ministru Dinkiću.\nU Skupštini i dalje traje rasprava o amandmanima na predloženi rebalans ovogodišnjeg budžeta.\n[22.09. 2012., 21:31]\nMladjan prvo pogasio sve nase domace banke....sad ima viziju kako da ove spasava.......preslatko...nema zbora...\n[22.09. 2012., 21:10]\nRusija, Kina, Arapske zemlje, Turska su zemlje sa kojima moramo sarađivati i pokušati da ostvarimo svoju korist


Topalović: Rebalansirani federalni budžet penzionerima uskratio 40 miliona KM - Klix.ba\nTopalović: Rebalansirani federalni budžet penzionerima uskratio 40 miliona KM\n20.9.2007. u 14:33\nUdruženje penzionera u BiH izražava nezadovoljstvo odlukom Vlade Federacije BiH i Parlamenta FBiH o usvajanju rebalansa budžeta za tekuću godinu.\n"U Prijedlogu rebalansa budžeta bilo je predviđeno 74 miliona KM za fond PIO/MIO za beneficirane penzije. Usvojeno je samo 34 miliona tako da su penzioneri ostali uskraćeni za 40 miliona KM, što će se direktno odraziti na povećanje penzija", navodi predsjednik Udruženja Esad Topalović.\nOn smatra da izjava direktora Fonda PIO/MIO Nadira Kovačevića da neće biti povećanja septembarskih penzija nije argumentovana i nije zasnovana na činjenicama.\n"Nije nam jasno zbog čega penzije neće biti povećane ako je prijavljeno 42.000 novih radnika u Fond. Po tom osnovu sredstva koja su uplaćena i sredstva za osam mjeseci koja su uplaćena za doprinose veća su za 19,4 posto u odnosu za isti period prethodne godine, a penzije su u navedenom periodu rasle 10,37 posto", postavlja pitanje Topalović.\nPenzioneri smatraju da na osnovu svih finansijskih pokazatelja postoji mogućnost povećanja septembarske penzije 14,08 posto.\n"Još je pogubnija odluka Upravnog odbora Fonda PIO/MIO, donesena na sjednici 17. augusta o povećanju penzija za 2008. godinu na godišnjem nivou od 11 posto. Ta odluka kazuje da će i naredne godine Vlada FBiH voditi socijalnu, a ne razvojnu ekonomsku politiku te da će opet vladati epidemija rada na crno bez otvaranja novih radnih mjesta", smatraju članovi Udruženja penzionera BiH.\nU pripremi peticija "Neću da budem dejtonac"\n20.09.2007. u 14:40\nŠepić potpisao Zagrebačku deklaraciju o obavezi vlada da pomognu osobama s invaliditetom\n20.09.2007. u 14:31


Za dionicu Medakovo – Poprikuše dogovoreno 340 miliona eura - Portal 072info\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke (EIB), Koridora 5C Medakovo – Poprikuše, vrijedan 340 miliona eura.\nDionica Medakovo – Poprikuše se sastoji od dva dijela i to Medakovo – Ozimice i Ozimice – Poprikuše.\nNa ovim dionicama autoputa planirana je izgradnja više mostova, tunela i odmarališta u periodu od 2021. do 2025. godine.\nUkupna vrijednost projekta je procijenjena na 391 milion eura, od čega EIB kredit iznosi 340 miliona eura, a vlastita i druga sredstva 51 milion eura.\nRaspodjela kredita je na Federaciju BiH, s rokom otplate od 25 godina, uključujući grejs period od šest godina. Projekt se odnosi na izgradnju, najvećim dijelom na ovoj trasi, oko 35 kilometara duge dionice autoputa panevropskog Koridora 5C koji povezuje Mađarsku i istočnu Hrvatsku s Bosnom i Hercegovinom i Jadranskim morem.\nDio je većeg programa izgradnje Koridora 5C (ukupne dužine 335 kilometra) na teritoriji BiH, čiji je cilj podizanje funkcionalnosti postojećeg putnog koridora sjever – jug na viši nivo, uz istovremenu izgradnju moderne infrastrukture i povećanu bezbjednost i kapacitet puta.\nPrethodni članakRusija smanjila isporuku plina BiH za 50 posto!\nSljedeći članakFirmi “EuroStar” iz Zenice potrebni radnici


Приказивање чланака по тагу izvoz poljoprivrednih proizvoda - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nEvo šta je nacionalna veletržnica i zašto je važna za srpski agrar!\nNacionalna veletržnica treba u budućnosti da bude izlog srpskog agrara i platforma za izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije, izjavio je ministar Nedimović.Ministar poljoprivrede je najavio donošenje zakona o nacionalnoj veletržnici.\nZajednički plan države i Grada Beograda je da nacionalna veletržnica bude na mestu postojeće Veletržnice Beograd, koja će biti proširena, a u planu su i ulaganja potencijalnih investitora, među kojima je i Al Dahra.Nedimović je novinarima nakon obilaska Veletržinice sa zamenikom gradonačelnika Beograda Goranom Vesićem rekao da će se na nacionalnoj veletržnici naći poljoprivredni proizvodi malih kooperanata u krugu od 100 kilometara oko Beograda.\n"Svi ti ljudi imaju muku kako da prodaju svoju robu. Novi zakon o nacionalnoj veletržnici omogućio bi da se na ovom mestu roba prikuplja i prepakuje u skladu sa standardima tržišta na koja izvozimo", kaže ministar poljoprivrede.\nObjasnio je da će nacionalna veletržnica, kao platforma za distribuciju robe po čitavom svetu, omogućiti dalji razvoj srpske poljoprivrede. Naveo je i dobar položaj veletržnice, jer su u blizini svi autoputevi, poljoprivredna proizvodnja u Srbiji najveća je u krugu od 100 kilometara oko Beograda, a blizu je i aerodrom.\n"Bez logistike u poljoprivredi ne može više ništa da se uradi", naglasio je Nedimović.\nPostojeća Veletržnica je u vlasništvu Grada Beograda, nalazi se na 17 hektara, ima jednu modernu halu i upravnu zgradu, a Vesić kaže da je sada prilika da Grad Beograd zajedno sa državom napravi nacionalnu veletržnicu.\nNacionalna veletržnica, kako je rekao, obuhvatiće mnogo više prostora i postaće mesto sa koga se plasiraju poljoprivredni proizvodi iz Srbije i iz Beograda u svet, a novi zakon će definisati izgradnju nove hale.\nVesić je naveo da je u Beogradu 242.000 hektara obradive površine od čega se obrađuje 150.000 hektara, te naglasio da će građani, na primeru PKB-a koji je kupila Al Dahra, u narednih nekoliko godina videti šta znači kada neko ko je ozbiljan u poljoprivredi dođe i uloži sredstva, i šta znači na moderan način se baviti poljoprivredom.\n"Budemo li imali nacionalnu veletržnicu mi ćemo moći da utičemo na cene poljoprivrednih proizvoda u Beogradu, one će sigurno biti niže zato što će ponuda biti veća", rekao je Vesić.\n"Ovo je već sada najveća veletržnica na Balkanu. Kada budemo uložili u nju ona će biti sigurno biti i najmodernija i najopremljenija, a zato su nam potrebni i oni koji će ulagati. Al Dahra je takođe jedan od potencijalnih ulagača. Zaista možemo da uradio dobru stvar i za srpsku i za beogradsku poljoprivredu", poručio je Vesić.\nDirektor AL Dahra Srbija Vojin Lazarević je rekao da Veletržnica može da bude nova tačka spajanja između investitora u UAE i Srbije.\n"Stavljanje Veletržnice u funkciju srpskog prozora u svet kada je u pitanju agrar je izvanredna ideja koju apsolutno treba podržati", kaže Lazarević.\nNaveo je da je u ovom trenuku u PKB-u u toku investicioni ciklus koji će trajati u naredne dve do tri godine, a u kome treba da se investira više od 180 miliona evra.\nEvo zašto je Republika Srpska zabranila uzvoz semenki suncokreta iz Srbije!\nRepublička fitosanitarna inspekcija zabranila je uvoz 3.000 kilograma sirovih semenki suncokreta u ljusci, poreklom iz Srbije, zbog povećanog prisustva kadmijuma.\nIz Republičke uprave za inspekcijske poslove saopšteno je da je prilikom pregleda pošiljke nadležni inspektor izvršio uzorkovanje za laboratorijsku analizu radi ispitivanja ostataka teških metala.\n- Na osnovu izveštaja o laboratorijskoj analizi izdatog od Instituta za vode Bijeljina, u analiziranom uzorku utvrđeno je prisustvo kadmijuma iznad vrednosti propisanih Pravilnikom o maksimalnim dozvoljenim količinama za odrđene kontamitente u hrani - dodaje se u saopštenju.\nNa zahtev uvoznika, izvršena je superanaliza kontrolnog uzorka u laboratoriji u Bečeju, u Srbiji, kojom su potvrđeni rezultati prve analize, odnosno utvrđeno je prisustvo kadmijuma u vrednosti od 0,581 miligrama po kilogramu, čija je sumarna vrednost iznad Pravilnikom propisane vrednost od 0,1 miligrama po kilogramu.\nInspektor je zabranio uvoz sporne pošiljke i naredio vraćanje pošiljaocu ili uništavanje pod nadzorom nadležnog inspektora.\n- Još nije krenuo izvoz našeg žita za Egipat, premda je bilo najavljeno da se posle 30 godina srpska pšenica nađe na tržištu najvećeg svetskog kupca u decembru 2018. godine. Sada su predviđanja da put Egipta naša pšenica krene krajem januara – kaže Saković, navodeći da je egipatska delegacija odložila dolazak zbog snega.\nŽita smo, kaže Saković, do sada prodali između 800.000 i 1.000.000 tona, ali je zbog niskog vodostaja Dunava trgovina bila zaustavljena, pa sada predstoji dalji plasman jer za domaće potrebe treba oko milion i po tona. Očekivanja su, kaže Saković, da ćemo za višak pšenice, od oko 1,7 miliona tona, koji imamo za prodaju, zaraditi 290 miliona evra. Od kukuruza se previđa najveća zarada - 380 miliona evra. Imamo viška oko tri miliona tona računajući i zalihe u prelaznom periodu. Ali i tu vodostaj Dunava kvari trgovanje pa se očekuje da od Nove godine, poslovi oko prodaje kukuruza krenu nabolje.Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je nedavno da će izvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u prošloj godini biti na nivou iz 2017. godine kada je izvezeno robe u iznosu od 3,9 milijardi evra. Po njegovim rečima ova godina biće bolja za plasman u inostranstvo jer imamo mnogo robe za izvoz, primarne, ali i finalnih proizvoda.\nMinistar Nedimović je uverenja da Srbija ima potencijal da u kratkom roku dosegne izvoz hrane od pet milijardi evra, ali i da postoji prostor da se ta cifra dodatno uveća. - Investiranje u poljoprivredu i prehrambenu industriju biće povećano nakon usvajanja izmena Zakona o ulaganju, koje dozvoljavaju sektorski pristup – naveo je Nedimović.\ndec 20, 2017 72382 Hortikultura\nmar 21, 2018 56846 Šumarstvo


ODRŽANA SVEČANA SJEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE\n- Na svečanoj sjednici Skupštine opštine Novi Grad, koja je danas održana povodom Petrovdana - Dana i krsne slave opštine, rečeno je da je saradnja izvršne i zakonodavne vlasti dobra, kao i da je ova lokalna zajednica u proteklom periodu imala podršku viših nivoa vlasti.\nNačelnik opštine Miroslav Drljača istakao je, u obraćanju odbornicima gostima, da je Novi Grad jedna od lokalnih zajednica koja ne može sama da riješi sve probleme, posebno kada je riječ o velikim projektima, ali je imala podršku Vlade Republike Srpske, Vlade Srbije a za neke projekte i Vlade Federacije BiH.\nDrljača je rekao da u ovoj lokalnoj zajednici nema političkih tenzija i da očekuje da će i u narednom periodu svi problemi biti riješeni konstruktivnim dijalogom.\nPredsjednik Skupštine opštine Mirko Zgonjanin rekao je da lokalni parlament radi u tolerantnoj atmosferi i istakao da je opštinski budžet dobro koncipiran, što omogućava redovno izmirivanje obaveza.\n"Od početka godine smo razmatrali 70 tema, 37 koje su bile planirane programom rada i 33 koje nisu bile planirane. Usvojene su 43 odluke, jedan program, tri plana, 21 informacija i 15 izvještaja", naveo je Zgonjanin.\nSvečanoj sjednici Skupštine opštine Novi Grad prisustvovao je i predsjednik opštine Bač Borislav Antonić, koji je rekao da je saradnja za sada uglavnom u oblasti kulture, a cilj je njeno proširivanje i u drugim oblastima.\n"Brojni građani Bača vode porijeklo iz Novog Grada za koji ih vežu rodbinske i sentimentalne veze", naglasio je Antonić.\nPovodom Dana i krsne slave opštine jutros su položeni vijenci i prislužene svijeće kod centralnog spomen-obilježja poginulim borcima Vojske Republike Srpske u Novom Gradu, a sinoć je održana svečana akademija na kojoj su uručena priznanja zaslužnim pojedincima, preduzećima i ustanovama.


Ćerka densera Đoleta Đoganija i Slađe Delibašić, Silvija otvorila je profil na TikToku, gde se može videti kako je nasledila talenat za igranje od svojih poznatih roditelja.\nĆerka Đoleta Đoganija igra oko šipke\nSilvija je otišla i korak dalje, te je u sobi ugradila šipku oko koje je sada zavodljivo igrala.\nĐoganijeva je video podelila na društvenoj mreži TikTok i oduševila svoje pratioce.\nOna je zanosno izvodila akrobacije na šipci samo u donjem vešu.\nDa podsetimo, Silvija je nedavno u intervjuu rekla da planira da ponovo započne svoju muzičku karijeru. Ona je svojevremeno sa majkom Slađom snimila duetsku pesmu "Unikat", ali se ubrzo nakon toga udala, rodila ćerku Tiju i povukla sa javne scene.


Pozdrav Izvanrednog i Opunomoćenog Ambasadora Bosne i Hercegovine u Rusiji Gospodina Željka Samardžije — RS-RF.ru Республика Сербская по-русски / Русиjа на српском\nSrdačno pozdravljamo otvaranje i aktivno funkcionisanje informacionog portala RS-RF.ru – «Republika Srpska na ruskom. Rusija na srpskom!» Ovaj međunarodni resurs će omogućiti da se na nov način pogledaju odnosi između naših zemalja, kao i razvoj uzajamnih odnosa između naših bratskih naroda!\nU okviru ove izjave želio bih se zahvaliti Centru za međunarodnu saradnju «Rusko-srpski Dijalog» koji razvija rusko-srpsku saradnju u raznim oblastima i u različitim regionima Ruske Federacije. I veoma sam zahvalan da publikacije na ovom portalu zaista podstiču tu interakciju!\nRepublika Srpska je po duhu najbliža, ali istovremeno i najudaljenija tačka slovenskih naroda na mapi Evrope. Smatramo funkcionisanje ovog sajta — RS-RF.RU – « Republika Srpska na ruskom Rusija na srpskom» korakom ka razvoju odnosa na različitim nivoima za koji smo mi, kao Ambasada Bosne i Hercegovine u Rusiji, izuzetno zainteresovani! Postoji veliko interesovanje za Rusiju u našoj zemlji i pozivamo Ruse da posjete našu zemlju i Republiku Srpsku! Na stranicama Internet portala možete pronaći sve potrebne informacije kako za vođenje poslova, tako i za spremanje turističkog putovanja u Republiku Srpsku. U ime rukovodstva Bosne i Hercegovine još jednom bih se zahvalio onima koji su omogućili da se interakcija između naših naroda pusti u pogon i da se ovaj zanimljivi sajt stvori i funkcioniše. Takođe želim uspjeh svim posjetiocima ovog portala!\nIzvanredan i Opunomoćen\nAmbasador Bosne i Hercegovine u Rusiji


Evropa i ja - Najuspešnija privatna gimnazija "Antoni MP Barili"\nTradicija novogodišnjih rokovnika bila je svojevremeno široko rasprostranjena promotivna praksa. Ovih godina, obogaćenu informativnim i vizuelnim porukama, srećemo je kao jednu od inovativnih propagandnih strategija. Kao jedno od ovakvih redizajniranih izdanja koje se publikuju uoči Nove godine, u Srbiji jedanaesti put izlazi Evropski dnevnik.\nOvaj rokovnik, osim što je praktično organizovan za beleške i planiranje obaveza, daje i iscrpne informacije o istorijatu Evropske unije, njenim članicama, institucijama i vrednostima, kao i o odnosu Srbije i EU. Pošto je planer namenjena srenjoškolcima, tu su i podaci o edukativnim progrima, stipendijama i drugim mogućnostima nastavka školovanja u nekoj od zemalja članica.\nNavedeni su i detalji vezani za konkurs „Evropa i ja“ koji Evropski dnevnik raspisuje svake godine. Učenici Privatne gimnazije“ANTONI MP BARILI“ su prošle godine školske godine učestvovali na ovom konkursu. Tako će biti i ove, 2020/2021.\nUčenici imaju rok da do 31. januara predaju timske ili individualne radove. Teme su aktuelne i organizovane u okviru nekoliko ponuđenih fokusa . Autori najuspešnijih radova imaće priliku da u okviru posebnih programa putuju u jednu ili više zemalja Evrope ili, specijalno ove godine, zbog epidemiološke situacije, alternativno odaberu adekvatan novčani iznos.\nDetalji konkursa mogu se naći na www.evropskidnevnik.rs


Ni oni jasno ne tvrde da ljudski život ima cenu ali ovo je cena zar ne? Evo koliko košta... | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tNi oni jasno ne tvrde da ljudski život ima cenu ali ovo je cena zar ne? Evo koliko košta…\nU Srbiji je prošle godine u saobraćajnim nesrećama poginulo 546 ljudi!\n„Veoma je teško govoriti o tome jer je svakako svaki ljudski život neprocenjiv“, kaže, za „Novosti“ profesor dr Milan Vujanić.\nSvaka država, međutim, mora da ukalkuliše sve aspekte saobraćajnih nesreća, da sve izvaga da bi, u okviru svojih mogućnosti, mogla da predupredi i smanji broj nezgoda.\nTako su naše nadležne instutucije donele plan smanjenja broja nesreća, među kojima je i cilj da 2020. nijedno dete ne strada na našim drumovima, a sve to iziskuje i ogromna sredstva.\n„Svaki uložen dinar je izuzetno značajan i spasavanje svakog ljudskog života je nemerljivo. Ali ma koliko to izgledalo nepopularno, nehumano, tačno je izračunato i koliko košta gubitak svakog čoveka“, priča Vujanić.\nProfesor Vujanić kaže da postoji precizna računica koliko košta gubitak svakog života u saobraćajnim nesrećama.\nKod nas je ta suma 478.000 evra, dok je u zemljama Evrope po starom sistemu donedavno bila oko 1,3 miliona evra, a po novim proračunima, sveobuhvatnijoj metodoligiji, 3,2 miliona evra!\n„Nisu oni nehumaniji od nas. Jednostavno, oni pokušavaju da pokažu koliko sve to košta jedno društvo. Ni oni jasno ne tvrde da ljudski život ima cenu, i tu moramo da se razumemo.\n*To bi značilo da je Srbija prošle godine, kada je nastradalo 546 lica, izgubila i oko 270 miliona evra. Kad bismo računali po evropskim kriterijumima, ta suma bi iznosila basnoslovnih 1,6 milijardi evra. Kako se dolazi do tih proračuna?\n„Nažalost, ljudski život nema cenu, ali se računa koliko je uloženo u školovanje, zdravstvenu zaštitu, koliko bi ta osoba doprinela društvu kroz poreze, plaćanje penzijskog, zdravstvenog osiguranja, kroz to koliko bi doprineo radom, podizanjem dece i slično. To su takozvani troškovi u senci“.\n* Sve ovo se radi da bi se „opravdalo“ ulaganje u bezbednost u saobraćaju?\n„Amerikanci su, na primer, izračunali da muško dete od 10 godina koje, nažalost, izgubi život, državu košta 110.000 dolara, a žensko 70.000. Zašto, ne znam, ali tako je“, kaže dr Vujanić.\n* Ono što je, takođe, bar za naše pojmove nezamislivo jeste da, na primer, slabije obrazovan čovek „košta“ višestruko manje od doktora nauka.\n„Ponavljam da je sa našim sistemom vrednosti ovo teško prihvatiti, ali tako razvijene zemlje računaju.\nOni čak izračunaju koliko košta izdržavanje kazne lica koje je odgovorno za udes, kolike su plate čuvara zatvora, dnevnice. Koliko košta uviđaj, veštačenje.\nTu su troškovi automobila i slično, najmanji, skoro beznačajni u celoj sumi.“\n* Koji je cilj ovakvog računanja?\n„U Srbiji smo od 1.274 poginula 2000. godine uspeli da raznim merama smanjimo taj broj na 500-600 poginulih.\nSve to zahteva i znatna materijalna sredstva. Kako ih obezbediti, kako do njih doći je druga tema.\nAli, pogledajte slučaj iz jedne razvijene države koja, na primer, na nekom delu puta ima 200-300 poginulih godišnje, i to ih košta 600 miliona evra.\nOni onda kažu da bi izgradnja nove saobraćajnice, obilaznice, nadvožnjaka, tunela, koštala 500 miliona ali da bi se sačuvali mnogobrojni životi. I odmah rade.\nTo je poenta svega“, zaključuje profesor dr Milan Vujanić.


Nove, evropske mogućnosti za elektroenergetski sektor BiH - Akta.ba\n19.01.2020. 08:18 / Izvor: Avaz.ba\nUkupna dužina kabla između Peskare i Tivta iznosi 455 kilometara, a dužina podmorskog dijela je 433 kilometra. Investicija je vrijedna oko milijardu eura, a za izgradnju je bila zadužena italijanska kompanija "Terna" u partnerstvu s Crnogorskim elektroprijenosnim sistemom (CGES).\nElektroenergetski kabl, kako je rečeno, od izuzetnog je strateškog značaja za regiju zapadnog Balkana i predstavlja “energetski most” između EU i Balkana. Crna Gora dobila je ulogu prijenosne energetske platforme zemalja istoka i zapada, kroz interkonekciju s prijenosnim sistemima BiH, Srbije, Kosova, Albanije, a preko Srbije s Bugarskom i Rumunijom, a s druge strane s Italijom, odnosno Evropskom unijom. Kabl je već krajem decembra pušten i u komercijalnu upotrebu, a o tome je obaviještena i "Elektroprivreda BiH“, odnosno Vlada Federacije.\n"Jedini problem za sada predstavljaju mali kapaciteti dalekovoda između BiH i Crne Gore. Sada se radi na tome da se povećaju prijenosni kapaciteti. Oni postoje, ali ne u tolikoj mjeri. Na taj način, struja bi se kupovala i prodavala na otvorenom tržištu i preko Italije bi direktno bila na raspolaganju i kupcima u EU.", rečeno je iz EPBiH.\n"Vrlo je bitno da se spojimo na ovaj elektroenergetski kabl, a preko elektroprijenosne mreže s Crnom Gorom, i da budemo dio ovog velikog energetskog sistema. To je važno kako za viškove struje, ali isto tako i za eventualni manjak." kaže Žigić.\n" Italija zbog turizma ima problema tokom ljetne sezone sa strujom. Oni imaju te velike razlike u potrošnji, s obzirom na priliv turista. Tada se otvara prilika da se na taj sistem zakačimo i da izađemo prema ovom dijelu Evrope. Ovo je novi, važniji izvor za snabdijevanje.", ističe Žigić.\n"Projekt predstavlja ne samo čvrstu vezu između Italije i Crne Gore nego model daljnje integracije evropskog kontinenta. Ovo je konkretan primjer evropskih integracija, primjer šta zemlje EU mogu dati Crnoj Gori i zemljama zapadnog Balkana, ali i obrnuto, šta zemlje zapadnog Balkana mogu dati EU. To je primjer saradnje, zajedničkog ulaganja i brige o zajedničkoj budućnosti.", kazao je Đukanović.\nelektroenergetski sektor BiH


Ministar čestitao Vladi BPK i resornom Ministarstvu koji su prvi donijeli zakonsko rješenje i omogućili pravo na egzistencijalnu naknadu nezaposlenim demobiliziranim braniocima mlađim od 57 godina\nSastanak federalnog ministra za pitanja boraca i invalida doc.dr. Salke Bukvarevića i saradnika sa ministrima i direktorima uprava za boračka pitanja\nU sjedištu Vlade FBiH danas je održan sastanak federalnog ministra za pitanja boraca i invalida doc.dr. Salke Bukvarevića i saradnika sa ministrima i direktorima uprava za boračka pitanja.\nTema sastanka kojem su prisustvovali i predstavnici boračkih koordinacija Armije RBiH i HVO-a bila je implementacija federalnog Zakona o demobiliziranim braniocima i članovima njihovih porodica, kao i dosadašnje aktivnosti i rezultati u donošenju kantonalnih propisa koji će obuhvatili borce mlađe od 57 godina. Također, razgovarano je o zapošljavanju djece šehida i poginulih branilaca ali i demobiliziranih branilaca koji su radno sposobni a nemaju posao, kao i o nizu drugih pitanja iz oblasti boračko-invalidske zaštite koja je zajednička nadležnost Federacije i kantona.\nU uvodnom dijelu sastanka ministar Bukvarević i saradnici su izvijestili o implementaciji federalnog Zakona koji se primjenjuje bez ikakvih problema te da su 17.364 demobilizirana branioca podnijela zahtjev za ostvarivanje prava na egzistencijalnu naknadu što se uklapa u procjene da će u prvoj godini primjene, odnosno do augusta ove godine, oko 20.000 branilaca podnijeti zahtjeve.\nS tim u vezi ministar za boračka pitanja u Vladi BPK je kazao da je u ovom kantonu već stupio na snagu Zakon koji omogućava demobiliziranim braniocima za ostvare pravo na egzistencijalnu naknadu u iznosu od 4 KM po mjesecu učešća u Oružanim snagama, uz uslove koji su definirani u tekstu Zakona. Dodao je i da je BPK prvi kanton koji je riješio ovo pitanje te da se nada da neće biti problema u primjeni u narednom periodu.\nMinistar Čolaković je kazao da je u Zeničko-dobojskom kantonu u toku donošenje uredbe koja će omogućiti braniocima ovo pravo te da očekuje uskoro i njeno usvajanje. Prema njegovim riječima za ove namjene u Budžetu kantona obezbijeđeno je 4,5 miliona KM te će se primjenjivati varijabilni koeficijent, koji će značiti da će naknada iznositi u rasponu od 3-7 KM, ovisno o broju demobiliziranih branilaca koji ostvare pravo. Novina u ovom kantonu jeste da će uslovi biti drugačiji u odnosu na federalni Zakon te će biti potrebno da branioci imaju 24 mjeseca učešća u Oružanim snagama i 24 mjeseca na birou za nezaposlene osobe.\nKada je riječ o zapošljavanju, ministar Bukvarević je pozvao sve ministre da udruže sredstva sa Federalnim zavodom za zapošljavanje koji je obezbijedio za ovu namjenu 6 miliona, i to 1,5 miliona KM za projekte zapošljavanja djece šehida i poginulih branilaca a za zapošljavanje demobiliziranih branilaca 4,5 miliona KM. Pozvao je ministre da upute pisma namjere prema Zavodu i zajedničkim snagama učestvuju u projektu. Naveo je i to da je u Budžetu Federacije BiH za 2020. godinu obezbijeđeno dodatnih 82 miliona KM za boračko-invalidsku zaštitu te da je to značajan iskorak u ovoj oblasti. Podsjetio je još jednom da je sramotno da se trenutno na biroima za nezaposlene nalazi 2.683 djece šehida i poginulih branilaca te da je to pitanje na kojem svi moraju zajedno i intenzivnije raditi jer je ova kategorija ljudi najznačajnija za sve što danas imamo.


Najmanje 34 žrtve ebole u Gvineji\nFunkcioneri Svetske zdravstvene organizacije u zaštitnim odelima u Gvineji gde se pojavila ebola\nJedan funkcioner Ministarstva za zdravstvo u Gvineji izjavio je za Glas Amerike da je francuska laboratorija potvrdila prisustvo ebole iz uzoraka virusa.\nZdravstveni funkcioneri su otkrili prisustvo virusa ebola u Gvinej,i gde je izbijanje groznice sa krvarenjem usmrtilo bar 34 osobe.\nFunkcioneri iz Svetske zdravstvene organizacije će, prema očekivanjima, danas u Gvineji sprovesti dalje testove. Jedan funkcioner Ministarstva za zdravstvo u Gvineji izjavio je za Glas Amerike da je francuska laboratorija potvrdila prisustvo ebole iz uzoraka virusa.\nZdravstveni funkcioneri su registrovali 48 slučajeva infekcije od kako je prošlog meseca prvi put izvešteno o pojavi tog virusa. Oni kažu da takodje postoje tri sumnjive infekcije u glavnom gradu Konakriju.\nNovinska agencija Rojters navodi da su zdravstveni funkcioneri takodje zabrinuti da bi pojava virusa u Gvineji mogla da se proširi na susedni Siera Leone.\nVirus ebola se prenosi direktnim kontaktom sa telesnim tečnostima ili tkivom inficiranih ljudi. Svetska zdravstvena organizacija navodi da se virus takodje može preneti putem kontakta sa inficiranim bolesnim ili uginulim životinjama.


Apelacioni sud u Beogradu ukinuo je prvostepenu presudu kojom je nekadašnji upravnik vojničkog pritvora oružanih snaga BiH, Ilidža u Hrasnici, Husein Mujanović bio osuđen na 10 godina zatvora zbog ratnog zločina nad srpskim civilima i naložio da mu se suđenje ponovi. Mujanoviću je produžen pritvor do dalje odluke, navodi se na sajtu Apelacionog suda. Mujanović se tereti za protivzakonito zatvaranje, jer je, kako se sumnja, bez zakonskog osnova i bez odluke nadležnog organa držao u vojničkom pritvoru zatvorene oko 30 srpskih civila od 8. jula do 15. oktobra 1992. godine. Tereti se da je prema njima nečovečno postupao, nanosio im teške duševne patnje, jer im nije obezbedio minimalne životne uslove, kao i da je izdavao naredbe podređenima i učestvovao u nanošenju telesnih\n27.02.2021 u 09:09\nSARAJEVO – Bošnjački ministri u Savetu ministara BiH (svi članovi SDA Bakira Izetbegovića) pokušavaju na sve načine da uspore procesuiranje ratnih zločina počinjenih tokom poslednjih ratnih dešavanja u BiH. Nekoliko godina, bez ijednog valjanog argumenta, opstruisali su usvajanje revidirane strategije, u kojoj je jasno naznačeno da „svi predmeti ratnih zločina moraju biti procesuirani do 2023. godine”, a sada nastoje da spreče i početak njene primene. Zbog takvog njihovog odnosa Savet ministara BiH ne može da imenuje članove nadzornog tela koje bi pratilo sprovođenje strategije i izveštavalo ga o tome četiri puta godišnje. Na poslednjem zasedanju, održanom u sredu, imenovanje je treći put skinuto s dnevnog reda, i to na zahtev ministarke inostranih poslova BiH Bisere


NIŠ NA SEVERU EVROPE - Grad Niš\nNIŠ NA SEVERU EVROPE\nDelegacija Grada Niša boravila je prethodnih dana u Rognanu u Norveškoj, na poziv čelnika lokalne samouprave opštine Saltdal, sa kojom Niš neguje bratskim veze još od početka osamdesetih godina prošlog veka.\nDelegaciju koja je posetila ovu malu opštinu na krajnjem severu Evrope činili su gradska većnica za socijalna pitanja Tijana Đorđević Ilić i članovi plesnog kluba Boom 018 iz Niša, koji su predstavljali naš grad i zemlju na Festivalu plesa, koji se tradicionalno, početkom proleća, održava u Rognanu.\nPrema rečima Tijane Đorđević Ilić radi se o nastavku saradnje dva grada pobratima, a ujedno je bila i uzvratna poseta, s obzirom da je delegacija Saltdala prošlog leta boravila u Nišu, a njihov lokalni muzički sastav nastupio na Nišvilu.\nTokom trodnevnog boravka u Rognanu, ljubazni i gostoljubivi domaćini gostima iz Niša, predstavili su ovaj deo Norveške, daleko iznad polarnog kruga, a poseban utisak, kako kaže većnica Ilić, ostavila je poseta memorijalnom parku i spomen groblju srpskih interniraca.\nNaime, tokom Drugog Svetskog rata, Nemački okupatori, upravo u okolini Saltdala organizovali su radne koncentracione logore za ratne zarobljenike sa prostora tadašnje Jugoslavije i SSSR.\nU zarobljeništvu na severu Norveške, u to vreme, našlo se nekoliko hiljada vojnika sa naših prostora, a na žalost 1800 njih nije uspelo da preživi glad, zimu, mučenje i iscrpljujući rad na, po zlu i surovosti nacista, čuvenom Krvavom putu.\nTo je, uostalom i bio povod za povezivanje dva grada koji će, što je potvrđeno i ovom posetom, prijateljstvo nastaviti da neguju u ubuduće.


Foto: Johnny Peacock / Flickr\nMeđunarodni monetarni fond predviđa da će “nove evropske ekonomije u razvoju” ove godine imati rast od 4,5 odsto ove godine, što znači da će za 1,5 procentnih poena nadmašiti očekivanja od pre šest meseci.\nPovećani optimizam je delimično zasnovan na rekordnom privrednom rastu u drugom kvartalu 2017, u Rumuniji se povećao za 5,7 odsto u odnosu na prethodnu godinu, u Češkoj Republici za 4,7 odsto, a u Poljskoj za 4,4 odsto. Poređenja radi, prosek u EU u istom periodu iznosio je 2,4 odsto.\nZašto ove zemlje beleže ubrzani rast?\nSve ove ekonomije i dalje se uglavnom oslanjaju na proizvodnju, pri čemu veliki deo izvoze u ostatak EU. Češka, na primer, ima najnižu stopu nezaposlenosti u EU i oko 35 odsto češke radne snage zaposleno je u proizvodnji - veći udeo nego u bilo kojoj drugoj zemlji EU. Kako se Evropa širi, tako se povećava potražnja za tim proizvodima, često automobilima: proizvođači poput Tojote, Folksvagena i Pežoa imaju fabrike u Češkoj Republici. Najveći izvoznik u Rumuniji je Dačija, ćerka firma francuske kompanije Reno.\nOsim toga, mnoge istočnoevropske zemlje počinju da apsorbuju novac iz poslednjeg ciklusa sedmogodišnjeg budžeta EU, započetog 2014, čiji je Poljska najveći korisnik.\nU Poljskoj radi milion Ukrajinaca\nPoljska uživa korist od povećanja broja radnika iz Ukrajine. Procenjuje se da u nekom trenutku u Poljskoj radi čak milion Ukrajinaca, koji dolaze zbog većih plata i boljih mogućnosti.\nCena rapidnog rasta\nRapidan rast poslednjih godina u pojedinim od ovih zemalja ima i svoju cenu. Strahuje se da je ekonomski uspeh u Rumuniji podstaknut nezaustavljivom potrošnjom, podstaknutom povećanjem plata u javnom sektoru. Agencija “Fitch Ratings” u avgustu je upozorila na opasnost od pregrevanja ekonomije. Plate brže rastu od proizvodnje, a smanjenja poreza uticala su na povećanje budžetskog deficita. I eto problema!\nTo što plate brže rastu od proizvodnje, znači da će u jednom momentu se javiti i inflacija kao problem. To znači i rast cena, koje će "pojesti" rast plata. S druge strane, smanjenje poreza može da utiče na manji priliv novca u državnu kasu, pa da se država više zadužuje kako bi namirila budžetske obaveze. Kod pregrejanih ekonomija, problem koji je najizgledniji je to što se u jednom trenutku moće očekivati posle značajnog i velikog rasta i pad privredne aktivnosti. Ovo nisu stabilne ekonomije, kažu stručnjaci, pa im se brzo može desiti pad.


Takmičari su bili grupisani u 20 timova od po četiri člana, od kojih je bilo 19 inostranih timova i jedan domaći tim sa Fakulteta organizacionih nauka. “Rešavanje studija slučaja je interaktivna metoda učenja koja je nastala na Harvardu, a primenjuje se u raznim granama nauke”, izjavila je profesorka Vesna Damjanović, koja je i osnivač Case Study kluba na FON-u. Tom prilikom ona je rekla:\nSama studija slučaja predstavlja problem ili izazov jedne organizacije, koja može biti mala organizacija, velika kompanija ili čak nevladina organizacija. Ti izazovi se postavljaju pred studente koji se stavljaju u ulogu donosioca odluke. Oni analiziraju podatke, identifikuju probleme i daju predloge.\nGlavni izazov BBICC takmičenja jeste rešavanje studije slučaja iz realnih poslovnih okruženja, gde teme zadaju strateški partneri takmičenja. Ove godine to su bili Coca Cola i TeleGroup, kao i Saga New Frontier Group čija je studija prezentovana u finalu takmičenja, kao najzahtevniji case koji se rešavao 24 časa.\nCilj ove studije bio je približiti pružaoce i korisnike usluga Sagine notifikacione platforme Weaver čiji je sastavni deo chatbot, a izazov su rešavali finalisti takmičenja koji su se borili za titulu najboljeg tima. Direktor Sage, Nebojša Bjelotomić, tom prilikom je prokomentarisao nastup ove kompanije na BBICC 2019:\nOsnovna ideja našeg učešća bila je da čujemo ideje mladih ljudi i da dobijemo bolji uvid u njihovu perspektivu – kako oni vide poslovne izazove sa kojima se svaki tehnološki proizvod suočava.\nStudenti su bili sjajni, a pokazali su da razmišljaju u potpunosti van nekih granica koje često nameće svakodnevno poslovanje. Oni su nam pokazali kako razmišljaju nove generacije, za budućnost, ali i naši korisnici do kojih nam je stalo već danas.\nStudenti su u hotelu Radisson Blu proveli sedam dana radeći naporno na pronalasku najboljeg rešenja na zadate teme kompanija.\nStručni žiri, sastavljen od predstavnika kompanija koje su davale zadatke i stručnih saradnika, jednoglasno su rangirali prve tri ekipe:\nLazaridis School of Business and Economics sa univerziteta Wilfrid Laurier iz Kanade\nFEP Economics and Management sa Porto univerziteta iz Portugala\nJohn Molson School of Business sa univerziteta Concordia, takođe iz Kanade\nBBICC i dalje među najviše rangiranim takmičenjima u svetu\nKako BBICC izgleda u očima studenata, sa kojim se izazovima suočavaju i koje važne benefite vide u procesu rešavanja studije slučaja na jednom međunarodnom takmičenju, upitali smo Džuliju Beagu i Morisa Kembela iz Univerziteta St. Gallen u Švajcarskoj. Podelivši gotovo identične stavove, oni su za Netokraciju izjavili:\nAko govorimo o izazovima na ovakvom tipu takmičenja, onda je to definitivno količina pritiska koji se javlja na početku. Zapravo, nekada ne znate šta se tačno traži od vas, imate previše informacija, mnogo potencijalnih načina da rešite neki od problema, a na vama je da izaberete onaj pravi. Brine vas kako da razvijate i predstavite vaše rešenje žiriju – na način na koji oni žele da ga vide.\nSamo neki od benefita sa ovog takmičenja koje naši sagovornici iz Švajcarske navode jeste i upoznavanje novih ljudi, te sticanje novih saznanja u određenim oblastima tehnologije sa kojima ranije nisu imali priliku da se suoče. “Gledano iz ugla našeg tima, veoma nam je značilo da razmenimo tačke gledišta na određene probleme iz različitih industrija sa drugim kolegama. Na takmičenjima kao što je BBICC bolje upoznajemo sami sebe i naše mogućnosti rada pod pritiskom”, dodala je Džulija.\nNina Živković, PR i marketing tim BBICC takmičenja govorila je o ovogodišnjem takmičenju:\nMoram da istaknem da je bilo veoma izazovno raditi na ovom projektu jer već deset meseci radimo na organizaciji, te smatram da smo uspeli da dostignemo i možda premašimo očekivanja i ciljeve.\nKroz ovo takmičenje smo omogućili studentima da primene ono što su naučili na fakultetu, tačnije da teoriju primene u praksi i da dođu u direktan kontakt sa kompanijama i njihovim predstavnicima koji im sutra mogu biti poslodavci i da vide kako sve to može da izgleda u poslovnom svetu.\nGlobalno takmičenje za studente u rešavanju studije slučaja na postavljene teme kompanija – BBICC, održava se već sedmi put u Beogradu, a ovaj događaj rangiran je u top 12 svetskih takmičenja, u čijoj organizaciji učestvuje i Fakultet organizacionih nauka.


Giuliano Bensi pobednik Chivas Best of Car Show 2015 - PLUMRACE\n21. 09. 2017. • Views: 4567\n12. 09. 2015. Comments (0) Views: 927 Industrija\nPobednik prestižnog Chivas Best of Car Show 2015 godine je Giuliano Bensi, kolekcionar iz Firence sa automobilom Cisitalia 202sc iz 1948 godine\nSubota 12. septembara bila je u znaku veličanstvenog „Beograd Classic Car Show-a 2015” održanog pod pokroviteljstvom JAGUARA i UNIQA osiguranja.\nVeliki spektakl posvećen automobilskoj kulturi obeležili su auto- dragulji kolekcionara iz regiona. Pobednik prestižnog Chivas Best of Car Show 2015.godine je kolekcionar Giuliano Bensi,iz Firence, koji već petu godinu učestvuje na ovoj manifestaciji. Ove godine je pobedio sa automobilom Cisitalia 202sc iz 1948.godine.\nOstali pobednici su Lancia Lambda Millemiglia iz 1928 i Bently S1 iz 1955. Godine koji je u vlasništvu Sašo Horvata iz Slovenije.\nNa ovom automobilskom spektaklu Beograđani su mogli da uživaju u veličanstvenim zvezdama među automobilima u vlasništvu najpoznatijih svetskih i domaćih kolekcionara. Paradni defile „Tour Historique 2015“, najlepših klasičnih automobila po stazi oko Kalemegdana kojom se vozila famozna trka formula davne 1939. godine odigrao se kao deo velike manifestacije ‘’ Zenith 24.sata elegancije”\nOvaj veliki jubilej, 76. godina beogradskog Grand Prix-a realizovan je u saradnji sa Srpskim Savezom za Istorijska Vozila, beogradskim Muzejem Automobila, i uz veliku podršku Turističke organizacije Beograda (TOB). Na Kalemegdanu je u 11 časova otvorena i izložba fotografija posvećena budućoj knjizi „Beogradski Konkurs Elegancije između dva rata’’ autora Miroslava Milutinovića.\nGrand Casino Beograd je po peti put bio domaćin prestižnog automobilskog dela “Zenith 24 sata Elegancije powered by Chivas” koji je posvećen „CHIVAS Concours d’Elegance 2015“, izložbi najlepših modela klasičnih automobila, odabranih specijalno za ovu priliku, a koji je bio besplatan i otvoren za publiku.\nOve prelepe automobile ocenjivao je stručni žiri, birajući najbolje u različitim kategorijama, a to je kulminiralo svečanom dodelom nagrada i proglašenjem „CHIVAS Best of Show 2015“ u popodnevnim satima (tačno u 18 h), a u konkurenciji su bili ovi vrhunski kolekcionari sa svojim retkim klasicnim automobilima:\n-Giuliano Bensi, svetski priznati kolekcionar, sa modelom CISITALIA iz 1947., jedinim koji je svojim dizajnom zaslužio da se nađe u Njujorškom muzeju MOMA\n-Vrhunski istorijski modeli Rolls Royce Phantom\n-Franco Lombardi sa Ferrari Dino, trkačkim biserom\n-Spektakularni istorijski modeli Bentley\n-Lancia Lambda iz 1928 godine, pobednik 2014. Mille Miglia, u paru sa Lancia Lambda iz beogradskog Muzeja automobila\n– Vrhunski modeli najnovijeg Jaguar F-Type, biće u paru sa Jaguarima-E-Type, MK2, XJS\nUz to JAGUAR je predstavio svoje najnovije modele, kao i izlozbu fotografija istorijskih modela povodom 80.og rodjendana jednog od najvaznijih automobilskih brendova na svetu.\n» Industrija » Giuliano Bensi pobednik Chivas Best of Car Show 2015\nŠest jahača iz Srbije na Grobniku\nMiodrag Stanojević podmladak u 65 kubika\n1. 04. 2013.


Vučić pozvao Kostića da prisustvuje sastanku\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izrazio je očekivanje da će na današnjem sastanku sa predsednikom Tomislavom Nikolićem i patrijarhom Irinejem o diplomatskoj borbi zemlje protiv prijema Kosova u Unesko biti usaglašeni napori da se sačuvaju državni interesi.\nOn je novinarima u Ljuboviji rekao da se nada da će predsednik Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) Vladimir Kostić prisustvovati tom sastanku, iako je rekao da neće doći.\n„Lepo da sednemo svi, da razgovaramo, saslušamo različita mišljenja, da napravimo najmanji zajednički imenitelj i da idemo sa tim zajedničkim jedinstvenim stavom“, rekao je Vučić.\nOn je rekao i da je manevarski prostor Srbije po pitanju prijema Kosova u Unesko sužen, ali da se nada da će Srbija svojom „pametnom, promišljenom i odgovornom politikom moći da sačuva svoje interese“.\n„Naše je da pokušavamo, a da li ćemo uspeti u tome to ćemo videti. Verujem da će u EU želeti da nas čuju, a da li će nas poslušati ostaje da vidimo u nedeljama pred nama“, dodao je premijer.\nVučić je kazao i da je lično pozvao Kostića na današnji sastanak, pošto je video da Kostić ne misli da dođe.\n„Ja mislim da je snaga Srbije to što je tolerantno društvo. Ne moramo da budemo saglasni, ali sam siguran da Kostić ima dobre namere i da je zabrinut za Srbiju. Voleo bih da sagledamo sve, iako nisam saglasan sa sadržajem Kostićeve izjave, ali moramo da čujemo sva mišljenja“, naveo je Vučić.\nTomislav Nikolić je najavio da će se državni vrh danas sastati kako bi „razgovaralo o mnogim pitanjima“.\nKostić je za današnje Večernje novosti rekao da neće prisustvovati sastanku u Predsedništvu, već da će neko drugi iz Akademije otići na Andrićev venac.\nKostić je ranije je izjavio da je Kosovo faktički i formalno izgubljeno za Srbiju i da je jedina politička mudrost kako „sa elementima dostojanstva“ napustiti Kosovo. Tu njegovu izjavu kritikovali su predsednik Srbije i još neki predstavnici vlasti.


Tokom noći odblokirane pruge u Leskovcu i Nišu\nRezervisti koji su protestovali na prugama u Nišu i Leskovcu odblokirali su tokom noći te saobraćajnice.\nMeđunarodna pruga Niš-Sofija bila je blokirana tokom jučerašnjeg dana kod stadiona fudbalskog kluba Železničar, a oko 1.000 rezervista iz Leskovca i okoline blokirali su prugu kod železničke stanice u tom gradu pošto su se prethodno sukobili sa pripadnicima žandarmerije.\nRezervisti su tražili isplatu ratnih dnevnica za vreme bombardovanja SRJ 1999. godine i to po četiri prosečne plate u Srbiji za one koji su bombardovanje proveli na području Kosova, a po dve za one koji su tada bili van Kosova.\nElektronski mediji su preneli da je na telefonskoj sednici Vlade Srbije juče usvojen zaključak o potrebi angažovanja Ministarstva unutrašnjih poslova u slučaju blokade saobraćajnica i objekata.\nZbog sve češćih blokada saobraćajnica i objekata i mogućnosti nastavka te prakse prilikom protesta radnika Ministarstvo unutrašnjih poslova će preduzimati sve zakonom predviđene mere i ovlašćenja, kao i upotrebu sredstava prinude, kako bi se u tim situacijama omogućilo nesmetano obavljanje saobraćaja i normalan protok ljudi i robe, zaključila je Vlada, prenose mediji.


CIN: Kriminalcima iz BiH i Srbije granica nije prepreka – Magazin Plus\nHome/CIN: Kriminalcima iz BiH i Srbije granica nije prepreka\nCIN: Kriminalcima iz BiH i Srbije granica nije prepreka\nPiše: Centar za istraživačko novinarstvo iz Sarajeva i Centar za istraživačko novinarstvo iz Srbije (CIN/CINS)\nMitrović je istog dana prevezao Rašetu nazad u Srbiju, ranjenog u obje noge, nakon što se izjalovio njegov plan da u Istočnom Sarajevu ubije Đorđa Ždralu kojeg bh. vlasti sumnjiče zavođutamošnje organizovane kriminalne grupe.\nRašeta je pred kafićem Sport nanišanio Ždralu iz blizine i povukao obarač, ali je njegov pištolj blokirao, stoji u optužnici Okružnog tužilaštva Šabac iz Srbije. Ždrale je zapucao iz svog pištolja i Rašeta se jedva živizvukao iz Istočnog Sarajeva.\nGranica između Srbije i BiH je duga 363 kilometra, od čega je 261 kilometar duž rijeke Drine. Dio priobalnog područja je gusto naseljen, a dio skriven bujnom vegetacijom. Na tom potezu se nalazi jedanaest zvaničnih graničnih prijelaza,ali teren pruža veliki broj mogućnosti za nelegalan prelazak, čak i običnim preplivavanjem rijeke.\nPodaci Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Srbijepokazuju da je ukupna vrijednost oduzete robe u pograničnom području prošle godine bila oko 100.000 eura. Oduzeto je 13 kilograma narkotika, najviše marihuane.\nDejan Ilić, šef Odsjeka za kontrolu prelaženja granice sa BiH priMUP-u Srbije, kaže da se zbog velike nezaposlenosti ljudi u pograničnom području bave krijumčarenjem kao zanatom i da su najzastupljeniji šverc stoke, tekstila i cigareta.\nTridesetčetverogodišnji Mitrović je uhapšen u Budimpešti na osnovu potjernice Tužilaštva BiH i u martu 2013. godineje izručen vlastima BiH. Državni sud mu je ukinuo pritvor mjesec dana kasnije.\nTokom 2013. godineosam policajaca Granične policije BiH i četiri policajca MUP-a Republike Srpske (RS) su uhapšeni u akciji sprečavanja krijumčarenja hiljada grla stoke iz Srbije u BiH.\nU akciji kodnog naziva Skela uhapšeni su Araz Jukić, komandir Granične policije u Zvorniku (BiH), i njegovih sedam kolega. Sumnjičese da su bili dio organizovane švercerske mreže koja je čamcima prošvercala hiljade grla žive stoke.\nŠverceri su stoku kupovali u Srbiji i prevozili je u BiH preko Drine,dok su korumpirani pripadnici policijskih agencija obezbjeđivali siguran prijelaz granice i transport do klaonica.\nPrema riječima Dejana Ilića, zbog zloupotrebe službenog položajasamo u 2008. godinije u Srbijiprocesuirano 18 policajaca sa granice, a disciplinske prijave su podnošene i u narednim godinama.\nOsobu sa tim imenom i istim brojem lične karte je 2011. godine Osnovni sud u Bijeljini osudio na četiri meseca uvjetne kazne upravo zbog falsifikovanja isprava.Veletić je odbio razgovarati sa novinarima.\nPresuda iz Šapca je poništena a postupak prebačen na Viši sud u Beogradu. Suđenje do danas nije počelo, ali je Elez sa svojom grupom nastavio nizati krivična djela sa obje strane granice – sve doku septembru 2009. godine nije uhapšen u Beogradu.\nU optužnica piše da su oni više putaizmeđu 2006. i 2009. godine autima ili čamcima preko Drine ilegalno prelazili granicu BiH i Srbije.\nKako bi u Istočnom Sarajevu ubili Borisa Govedaricu, člana Ždraline grupe, Elez i njegovi saradnici su čamcem ilegalno prešli Drinu kod Zvornika, a prevezao ih je Branko Đurić Žućo koji je kasnije u Srbiji osuđen zajedno sa Elezom. Nakon ubistva, uz učešće drugih pomagača, ponovo sukod Loznice čamcem prešli u Srbiju,a zatim se odvezli do Beograda.\nOdustalo oko 4000 popisivača i 467 instruktora


Ministarka spoljnih poslova - Gërvalla-Schwarz: Radimo na priznanju od pet zemalja EU, nećemo ZSO | Info-ks.net\n02.11.2021 u 12:45\nMinistarka spoljnih poslova Donika Gërvalla-Schwarz izjavila je da Vlada Kosova radi na dobijanju priznanja od pet zemalja EU, koje još uvijek nisu priznale Kosovo, ali i dodala da Sporazum o ZSO neće biti sproveden, prenosi Koha.\nIzvještavajući Odbor za evropske integracije u Parlamentu Kosova, Gërvalla-Schwarz je dodala i da ne može da precizira datum kada bi moglo da dođe do vizne liberalizacije za građane Kosova.\nKako je istakla trebalo bi prethodno ubediti pojedine zemlje da je ojačan pravni sistem na Kosovu i da su ispunjeni uslovi za liberalizaciju.\n"Ako se konstatuje da su prethodne vlade ispunile uslove, nema razloga za kašnjenje. Ima država koje nam govore da se pravni sistem mora jačati, i moramo ih ubjediti konkretnim rezultatima. Pojedino negativni stavovi su i rezultat unutrašnjih dešavanja u tim državama. Svijesni smo prepreka", istakla je Gërvalla-Schwarz.\nOna je doda dodala da Kosovo radi na jačanju svog statusa na međunarodnom planu.\n"Status Kosova je godinama slabio, bilo je stagnacije, tek nedavno nas je Izrael priznao. Radićemo i sa državama koje nas nisu priznale i državama koje su nas priznale. Pored jačanja u regionu, jačanja našeg statusa, cilj nam je da dobijemo status kandidata u Evropskoj uniji", poručila je Gërvalla-Schwarz.\nGërvalla-Schwarz: Neće biti ZSO, nemamo luksuz da sprovodimo štetne sporazume\nMinistarka spoljnih poslova je nazvala je štetnim Sporazum o Zajednici srpskih opština, kao i inicijativu "Otvoreni Balkan" i dodala da neće biti sproveden Sporazum o ZSO.\n"Odluke su se u prošlosti donosile sa velikom lakoćom. ZSO i 'Otvoreni Balkan' su dvije teme koje smo analizirali i koje su štetne. Kažemo da su štetne i radimo na tome da onima koji žele najbolje objasnimo da su štetne. ZSO stvara drugu Bosnu i Hercegovinu na Kosovu. Ne želimo da budemo paralizovani kao Bosna i Hercegovina. Nemamo luksuz da sprovodimo sporazume koji su štetni", rekla je Gërvalla-Schwarz pred poslanicima.\nGërvalla-Schwarz je zamoljena da i podnese izvještaj o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i sprovođenju mjera, ali je je rekla da ne želi da se miješa u rad zamenika premijera Besnika Bislimija u vezi sa procesom evropskih integracija.\nNa konstataciju pojedinih poslanika da je i njeno ministarstvo itekeko nadležno za to pitanje, Gërvalla-Schwarz je rekla da će o tome pred Odborom govoriti neki drugi put, jer danas neće biti vremena, zbog toga što je čeka put u Sjedinjene države.\nDodala je da je očigledno pogrešno razumijela današnji sastanak.\n"Moramo još jednom detaljno da razgovaramo o brojkama i procesu evropskih integracija, sa datumom koji smatrate odgovarajućim", poručila je Donika Gërvalla-Schwarz.


Evropska agencija odobrila vakcinu kompanije AstraZeneca | Krupljani.BA\nEvropska agencija odobrila vakcinu kompanije AstraZeneca\nEvropska agencija za lijekove (EMA) donijela je odluku o preporuci za odobrenje vakcine protiv koronavirusa koju je razvila farmaceutska kompanija AstraZeneca, javlja Anadolu Agency (AA).\nVakcina koju je razvila AstraZeneca, nakon odobrenja Evropske komisije postat će treća vakcina koja je dobila odobrenje za upotrebu u EU.\nEMA je saopćila da se vakcina može primjenivati na osobama starijim od 18 godina te je dodala da su klinička ispitivanja u kojima je učestvovalo 24.000 ljudi iz Velike Britanije, Brazila i Južne Afrike pokazala da je vakcina sigurna i efikasna kod osoba starijih od 18 godina.\nU saopćenju se navodi da je efikasnost vakcine protiv koronavirusa 60 posto te da se dvije doze vakcine mogu primiti u razmaku od 4 do 12 sedmica.\nIstiče se da je većina ispitanika bila starosne dobi od 18 do 55 godina i da ne postoji dovoljno podataka o efikasnosti vakcine na osobama starijim od 55 godina.\nEvropska unija je ranije odobrila vakcine protiv koronavirusa kompanija “BioNTech” i “Pfizer” te američke kompanije “Moderna“.\nEU uvela mehanizam kontrole izvoza vakcina\nEvropska unija uvela je danas novi mehanizam kontrole izvoza vakcina protiv koronavirusa koje su proizvedene u državama članicama EU.\nPre nego što daju dozvolu za izvoz vakcina, države EU će morati da provere s Evropskom komisijom da li je farmaceutska kompanija koja je potpisala sporazum o vakcinama s blokom, te doze i dostavila.\nMehanizam kontrole izvoza ima za cilj da zaštiti sporazume o kupovini vakcina koje je EU potpisala s farmaceutskim kompanijama, rekla je danas komesarka EU za zdravstvo Stella Kyriakides na konferenciji za novinare.\n“EU je investirala 3,8 milijardi evra u nauku i industriju”, kazala je, dodavši da je blok finansijski podržao te kompanije, kako bi ojačale kapacitete, tako da vakcine mogu da budu dostavljene čim se njihova upotreba odobri.\nTakav mehanizam biće primenjivan u prvom kvartalu godine, sa mogućnošću produženja.\nSamo vakcine koje se šalju u humanitarne svrhe moći će da budu izvezene bez bilo kakvih ograničenja.\nOvakva odluka došla je nakon rasprave između EU i kompanije AstraZeneca, jer je ta kompanija najavila kašnjenja u dostavljanju vakcina EU, iako je dostavljala u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nEvropska unija s populacijom od 450 miliona ljudi sklopila je sporazume sa šest proizvođača vakcina – Pfizer/BioNTech, Moderna, AstraZeneca, CureVac, Johnson&Johnson i Sanofi/GlaxoSmithKline i to da kupi oko 2,3 milijarde doza vakcina.\nU novoj strategiji predstavljenoj u utorak, Evropska komisija je rekla da države EU treba da ubrzaju proces imunizacije protiv koronavirusa kako bi do leta bilo vakcinisano najmanje 70 odsto odrasle populacije.


PRISTUPAČAN LEK ZA RAK | Galaksija Nova\nU laboratoriji (Vikipedija)\nMehanizam delovanja imunoterapije zasniva na otkrićima naučnika – dobitnika Nobelove nagrade za medicinu za 2018. godinu.\nSibirski naučnici su uz podršku Ruskog fonda za fundamentalna istraživanja počeli da razvijaju pristupačan lek za imunoterapiju onkoloških bolesti. Mehanizam delovanja imunoterapije zasniva na otkrićima naučnika – dobitnika Nobelove nagrade za medicinu za 2018. godinu, izjavio je šef laboratorije Instituta za hemijsku biologiju i fundamentalnu medicinu sibirskog ogranka Ruske akademije nauka Dmitrij Stecenko.\nLaureati Nobelove nagrade za medicinu za 2018. godinu Džejms Alison i Tasuku Hondžo predložili su pristup u lečenju raka koji se principijelno razlikuje od hemoterapije i radioterapije. Njihov metod se zasniva na tome da ćelije raka sprečavaju aktivaciju limfocita orijentisanih na borbu sa tumorom i postaju otporni na imuni sistem čoveka. Oni su razvili metod borbe sa tom pojavom pomoću inhibicije „kontrolnih tačaka” imuniteta kroz koje imunitet treba da prođe kako bi uključio mehanizam za uništavanje tumora.\n„Tema našeg projekta je direktno povezana sa radovima dobitnika Nobelove nagrade za medicinu. Mi istražujemo istovremene efekte na nekoliko molekularnih meta koje se nalaze u ćelijama imunog sistema i odgovorne su za prepoznavanje ćelija raka. Planiramo sintetizovanje veštačkih molekula, čiji će zadatak biti da blokiraju ključne ,kontrolne tačke᾽ i time povrate sposobnost T limfocita da napadaju ćelije tumora”, objasnio je Stecenko i dodao da postoji niz preparata za imunoterapiju raka koji se zasnivaju na monoklonskim antitelima, odnosno proteinskim molekulima koji su sposobni da blokiraju „kontrolne tačke” odgovorne za imunosupresiju. Međutim, lečenje je veoma skupo i jedan od zadataka sibirskih naučnika je da učine preparat dostupnijim.\n„Cilj našeg projekta je razrada pristupa proizvodnje lekova protiv raka koji neće biti manje efikasni od monoklonalnih antitela, ali će biti pristupačniji širokom spektru pacijenata obolelih od raka”, zaključio je Stecenko\n30/06/2019 u 4:06 PM\nMolim Vas kako mogu da stupim u kontakt sa g dinom Dr Dmitrijem Stecenko?\nu pitanju su metastaze na jetri pa bih rado bila u ekipi dobrovoljaca…\nPozz Mirjana Beograd,064-133-10-55


Glavni lik u prvom romanu bivšeg američkog predsjednika Billa Clintona predstavlja fiktivna žena ubojica iz Bosne i Hercegovine\nPrvi iftar kojeg je Trump priredio u Bijeloj kući\nMessi oduševio muslimane širom svijeta, žestoke reakcije iz Izraela\nVlasti Saudijske Arabije su počele izdavati vozačke dozvole ženama, samo tri sedmice od stupanja na snagu kraljevske uredbe kojom se dopušta ženama da upravljaju vozilima.\nSaudijska Arabija dozvolila vjernicima iz Katara da obave umru\nVlasti Saudijske Arabije dozvolile su vjernicima iz Katara da u posljednjih deset dana ramazana posjete sveta mjesta radi obavljanja umre, javlja Anadolija.\nUNICEF: Skoro polovina afganistanske djece ne ide u školu\nPrema posljednjem izvještaju Fonda Ujedinjenih nacija za pomoć djeci (UNICEF) se navodi da skoro polovina djece u Afganistanu ne može ići u školu zbog oružanih sukoba, sigurnosnih problema, siromaštva i drugih problema, javlja Anadolija.\nForeign Policy: Katar pobijedio saudijsku blokadu (Video)\nGodinu dana nakon uvođenja blokade četiri arapske države - Bahreina, Egipta, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Katar ne samo da je izdržao oluju, nego se čini da je iz svega izašao kao pobjednik, konstatira Foreign Policy.\nVrijeme je da se okonča zategnutost u odnosima sa SAD-om\nMinistar vanjskih poslova Turske Mevlut Cavusoglu je, nakon sastanka s američkim državnim sekretarom Mikeom Pompeom u Washingtonu, istakao kako je došlo vrijeme da prestanu zategnutosti u odnosima sa SAD-om


Proslavljeni pijanista i bariton druge večeri „Kustendorf klasik“ muzičkog festivala\nSionoćnji program „Kustendorf klasik“ muzičkog festivala, koji se sedmu godinu zaredom održava uz podršku kompanije „Gasprom njeft“, ulepšali su nastupi Aleksandra Madžara, međunarodno priznatog pijaniste, kao i Vasilija Gerela, čuvenog ruskog pevača. Nastup umetnika pratio je simfonijski orkestar „Kustendorf“, pod dirigentskom palicom maestra Srboljuba Dinića.\nPijanista Aleksandar Madžar izveo je koncert za klavir i orkestar broj jedan Petra Iljiča Čajkovskog, dok je Gerelo u pratnji Olega Vajnštajna izveo ruske arije i romanse, kao i napolitanske pesme. Takođe, orkestar „Kustendorf“ je večeras izveo i simfonijsku poemu „Noć na golom brdu“ ruskog kompozitora Modetsa Musorgskog.\nAleksandar Madžar, foto: NIS\nFestival je svečano otvoren 10. jula, nastupom proslavljenog ruskog violiste Jurija Bašmeta. Ove godine, na festivalu se za Zlatnu, Srebrnu i Bronzanu matrijošku nadmeće 50 mladih muzičara iz muzičkih škola i akademija iz Srbije, Republike Srpske, Rusije, Belorusije, Nemačke i Kine. Tokom tri dana trajanja festivala, mladi muzičari takmičiće se u izvođenju dela klasične muzike u dve starosne kategorije, od 13 do 17 i od 18 do 25 godina.\n„Kustendorf klasik“ muzički festival nastao je u saradnji Emira Kusturice i kompanije „Gasprom njeft“, sa ciljem da se podrže mladi muzičari iz Srbije, Republike Srpske, Rusije i Belorusije.\nVečerašnji program „Kustendorf klasik“ muzičkog festivala, koji se sedmu godinu zaredom održava uz podršku kompanije „Gasprom njeft“, ulepšali su nastupi Aleksandra Madžara, međunarodno priznatog pijaniste, kao i Vasilija Gerela, čuvenog ruskog pevača. Nastup umetnika pratio je simfonijski orkestar „Kustendorf“, pod dirigentskom palicom maestra Srboljuba Dinića.\nVasilij Gerelo, foto: NIS


Foto: Tanjug, Zoran Zestić, AP/ Mustafa Kamaci, Shutterstock / RAS Srbija\nSUSRET U VAHDETIN PALATI Počeo sastanak Vučića i Erdogana u Istanbulu\nVučić je najavljujući ovaj susret rekao da se radi o vrlo važnom sastanku, i otkrio da će tema biti regionalna saradnja. Imajući u vidu uticaj Turske na Bošnjake, što se može iskoristiti za smirivanje krize u BiH, ali i za dešavanja u Raškoj, koju Bošnjaci zovu Sandžak, i najavu da će učestvovati u lobiranju za Kosovo, logično je zapitati se da li Turska "gasi vatru", igra dvostruku igru ili širi meku moć na Balkanu?\n"A šta vi tu radite?"\nLično je Erdogan je 2017. godine rekao da onima koji Tursku pitaju šta radi na Balkanu i u drugim oblastima poručuje: “A šta vi tu radite?”\nZa to se i uticaj na naš region Turska bori uporedo sa Rusijom i Kinom, kao protiv teža EU i SAD. To čini na dva "fronta": kroz investicije i vrlo svesna da je Srbiji zanimljiva kao tržište sa više od 80 miliona stanovnika, ali i predstavljajući se kao partner i saveznik u rešavanju teških unutrašnjih pitanja.\nNa to ukazuje i politički analitičar Dušan Janjić, koji ocenjuje da Erdogan susret sa Vučićem vidi i kao priliku da se konsultuje sa Beogradom.\n- Postoje vrlo tesne bilateralne obaveze Turske i Srbije, ali i trilateralne i to u konstelaciji Turska-BIH- Srbija. Erdogan je vrlo duboko prisutan u Srbiji, posebno u Sandžaku ali i u BiH. Po konceptu njegove Vlade, jasno je da je prisustvo Turske na Balkanu kao neka vrsta mentora svih muslimana, a posebno Bošnjaka. On se u Sarajevu video i sa Dodikom, pretpostavljam da je skupio ideje i napravio procenu šta se može uraditi dalje. U tom svetlu vidim razgovor u Istanbulu - napominje Janjić.\nOstaje da se vidi kojih će se tema dotaći tokom susreta srpskog i turskog predsednika, a sagovornici Blica ističu da će to, pored BiH i Raške, biti i Kosovo. Da odnos Beograda i Prištine ne može da se zaobiđe smatra i potpredsednica Centra za spoljnu politiku Suzana Grubješić.\n- Sedeće se nedelje održava Generalna skupština UN. Ideja turskog predsednika je da zajedno sa američkim predsednikom Džozefom Bajdenom, poradi na tome da što veći broj zemalja prizna Kosovo - rekla je Grubješić.\nUpitana da li je u pitanju "dvostruka igra" turskog predsednika, s obzirom da se za njega kaže da je srpski prijatelj, a s druge strane lobira za priznanje Kosova, Grubješić kaže da to nije ništa novo.\n- Kada se bavite politikom, onda gledate da budete pragmatični i da po strani ostavite ono što vas deli i veću pažnju posvetite onome što vas spaja - objasnila je Grubješić.\n- To, naravno, ne znači da Srbija ne treba da ima dobre odnose sa Turskom. Kada pogledate ekonomiju i brojke, mi sa Turskom imamo 76 bilateralnih sporazuma, 400 turskih kompanija koje ovde rade i koje zapošljavaju oko 10.000 ljudi, a ima prostora za još veću saradnju. To je nešto što definiše odnose dve zemlje - podvukla je Grubješić.


MAGAZIN - Stranica 2 od 2 - Inzenjer.net - Informacije i inspiracije za inženjere\n24 januara, 2020 5 novembra, 2020 Objavio: admin Građevinarstvo\tfasada • ventilisane fasade • kamene fasade • tabaš\t0 Komentara\nFasada – lice, omotač, obloga i zaštita jednog objekta. Svedoci smo toga koliko je napredna tehnologija promenila arhitekturu današnjih fasada. Danas je fasada “projekat za sebe” , a ujedno i usko povezan, sastavni deo celokupnog objekta. Različite fasadne obloge koje danas nalazimo na tržištu polako menjaju izgled gradova i utiču na bolji kvalitet života.\n19 avgusta, 2019 5 novembra, 2020 Objavio: admin Građevinarstvo • Inženjering\tFunderMax m.look • fasada\t0 Komentara\nOdrživa gradnja је paradigma života XXI veka, takav način građenja koji obezbeđuje kvalitetan život ljudi i u sadašnjosti i u budućnosti. Jedan od kriterijuma koji se kontroliše, a predstavlja aspekt objekta pristupu održivosti, jeste energetska efikasnost.\n8 jula, 2019 5 novembra, 2020 Objavio: admin Građevinarstvo • Inženjering\tdrvo • drveni profili • stolarija od drveta • Mister Door\t0 Komentara\nDrvo se od davnina koristi u građevinarstvu. Kao prirodni materijal, koji se jednostavno može obrađivati danas kao i u prošlosti jedan je od najbitnijih elemenata u građevinarstvu.


NALED ima 27 novih preporuka za unapređenje poslovnog okruženja\n► NALED ima 27 novih preporuka za unapređenje poslovnog okruženja\nNacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) tokom proteklih 11 godina predložila je 241 različitih mera za unapređenje poslovnog okruženja i smanjenje sive ekonomije od čega je u celosti primenjeno 70 rešenja, odnosno gotovo 30 odsto, a za ovu godinu pripremljeno je 27 novih preporuka, objavljeno je danas.\nDelimično je primenjeno 48 preporuka, odnosno 20 odsto, navedeno je u 12. izdanju "Sive knjige" preporuka za uklanjanje administrativnih prepreka poslovanja u Srbiji za 2020. godinu.\nU prošloj godini je rešeno 17 preporuka što je za pet više nego godinu pre i "svedoči o ubrzanom tempu reformi", navedeno je u dokumentu.\n"Osam preporuka rešeno je u potpunosti, a devet delimično, pa se može zaključiti da bi institucije trebalo da ulože više energije kako bi došle do potpunih, a ne polovičnih rešenja", piše u "Sivoj knjizi".\nNajviše rešenih (četiri) i delimično rešenih (pet) preporuka je u nadležnosti Ministarstva finansija, a NALED je pohvalio i rad Poreske uprave koja je u protekloj godini digitalizovala postupak obračuna i izdavanja rešenja o poreskoj obavezi paušalno oporezovanim preduzetnicima, automatizovala proces podnošenja poreskih prijava za porez na imovinu, nasleđe i poklon i omogućila elektronsku prijavu i plaćanje firmarine.\nStatistici potpuno rešenih zahteva doprinelo je i Ministarstvo privrede, kroz produženje roka u kome Agencija za privredne registre po službenoj dužnosti može brisati podatke u slučaju zloupotrebe, Ministarstvo zaštite životne sredine, kroz omogućavanje da određene vrste industrijskog otpada ponovo nađu svoju upotrebnu vrednost i time doprinesu razvoju cirkularne ekonomije.\nIz NALED-a navode da je tome doprinelo uspostavljanje nezavisnosti u radu Komisije za kontrolu državne pomoći, kao i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i Ministarstva kulture i informisanja na omogućavanju da privreda dokumentaciju čuva i arhivira isključivo u elektronskom obliku.\nUkazano je i da su ministarstva zdravlja i unutrašnjih poslova, doprineli pozitivnoj statistici kroz delimično rešavanje nekoliko preporuka iz njihovih nadležnosti.\nNALED dosta očekuje i od ukidanja poreskih prijava pri kupovini ili nasleđivanju nekretnina, kao i finalizaciji nekih delimično rešenih preporuka, među kojima je Zakon o elektronskim javnim nabavkama.\nU ovoj godini očekuju rešenje problema dugovanja zdravstvenih ustanova za isporučene lekove gde je, ističe se, napravljen pozitivan pomak uvođenjem direktnih plaćanja od strane RFZO prema veledrogerijama.\nPored 27 novih preporuka, sve stare preporuke NALED-a koje nisu ispunjene su dorađene i modifikovane, kako bi pratile izmene propisa ukoliko ih je bilo u određenoj oblasti, ali i reforme koje su sprovedene u drugim oblastima, a koje su potencijalno otvorile mogućnosti za nova, unapređena i drugačija rešenja.\n"Siva knjiga" donosi i ranije preporuke poput apela privrede da se značajnije smanje porezi i doprinosi na zarade, uvođenja elektronskog registra poljoprivrednih gazdinstava zarad lakšeg dodeljivanja subvencija, kao i elektronskog javnog registra neporeskih nameta.\nKao i prošle godine najveći broj preporuka nalazi se u nadležnosti Ministarstva finansija.\nMeđu prioritetima su i uspostavljanje i stavljanje u funkciju Zelenog fonda za zaštitu životne sredine, izmena Zakona o deviznom poslovanju, uspostavljanje metaregistra i osnovnih registara u sistemu e-Uprave, ukidanje obaveze dokazivanja troškova prevoza i izjednačenje cena komunalnih usluga za različite kategorije korisnika.\nNajavljeno je i da će NALED-a uraditi i posebnu publikaciju - specijalno izdanje "Sive knjige" koje će se fokusirati na ključne administrativne prepreke u sektoru zdravstva i ponuditi konkretna rešenja za njihovo prevazilaženje.\nposlovno okruženje /\nEU: Još treba da se radi na smanjenju administrativnih procedura u Srbiji\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji, Sem Fabrici, izjavio je danas da može još mnogo da se uradi na smanjenju administrativnih procedura, kako bi se povećala konkurentnost privrede Srbije.\nMinistarka: Cilj je Srbija među prvih 10 na listi Svetske banke 'Duing biznis'\nZajednička grupa za unapređenje pozicije Srbije na listi Svetske banke "Duing biznis" (Doing business) je danas odlučila da se izradi Akcioni plan "Srbija u top 10" na toj...\nKomisija za kontrolu državne pomoći, formirana pre 10 godina, nije operativno nezavisna iako je reč o obavezi koju je Srbija preuzela Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, saopštio je...\nNALED:Više od 4.000 taksi, naknada i poreza plaćeno karticama\nGrađani i privreda su dva meseca od početka takmičenja "Šampioni bezgotovinskog plaćanja" platili karticama više od 4.000 taksi, naknada i poreza na šalterima u 46 gradova i...\nMali: Realizovano 52 odsto aktivnosti na suzbijanju sive ekonomije\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je danas da je od 27 aktivnosti na suzbijanju sive ekonomije, planiranih za drugi kvartal ove godine, 14 realizovano, odnosno 52 odsto, kao i da je šest...


U kandžama kriminala najčešće omladina - Bolja Strana\nNaslovnica Vijesti U kandžama kriminala najčešće omladina\nU kandžama kriminala najčešće omladina\nTo je povezano sa mentalnim zdravljem, odnosno s određenim poremećajima ličnosti, kaže Milić\nKada se analizira starost onih koji su u BiH prošle godine pravosnažno osuđeni za krivična djela koja se, recimo, odnose na drogu, pranje novca i slično, uočava se da je to uglavnom omladina.\n“Podaci ukazuju na visok broj osuđenih lica mlađe dobi, i to od 18 do 29 godina, zbog krivičnog djela proizvodnja i stavljanje u promet droga, i to 42 odsto lica od ukupnog broja osuđenih za to krivično djelo”, ističe se u ovom izvještaju.\n“Iako nisu ohrabrujući, čini se važnim napomenuti da se ovi statistički podaci uglavnom slažu sa većinom međunarodnih statističkih podataka koji govore da skoro sva krivična djela čine osobe upravo ove starosne granice”, ističe se u izvještaju.\n“To je povezano sa mentalnim zdravljem, odnosno s određenim poremećajima ličnosti. Ono što je simptomatično kod tih počinilaca jeste da su oni već odranije imali poremećen stil življenja, što znači da nisu zdravo odrastali, odnosno da na njih nisu adekvatno djelovali porodica, vršnjaci, škola i tako dalje. To znači da su odrastali pod uslovima gdje nisu stvarali dobre navike, koje vode čovjeka zdravom stilu života”, rekao je Milić za “Nezavisne novine”.\n“Dakle, imaju potrebe koje ne mogu zadovoljiti. Imate i one koji bi, i kad bi im čovjek dao posao, bili skloni traženju nečeg više, što znači da posežu za krivičnim djelima”, rekao je Milić.\nPrethodni članakGradska uprava Grada Sarajeva mora preseliti u zgradu Vječne vatre do 28. februara\nNaredni članakPredstavnici KULT-a nastavalju kvalitetnu saradnju i sa novim ministarstvom


Zaštita divljih ptica, kažnjavati za vabilice\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Jul.2021, 10:48\nUoči početka lovne sezone Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije upozorilo je nadležne da je vreme da preduzmu mere koje je u aprilu naložila Vlada Srbije za sprečavanje krivolova ptica selica. Društo je podsetilo da je Vlada Srbije naložila nadležnim ministarstvima preduzimanje mera za iskorenjivanje stradanja divljih ptica.\nPredstojećeg vikenda počinje lovna sezona na ptice selice a iz Društva poručuju da je to prilika da državne institucije preduzmu sve >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << mere za zaustavljanje najmasovnijeg vida krivolova ptica - uništavanje prepelica uz korišćenje elektronskih vabilica.\nOni podsećaju da je izlov grlice i takođe proređene prepelice, zabranjen je u većini evropskih država, kao i da Srbija decenijama unazad ne sledi primere dobre međunarodne prakse i dozvoljava ubijanje ugroženih ptica.\n"Lov prepelica u Srbiji posebno je problematičan jer se gotovo po pravilu vrši uz korišćenje nedozvoljenih sredstava, elektronskih vabilica, koje je krivični zakonik prepoznao kao sredstva za masovno uništavanje divljači", navodi se u saopštenju.\nPodsećaju da je korišćenje vabilica na području Srbije zabranjeno zakonima o zaštiti prirode i o divljači i lovstvu, te nizom međunarodnih ugovora.\nZa korišćenje vabilica u lovištu prema Krivičnom zakoniku zaprećena je kazna zatvora od šest meseci do tri godine.\nSandra Jovanović iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica navela je da je zbog nezakonitog ubijanja, trovanja i hvatanja u Srbiji godišnje strada 120.000-170.000 jedinki divljih ptica, od kojih je prepelica 50.000 do 60.000.\n"Procenjujemo da se na području Srbije, uglavnom vikendima, nezakonito koristi oko 800 elektronskih vabilica. Ovi uređaji su glasni i mogu se čuti sa velike udaljenosti, sa više od dva kilometra. Velika je enigma zašto ih lovočuvari izuzetno retko pronalaze i prijavljuju", ocenila je ona.\nDruštvo očekuje da po zaključku Vlade Srbije reaguju MUP, Ministarstvo pravde i Ministarstvo poljoprivrede i preduzmu mere i aktivnosti iz delokruga svojih nadležnosti u cilju iskorenjivanja nezakonitog ubijanja, hvatanja i trgovine divljim vrstama ptica.\nDruštvo je pozvalo građane i građanke da im se pridruže u sprečavanju krivolova i prijave korišćenje elektronskih vabilica policiji.\nN1 televizija: Društvo za zaštitu i proučavanje ptica: Vreme je da se stane na put krivolovu\nDanas: Društvo za zaštitu i proučavanje ptica: Treba sprečiti uništavanje prepelica