Evropska železnička regulatorna tela usvojila trogodišnju strategiju – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nEvropska železnička regulatorna tela usvojila trogodišnju strategiju\nObjavljeno 29. juna 2017. 14:04 29. juna 2017. 14:04\nČlanovi Grupe nezavisnih regulatornih tela za železnicu (IRG-Rail) usvojili su strategiju za naredne tri godine 2017-2020 na nedavno održanoj Skupštini.\nStrategija je izrađena na osnovu Izveštaja o praćenju tržišta, opisujući glavne probleme, sa kojima će se regulatorna tela u narednim godinama suočavati u železničkom sektoru. Iako je jedinstveno Evropsko železničko tržište postalo zajednički cilj za sve članove, mnoge prepreke, bilo tehničke, pravne ili komercijalne ostaju. Sa ovom strategijom, članovi potvrđuju svoju posvećenost za uklanjanjem prepreka za njihovo dobro. Regulatorna tela sada imaju sredstva i tehnike, da na dnevnoj bazi kontrolišu tržište i otklanjaju prepreke za funkcionisanje tržišta, kako bi učesnici na evropskom tržištu imali dosledan i predvidljiv okvir poslovanja.\nTri glavna stuba Strategije koja su i dalje bitna dok se tržište ne transformiše su: 1. promovisanje otvorenog i efikasnog konkurentskog tržišta u železničkom sektoru, 2. doprinos razvoju unutrašnjeg tržišta, 3. promovisanje interesa korisnika putničkog i robnog saobraćaja. Zatim, regulisanje pitanja prekograničnog saobraćaja, evenutalnih prekograničnih sporova, prevazilaženje tehničkih i fizičkih barijera, funkcionalnost robnih koridora i orjentisanost ka multimodalnom saobraćaju.\nIRG-Rail pokazuje svoju odlučnost da ostane uticajni činilac u razvoju evropskog železničkog sektora. Dvadesetsedam članica ove organizacije razmenjuje svoja nacionalna iskustva na sastancima Grupe nezavisnih regulatornih tela za železnicu(IRG-Rail), među kojima je i Direkcija za železnice Republike Srbije.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ a.d. aktivno sarađuje sa Direkcijom za železnice, kako bi se nacionalno zakonodavstvo, koje se tiče železničkog sektora, efikasno uskladilo sa normama EU.


Grad Beograd, shodno novom Zakonu, priprema preseljenje prvih 30 porodica zaštićenih stanara u nove stanove\nadvokat Vuk Vuković Stambeno pravo\nTe porodice su, ravnopravno kao i svi ostali u nekadašnjoj državi, izdvajale za stambeni fond, ali nisu mogle da konkurišu za stan, jer se smatralo da imaju rešeno stambeno pitanje. “Zaštićeni stanari” su zaista bili zaštićeni do pre 15-20 godina, kada su sudovi počeli da donose presude na njihovu štetu. Prekretnica je bilo tumačenje Zakona o stanovanju iz 1973. godine.\n– Neujednačena primena i tumačenje zakona uzrokovali su brojna iseljenja i gubitke stanarskih prava – kaže Maja Nešić, predsednica Udruženja građana za zaštitu prava zaštićenih stanara u privatnom vlasništvu.\nOna tvrdi da su u pitanju “koruptivne presude, čiji je cilj bila eliminacija zakupaca u interesu vlasnika, koji su na taj način rešavali problem neefikasnosti države”.\n– Srbija mora da nađe pravni lek, jer postoji potencijalna opasnost da i svi ostali zakupci u stanovima fizičkih lica jednog dana dođu u nemilost dvostrukih aršina sudova. Sudska praksa se mora ujednačiti – kaže Nešićeva.\nGrad Beograd, shodno novom Zakonu o stanovanju i održavanju zgrada (“Sl. glasnik RS”, br. 104/2016), priprema preseljenje prvih 30 porodica zaštićenih stanara u nove stanove.\nOd 1. oktobra 2017. godine ukinuta obaveza overavanja zdravstvenih kartica za zaposlene, nezaposlene i nove penzionere\tOd usvajanja Zakona ozakonjeno je više od 100.000 objekata u Srbiji


Projektovanje, ugradnja i sanacija hidroizolacija | EU Build - Ostvarujemo vaše odluke\nDa li vaši investitori imaju primedbe na hidroizolaciju koji ste projektovali ili izveli?\nDa li treba da sanirate hidroizolaciju koja „prokišnjava“?\nDa li ste u dilemi koji će sistem hidroizolacije najbolje rešiti Vaš problem?\nPozivamo Vas da uvećate vaše znanje o praktičnoj primeni hidroizolacija u Srbiji na dvodnevnoj obuci koju za Vas organizuje EU Build. Posle obuke će te biti još uspešniji u projektovanju, ugradnji i sanaciji hidroizolacija.\nIz praktičnog iskustva znamo da su hidroizolacije jedna od najslabijih tačaka na našim objektima.\nUzroci problema sa hidroizolacijama su raznovrsni: nedostatak pravih informacija u trenutku projektovanja, primena neodgovarajućeg sistema, neodgovarajuća tehnološka disciplina prilikom ugradnje, neodgovarajući režim korišćenja…\nAko investirate, projektujete ili izvodite hidroizolacije, dodatno znanje o praktičnoj primeni hidroizolacija će vam omogućiti da unapred izbegnete probleme i nepotrebne troškove.\nOva obuka je namenjena onima koji znaju da je učenje iz sopstvenog iskustva najskuplje i najsporije. Naše kolege koji su pripremili ovu obuku poseduju višegodišnje iskustvo u projektovanju, izvođenju i sanaciji hidroizolacija, tako da ćete od njih dobiti praktična i primenljiva znanja.\nProćite obuku i postanite još uspešniji investitori, projektanti i izvođači hidroizolacija.\nProjektantima, izvođačima i investitorima koji žele da budu značajno uspešniji u izboru, projektovanju i izvođenju hidroizolacija, koji žele da izbegnu nepotrebne probleme i troškove.\nTokom obuke polaznici će uvećati svoja primenljiva znanja o izboru, projektovanju i sanaciji hidroizolacija u realnim uslovima u Srbiji.\nViše od 90% od preko 1300 polaznika naših obuka je bilo zadovoljno ili veoma zadovoljno znanjem koje je dobilo.\nVišeslojni sistem bitumenskih membrana\nJednoslojni sistem sintetičkom membranom\nNovi podzemni objekti\nHidroulična postrojenja (bazeni, rezervoari, kanali isl.)\nDeponije otpada (zaštita životne sredine)\nSanacija postojećih podzemnih objekata\nHidroizolacija novih nadzemnih objekata\nRavni krovovi – prohodni\nRavni krovovi – neprohodni\nBalkoni, terase i lože\nSanacija postojećih nadzemnih objekata


MIHA POSLUŠAO ZVEZDINU LEGENDU: Srpski stručnjak doveo mladog defanzivca u Bolonju | Novosti.RS\nOvaj 20-godišnjak igra na poziciji štopera. Ne bi ovo bilo toliko interesantno da Miha nije poslušao čoveka od poverenja LJupka Petrovića koji mu je preopručio igrača CSKA iz Sofije.\nDefanzivac bugarske reprezentacije je došao u Bolonju na šestomesečnu pozajmicu za 500.000 evra. Ukoliko zadovolji Mihajlovića ugovor će moći da bude otkupljen.\nInače, legendarni fudbalski stručnjak je bivši Sinišin učitelj. Trenirao ga je u Vojvodini i Crvenoj zvezdi sa kojom su osvojili Kup Evropskih šampiona.\nUpravo je Petrović u jednom razgovoru preporučio Antova Mihajloviću, a trener Bolonje ga je, očigledno, poslušao.\nFK Bolonja Siniša Mihajlović LJupko Petrović fudbal Valentin Antov


NESREĆA NA IBARSKOJ, JEDNA ŽENA POGINULA, A VIŠE OSOBA POVREĐENO · Kraljevo.online\nNASLOVNA HRONIKA NESREĆA NA IBARSKOJ, JEDNA ŽENA POGINULA, A VIŠE OSOBA POVREĐENO\nNESREĆA NA IBARSKOJ, JEDNA ŽENA POGINULA, A VIŠE OSOBA POVREĐENO\nJedna osoba je poginula, dve su teško, a jedna lakše povređena u sudaru na Ibarskoj magistrali.\nNa Ibarskoj magistrali, deonica Kraljevo – Raška, između sela Lozno i Bare, u teškoj saobraćajnoj nesreći jedna ženska osoba je poginula na licu mesta, dva muškarca su teže povređena a jedna žena lakše.\nU nesreći su se direktno sudarila dva automobila, “mercedes” novopazarskih i “ford” niških registracija.\nU spasavanju povređenih specijalnim alatima učestvovali su vatrogasci-spasioci iz Kraljeva a povređene su do Opšte bolnice “Studenica” prevezili vozilo hitne pomoći iz Kosovske Mitrovice, koje se zateklo na putu za Kraljevo i sanitetsko vozilo Zdravstvene stanice Ušće, Doma Zdravlja Kraljevo.\n„Jedna žena je zadobila lakše povrede, dok se dva muškarca sa ozbiljnijim povredama nalaze na odeljenju intezivne nege Opšte bolnice “Studenica” rekla je za Kraljevo Online dr Marina Duškić, specijalista urgentne medicine, načelnica Prijemnog hiruškog odeljenja OB “Studenica. Jedan muškarac zadobio je prelom butne kosti, a drugi povrede levog dela grudnog koša i povredu glave“, rekao je nakon opservacije dr Zoran Mrvić, direktor OB “Studenica”.\nSaobraćaj između Ušća i Raške nakon više sati prekida, a potom propuštanja saobraćaja jednom trakom je normalizovan.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Zahvalni na podršci Njemačke\nBRAJOVIĆ-MATERN 04. 09. 2018. 18:10 >> 17:53 2\nZahvalni na podršci Njemačke\nSkupština kao posljednja instanca u procesu odlučivanja, odražava izbornu volju građana i politički subjekti treba da pokažu odgovornost u naporima da ta volja bude adekvatno iskazana, ocijenjeno je u razgovoru predsjednika parlamenta Ivana Brajovića i ambasadora Njemačke Hansa Gintera Materna.\nTokom oproštajne posjete ambasadora Njemačke Hansa Gintera Materna predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović iskazao je zahvalnost na podršci Njemačke evroatlantskom i evropskom putu Crne Gore, kao i doprinosu ambasadora Materna razvoju odnosa dvije države.\nTokom razgovora bilo je riječi o važnosti parlamentarnog dijaloga o svim pitanjima od interesa države i građana koje poslanici zastupaju.\nSagovornici su se saglasili da Skupština kao posljednja instanca u procesu odlučivanja, odražava izbornu volju građana i da svi politički subjekti treba da pokažu odgovornost u naporima da ta volja bude adekvatno iskazana.\nPredsjednik Brajović je takođe podsjetio na sadržajan razgovor koji je nedavno imao sa predsjednikom Bundestaga Volfgangom Šojbleomtokom zasijedanja PS OEBS-a u Berlinu.\nBrajović je izrazio očekivanje da će Njemačka i dalje podržavati politiku proširenja i pružati pomoć Crnoj Gori uispunjenju kriterijuma za članstvo u EU.\nIvan Brajović Hans Ginter Matern


moze-informacija - Auto skola Pavlin Novi Beograd, Auto skole u Beogradu\nPitanja i Odgovori › Category: Pitanja o auto skoli › moze-informacija\nZorana asked 5 months ago\nPozdrav, imam 16 godina, a 17 punim sledece godine u julu, pa me zanima sa koliko godina mogu da polazem testove a sa koliko vožnju. Koliko vremenski uglavnom traju teorijski casovi (mislim dane) a koliko obuka za voznju? Kada bi trebalo da se upisem u auto skolu?\nNenad Pavlicevic Staff answered 3 months ago\nSa 16 možes polagati testove i voziti praktične časove a sa navršenih 17 godina polagati praktičan ispit.\nTeorisjka obuka traje 15tak dana a praktična 2 meseca, ali sve to zavisi od tvog slobodnog vremena.\nLična karta je obavezna prilikom obuke.


16:44 23 April 2021\nBivši predsednik SCG traži penziju i vozača od Srbije\nBivši predsednik državne zajedice Srbije i Crne Gore Svetozar Marović tražio je od Republike Srbije, kao pravnog naslednika SCG, penziju i službenog vozača.\nAdvokat: Marović i dalje na psihijatriji u Beogradu\nAdvokat Svetozara Marovića izjavio je danas da se on i dalje nalazi na lečenju u Beogradu.\nMaroviću kazna od 22 meseca zatvora i 50.000 evra\nViši sud u Podgorici usvojio je Sporazum o priznanju krivice, koji je bivši visoki funkcioner vladajuće DPS Svetozar Marović dogovorio s tužilaštvom.\nAmfilohije posetio Marovića u zatvoru\nMitropolit crnogorsko–primorski Amfilohije posetio je u zatvoru u Spužu uhapšenog funkcionera DPS–a Svetozara Marovića.\nKrivično veće Višeg suda Crne Gore odbilo je danas žalbu na odluku o pritvoru predsednika Političkog saveta DPS-a Svetozara Marovića.\nPremijer Crne Gore i predsednik Demokratske partije socijalista Milo Đukanović odbacio je danas kao glupost spekulacije da bi u procesu koji sledi Svetozar Marović mogao da progovori o nekim sumnjivim radnjama u kojima su umešani on i članovi njegove porodice.\nHapšenje nekadašnjeg predsednika Državne zajednice Srbije i Crne Gore i drugog čoveka vladajuće Demokratske partije socijalista Svetozara Marovića, iako je prema nekim tumačenjima bilo očekivano, nalazi se u fokusu medijske pažnje u Crnoj Gori i regionu, a opozicija ga poziva da progovori i na taj način olakša sebi boravak u zatvoru.\nSvetozaru Maroviću određen jednomesečni pritvor\nSudija za istragu Višeg suda u Podgorici Miroslav Bašović odredio je predsedniku Političkog saveta DPS-a Svetozaru Maroviću, koji je priveden po nalogu Specijalnog tužilaštva, pritvor do 30 dana.\nBudvanin Miloš Marović, sin predsednika Političkog saveta vladajuće Demokratske partije socijalista Svetozara Marovića, prebačen je u istražni zatvor posle saslušanja u Višem sudu, javili su danas crnogorski mediji.\nU pritvoru sin Svetozara Marovića\nMiloš Marović, sin funkcionera DPS–a Svetozara Marovića, osumnjičen je za milionsku malverzaciju oko prodaje zemljišta u zaleđu Jaza u kojem je Opština Budva oštećena za 1,4 miliona evra.


Turska želi da promeni ime\nA. J. 1. juna 2022. 03:14\nTurska službeno zahteva od Ujedinjenih nacija i drugih međunarodnih organizacija promenu imena zemlje u Türkiye, rekao je ministar spoljnih poslova Mevlüt Çavuşoğlu. Ankara će u utorak poslati službeno pismo svim međunarodnim akterima i očekuje da izmena postane službena nakon ove nedelje, rekao je Çavuşoğlu novinskoj agenciji Anadolu.\nUN je „spreman“ za promenu, a Ankara podstiče promenu u Türkiye od anglizovane verzije Turkey u većem delu svoje međunarodne prepiske, uključujući i u prenosu spoljnopolitičkih vesti, dodao je.\nPotez o rebrendiranju usledio je nakon dekreta koji je u decembru doneo predsednik Redžep Tajip Erdogan da se na engleskom, francuskom i nemačkom, među ostalim jezicima, pređe na naziv Türkiye, uključujući i prilikom označavanja izvoznih proizvoda.\nNaziv Türkiye „predstavlja i izražava kulturu, civilizaciju i vrednosti turske nacije na najbolji način“, piše u Erdoganovu dekretu.\nTačan razlog za promenu naziva zemlje i vreme u kojem se to odvija nije jasan.\nDržavna televizija TRT navela je u članku u decembru „nelaskave“ konotacije naziva Turkey u engleskom jeziku, navodeći da se ili odnosi na „veliku pticu koja potiče iz Severne Amerike“ ili „kad nešto jako pođe po zlu“.\nOvo su najpretraživanija zanimanja u filmovima za odrasle


Rekord izvoza na Kosovo,potencijal ekonomske saradnje veliki\nTanjug 25. maja 2021. 14:08\nBEOGRAD – Robna razmena Srbije i Kosova u prva dva meseca ove godine veća je nego u istom periodu 2018. godine koja se smatra rekordnom, rekao je danas rukovodilac Centra za regionalnu saradnju u Privrednoj komori Srbije (PKS) Aleksandar Radovanović.\nNa danas održanom vebinaru čija je tema bila „Ekonomska saradnja Srbije i Kosova* u kontekstu regionalnog tržišta“ on je naveo da vrednost plasmana iz centralne Srbije početkom ove godine bila 52,9 miliona evra što je za 2,7 miliona više nego 2018. godine.\nTokom online predstavljanja analiza saradnje, koju je izradila Radna grupa Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji za Poglavlje 35, Radovanović je dodao da je plasman sa Kosova veći za milion evra nego u januara i februaru 2018. godine.\nGovoreći o efektima inicijativa o razvoju ekonomske saradnje u regionu Zapadnog Balkana, on je ocenio da je inicijativa „Mali Šengen“ pozitivno uticala, jer je odblokirala druge inicijative.\nPodsetio je da je poziv Prištini za pristupanje „Malom Šengenu“ i dalje otvoren i napomenuo da je to i obaveza po Vašingtonskom sporazumu.\nRadovanović je istakao da bi pristupanje bilo korisno za Kosovo jer bi ulaskom u Mali Šengen postalo partner, što bi doprinelo relaksiranju odnosa i ciljevima o slobodnom kretanju ljudi, roba, usluga i kapitala unutar regiona.\nSaradnja komora Srbije i Kosova, i kroz zajedničku komoru regiona kroz moto „Biznis ispred politike“, je na rešavanju konkretnih problema privrede i preko zagovaranja rešenja kojima se otklanjaju barijere kod donosilaca političkih odluka, naveo je on.\nDodao je interes Srbije da više robe stigne sa Kosova, ali su prepreke izostanak dogovora oko neutralnog za obe strane deklarisanja porekla te robe, odnosno neodgovarajuća struktura privrede na Kosovu.\n„Mi tu predlažemo rešenja, da deklarisanje robe bude statusno neutralno, i obostrano prihvatljivo sa ‘Kosovo’, što bi omogućilo poslovanja obe strane na ravnopravnim osnovama“, rekao je on i naglasio da je stav PKS da privrednici sa Kosova treba da imaju slobodan pristup tržištu Srbije.\nDodao je i da naše institucije na tenderima ne priznaju dokumenta koje kompanije sa Kosova prilažu jer su dokumenta Prištine, kao i da postoje problemi u tranzitu robe posebno ka Bosni i Hercegovini.\nOn je naveo da dve trećine plasmana robe iz centralne Srbije na Kosovo čine mašine, sredstva za rad i sirovine.\nRadovanović je istakao da su, pored otvorenih, brojni problemi rešeni uz podršku privrednih komora Srbije i Kosova, ali i naglasio da su to rešenja pomoću „štapa i kanapa“, podvukavši da nisu trajna.\nKoautor Analize Marko Savković iz Beogradskog fonda za političku izuzetnost ocenio je da ekonomske integracije imaju potencijal da budu jedina dobra priča ove godine iz regiona Zapadnog Balkana.\nOn je istakao da uz dalje ukidanje administrativnih prepreka za poslovanje dolazi do izražaja potencijal rasta unutar regiona, a to omogućava i ubrzanje u pravcu EU integracija.\nIzneo je podatke da je ekonomska razmena privreda Srbije i Kosova imala rast do 2018. godine, da bi se posle perioda kada je bila pod uticajem odluke Prištine o uvođenju carina od 100 posto, sada vratila na 70 odsto ranije.\nPrepreke rastu razmene su statusna, odnosno politička pitanja, ocenio je on.\nIstakao je kao polje mogućeg rasta zajedničko investiranje kroz otvaranje pogona na Kosovu, odnosno ulaganja u ski centar Brezovicu i naveo primer Bel Medike koja je investirala u zdravstveni centar u Gračanici.\nOn je istakao da su prioriteti nove vlade Kosova rast, zapošljavanje i reindustrijalizacija što je teško zamisliti da urade bez vezivanja za globalne lance vrednosti i strane investicije.\nOcenio je da je za to neophodno učešće Kosova u nečemu što će postati zajedničko tržište regiona.\nSavković je izneo i preporuke navedene u analizi ekonomske saradnje koje se kreću od institucionalizacije inicijative Mali Šengen, preko potpune primene do sada postignutih sporazuma, do uklanjanja prepreka za nastup firmi na tenderima i nastavka gostovanja na privrednim sajmovima.\nKoautor Analize Nikola Burazer iz Centra za savremene politike ocenio je da su prilike pokazale da proces razvoja ekonomske saradnje Beograda i Prištine nije rezistentan na politiku.\n„Primer su carine od 100 posto koje je uvela Priština, a gde je politika nađačala ekonomsku logiku. Uostalom da se poslednjih 30 godina vodilo ekonomskom logikom drugačije bi region izgledao“, rekao je on.\nDodao je da proces EU integracija olakšava da ekonomija dobije važnije mesto u regionu jer se država regiona osećaju obaveznim da prihvate incijative.\nKako je ocenio, problem u regionu je i dalje nepoverenje prema inicijativama koje pokrenu same države.\n„Zapadni Balkan je zaglavljen u procesu EU integracije, svi smo daleko od članstva. Ekonomija ne bi trebalo zbog toga da stane. Trebalo bi da se na nekoj ekonomskoj osnovi integrišemo bez obzira što je članstvo daleko“, zaključio je on.\nKoordinator za pregovaračko poglavlje 35 pri Nacionalnom konventu o EU Dragiša Mijačić ocenio je da ekonomija nema snagu da nadvlada politička i identitetska pitanja u odnosima Beograda i Prištine.\n„Dok se ne reše suštinski bitna politička pitanja, ekonomija će biti njihov talac“, rekao je on.\nDodao je da je ekonomija bitna jer donosi radna mesta i bolji kvalitet života pa je zato važno raditi na jačanju međusobnih odnosa i regionalne saradnje.\nKompanija Rio Tinto osudila napade na svoje zaposlene\nPoštanska: Pokrenuta inicijativa za kupovinu Komercijalne BL\nMomirović: Traži se lokacija za novu luku Beograd\nSrbija inovira: 8 oblasti sa najvećom šansom za uspeh\nDrugi avion ToMontenegra ostaje bez motora zbog duga Montenegra…\nPad akcija na Beogradskoj berzi\nPošta Srbije i Telekom uredjuju plato ispred crkve Svetog…\nNBS: Odluka MMF potvrda kredibilne ekonomske politike


Sud BiH / Stanišiću 11 godina zatvora zbog zločina genocida u Srebrenici\nAutor: Amar H\t Mar 31, 2017\nOstoja Stanišić komandant Šestog bataljona Zvorničke brigade Vojske Republike Srpske (VRS) osuđen je na 11 godina zatvora zbog zločina genocida, dok je njegov zamjenik Marko Milošević oslobođen optužbi, kako je naveo Sud BiH, u nedostatku dokaza.\nNakon više od četiri godine Sud Bosne i Hercegovine izrekao je danas presudu Stanišiću i Miloševiću, optuženima za genocid u Srebrenici.\nSudilo im se za ubistvo oko 800 Srebreničana jula 1995. godine na brani kod zvorničkog sela Petkovci. Prema optužnici, Stanišić je bio komandant Šestog bataljona Zvorničke brigade Vojske Republike Srpske (VRS), a Milošević njegov zamjenik.\nU optužnici se, između ostalog, navodilo da su optuženi Ostoja Stanišić, u svojstvu komandanta 6. bataljona Zvorničke brigade i Marko Milošević, u svojstvu zamjenika komandanta 6. bataljona Zvorničke brigade, u julu 1995. godine na području sela Petkovci i Đulići, općina Zvornik, svjesno pružili pomoć pripadnicima VRS-a i MUP-a RS u provođenju plana da se trajno i prisilno ukloni ukupno bošnjačko civilno stanovništvo iz zaštićene UN zone Srebrenica, pri čemu je do 40.000 bošnjačkih civila preseljeno iz enklave Srebrenica, a više od 7.000 bošnjačkih muškaraca i dječaka ubijeno po prijekom postupku.\nOptužnica je teretila Ostoju Stanišića i Marka Miloševića za krivično djelo genocid iz člana 171. tačka a) i b) Krivičnog zakona BiH (KZ BiH), sve u vezi sa članom 180. stav 1. (individualna krivična odgovornost) istog zakona.\nU augustu 2012. godine, u predmetu Ostoja Stanišić i dr. Sud je potvrdio optužnicu kojom se Ostoja Stanišić i Marko Milošević terete za krivično djelo genocid.\nNa ročištu za izjašnjenje o krivnji, održanom 5. septembra 2012. godine, pred Odjelom i za ratne zločine Suda BiH, optuženi Ostoja Stanišić i Marko Milošević izjasnili su se da nisu krivi.\nU oktobru 2012. godine počeo je glavni pretres u ovom predmetu.\n(VIDEO) Pogledajte kako otimaju Bošnjacima zemlju u Srebrenici\nŽELJKO KOMŠIĆ O REZOLUCIJI ZELENIH: “Ohrabrujućaj poruka pred nastavak borbe za…\nEUROPSKI ZELENI USVOJILI REZOLUCIJU: Uvesti čvrste sankcije Miloradu Dodiku, od…


Kreće pomoć za privredu! – Макроекономија\n12. априла 2020.\t0 Branislav Gulan Ostavite komentar 614 Pregleda\nPrivreda već od ponedelјka može da koristi olakšice\nPravni okvir i odluke za sprovođenje ekonomskih mera radi ublažavanja negativnih efekata pandemije COVID 19. od velikog su značaja za privredu, jer će već od ponedelјka omogućiti preduzećima da koriste ovu pomoć i podršku, prevaziđu krizu i krenu u dalјi razvoj, istakao je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije na konferenciji za novinare na kojoj je govorio i ministar finansija Siniša Mali\nČadež je naveo da su prema podacima Privredne komore Srbije od početka krize, odnosno 9. marta, zaklјučno sa 6. aprilom ove godine, u blokadi bila 954 privredna subjekta, koji „nisu uspeli da se izvuku“. Najviše je blokiranih preduzetnika, zatim ostalih privrednih društava, a ukupan iznos blokada je 688,3 miliona dinara. „Za njih od ponedelјka počinje nova nada i od tada mogu da računaju kako da se povrate“, rekao je predsednik Privredne komore Srbije i zamolio sve privredne subjekte da “dobro razmisle kada povlače nečiju menicu, kada žele ili ne žele da produže isplatu nekih dugovanja i da budu maksimalno solidrani u ovim vremenima, kako ne bi dolazili u još teže situacije”.\nOn je naveo i da je u 1.038 kompanija delimično obustavlјen rad ili su firme smanjile intenzitet rada, odnosno da je 30 odsto njih u potpunosti obustavilo rad.Te firme okvirno zapošlјavaju 111. 928 radnika. Svojim predlozima i inicijativama, privreda je učestvovala ne samo u kreiranju mera ekonomske politike već i u donošenju okvira za implamentaciju. “Ovo je rezultat najave kakave će mere biti”, ukazao je Čadež.\n„U poslednjih desetak dana, 5.265 radnika, vraćeno je na posao, kroz ponovno pokretanje proizvodnje i uvođenje smena, a čak su i neke kompanije zaposlile 120 novih radnika zbog povećanog obima posla“, naveo je predsednik PKS, ističući da to pokazuje da su kompanije uvidele da će država svojim merama pomoći i podržati njihov opstanak nakon krize sa korona virusom.\n“Implementacija ekonomskih mera koje su propisane ovim uredbama počinje već u ponedelјak. To znači da će svi zainteresovani već od tog dana moći da se prijave za korišćenje mera, i to kroz poresku prijavu, koju i inače popunjavaju”, rekao je Mali.\nDa bi privrednici ostvarili pomoć države potrebno da urade dve stvari – da u poreskoj prijavi koju podnose svakog meseca kao datum početka plaćanja poreza stave 4. januar 2021. godine i da na portalu Poreske uprave potvrde preko koje poslovne banke žele da im se novčana pomoć isplati.\nU ponedelјak će, rekao je ministar, biti objavlјen i poziv Fonda za razvoj za pomoć privrednicima u održavanju likvidnosti. Država će izdvojiti 24 milijardi dinara za odobravanje kredita preko Fonda za razvoj, najavio je ministar.\nMali je rekao da je osnovni cilј je da se obezbedi podrška preduzećima za nabavku obrtnih sredstava i podrška za održavanje tekuće likvidnosti radi izmirivanja obaveza nastalih prema poslovnim partnerima, zaposlenima i državi.\nKada je reč o uplati bespovratnih novčanih sredstava iz budžeta, u iznosu od oko 30.000 dinara, na njih imaju pravo: preduzetnik, preduzetnik paušalac, preduzetnik polјoprivrednik, preduzetnik drugo lice, pravna lica koja su razvrstana kao mikro, mala i srednja. Isplata ide u tri rate – maj, jun i jul.\nVeliko pravno lice ima pravo na uplatu bespovratnih novčanih sredstava u iznosu od 50 odsto osnovne minimalne neto zarade za mart 2020. godine, a u obavezi su da otvore namenski račun, preko koga će ići ta isplata.\nMinistar finansija je rekao da je pojednostavlјen postupak izdavanja dužničkih hartija od vrednosti na teritoriji Srbije za vreme vanrednog stanja, a pripremlјeni su propisi koji olakšavaju i pojeftinjuju izdavanje korporativnih obveznica.\nPrethodna Pad zaposlenosti u Crnoj Gori pre „korona“ efakata: februar 2020.\nSledeća Gladna stoka ne zna za policijski čas


Trampova administracija: Nećemo zahtevati Asadovo svrgavanje - Sputnjik Srbija\nTrampova administracija: Nećemo zahtevati Asadovo svrgavanje\n23:10 30.03.2017 (osveženo 07:25 31.03.2017) Preuzmite kraći link\nU četvrtak je američki ambasador u UN Niki Hejli izjavila da Vašington više neće insistirati na svrgavanju sirijskog predsednika Bašara el Asada sa vlasti, što predstavlja tektonsku promenu u američkoj spoljnoj politici.\nTilerson: Pitanje o Asadu treba da rešava sirijski narod\nOvi komentari označavaju veliko priznanje poraza ovog konkretnog aspekta spoljne politike SAD.\n„Naš prioritet više nije da samo sedimo i fokusiramo se na proterivanje Asada“, rekla je Hejlijeva. „Naš prioritet je da zaista vidimo kako ćemo da sredimo stvari, sa kime moramo da radimo da bismo zaista napravili razliku za ljude u Siriji.“\nPitanje da li će Asad ostati na vlasti mučilo je lidere širom sveta. Od januara je na snazi nesiguran prekid vatre kojem su posredovali Moskva, Teheran i Ankara.\nMoskva i Ankara posebno su se pojavili kao garanti prekid vatre, ali u suštini sve zemlje, uključujući i SAD pod Obaminom administracijom, želele su da vide svrgavanje Asada sa vlasti. Čini se da je pitanje sa kojim su se lideri borili da li Asad može, treba ili će ostati na vlasti, sada postalo jasnije.\nDok se SAD bori da održi svoju volju na međunarodnoj sceni, povlačenje podrške Vašingtona protivnicima Asada predstavlja veliki udarac interesima koji su želeli da Asad bude smenjen.\nKao odgovor na pitanje o tome da li će političko rešenje u Siriji uključiti ostavku Asada, Hejlijeva je odgovorila u članku objavljenom 30. marta.\n„Ovo je jedna od situacija u kojima SAD i Rusija svakako mogu da razgovaraju i kažu: ’Dobro, kako možemo da dođemo do boljeg rešenja ovde?’, ali pitanje Asada ostaje“.\nPočetkom marta portparol američkog Stejt departmenta Mark Toner rekao je da Asad nije „prihvatljiv lider za čitav sirijski narod“. Svrgavanje Asada bilo je jedan od prvih ciljeva Obamine administracije na Bliskom istoku.\nTokom posete Ankari, američki državni sekretar Reks Tilerson, takođe je izjavio da će se SAD povući sa svog prethodnog stava.\nStatus Asada „na duže staze“ „odlučiće sirijski narod“, rekao je Tilerson na konferenciji za novinare sa turskim ministrom spoljnih poslova Mevlutom Čavušogluom.\nTilerson u Ankari: Turska važna za bezbednost Amerike\nsvrgavanje, spoljna politika, promena, Niki Hejli, Bašar Asad, Sirija


MSP: Tilerson pozvao Srbiju da osudi aktivnosti Severne Koreje\n► MSP: Tilerson pozvao Srbiju da osudi aktivnosti Severne Koreje\nDržavni sekretar SAD Reks Tilerson pozvao je Srbiju da se pridruži osudi nuklearnih aktivnosti Severne Koreje, saopštilo je danas Ministarstvo spoljnih poslova.\nU saopštenju se navodi da je Dačić razgovarao s ambasadorom SAD u Srbiji Kajlom Skotom koji je preneo Tilersonou poruku Srbiji da se pridruži zajedničkom međunarodnom odgovoru i osudi nuklearnih aktivnosti Severne Koreje.\nDačić je kazao da Srbija osuđuje sve aktivnosti koje prete međunarodnom miru i bezbednosti i da u potpunosti podržava najnoviju rezoluciju Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nOn je rekao da se Srbija principijelno zalaže za dijalog kao jedini način rešavanja međunarodnih sukoba.\nU razgovoru su razmenjena mišljenja i o temama koje se tiču bilateralne saradnje, regionalne stabilnosti, evropskog puta Srbije i nastavka Briselskog dijaloga, navodi se u saopštenu.\nnuklearno naoružanje /\nTramp: Denuklearizacija Severne Koreje nema rok\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je da nije postavljen rok za denuklearizaciju Severne Koreje, nakon što je ocenio da će ona početi "veoma brzo".


Naše odbojkašice su se uselile u sobe u Olimpijskom selu, a prvi meč na Olimpijskim igrama odigraće u nedelju, 7. avgusta od 3.35 časova po našem vremenu protiv Italije.\nPlasman u četvrtfinale izboriće po četiri selekcije iz obe grupe. U četvrtfinalu će igrati pobednici grupa sa četvrtoplasiranim selekcijama iz druge grupe, dok će preostala dva četvrtfinalna para biti poznata posle žreba. U „šeširima“ će se naći druga i treća ekipa iz A grupe, odnosno druga i treća ekipa iz B grupe.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije će u 2. kolu (8. avugsta) igrati protiv Portorika (22.05), a u 3. kolu (10. avgust) protiv SAD (20.00). Rival seniorkama Srbije u 4. kolu (12. avgust) biće Kina (14.30), a u poslednjem, 5. kolu (14. avgust) Holandija (14.30).


Ne davimo Beograd: Mere za bolju organizaciju gradilišta | N1 Srbija\nLazović: Loša rekonstrukcija četiri bulevara, omogućite bar normalan život\n23.10.2019. |10.37 >10.40 |\nInicijativa Ne davimo Beograd uputila je gradskim vlastima, kao reakciju na još jedno probijanje rokova za završetak radova na potezu od Vukovog spomenika do Kalemegdana, set mera za bolje organizovanje gradilišta i unapređenje uslova života stanara područja u kojima se gradski radovi sprovode.\nPredstavnik Inicijative Ne davimo Beograd Radomir Lazović izjavio je za Novi dan TV N1 da iako se u toj organizaciji protive aktuelnoj rekonstrukciji četiri bulevara, na potezu od Ruzveltove do Zoološkog vrta, smatraju da je moguće organizovati gradilište tako da život stanara može koliko-toliko normalno da se odvija.\nRekonstrukcija ulica koja je u toku, prema njegovim rečima, stvorila je brojne probleme građanima koji, kako je istakao, često ostaju bez struje i vode, noću nemaju ulično osvetljenje, dok je prostor koji je ostavljen za kretanje pešaka isuviše uzak i prepun rupa zbog čega su već zabeležena četiri slučaja lomljenja ruku ili nogu.\n"Građani jesu bili obavešteni jednim letkom o radovima, ali to je manipulacija. Prvo, taj bulevar se ne može nazvati 'zelenim', zatim rokovi koji su dati na početku su potpuno probijeni", podsetio je Lazović.\nStoga grad treba da pruži bolje informisanje građana, da obezbedi i bolje organizuje gradilište i na kraju, za slučajeve u kojima se dešavaju nezgode, omoguće ljudima besplatnu pravnu pomoć, poručuju iz Inicijative Ne davimo Beograd.\nLazović je istakao da su u Inicijativi veoma kritični prema aktuelnim radovima, jer smatraju da rekonstrukcija ulica Kraljice Marije, 27. marta, Džordža Vašingtona i Cara Dušana, neće unaprediti saobraćaj, usporiće javni prevoz, izostaće biciklističke staze, a buka i zagađenje biće veći.\nSada je, kako je dodao, kasno da se tramvajske šine postave na sredini ulice, ali je istakao da je, bez ikakvih dodatnih troškova, bar moguće bolje organizovati gradilište i sličan princip primeniti na radovima koji slede.\nPored Lazovća, u Novom danu TV N1 su o estetici grada govorili i istoričarka umetnosti Irina Subotić i arhitekta i konzervator Aleksa Ciganović.\nNe davimo Beograd Radomir Lazović rekonstrukcija gradilište radovi\nNe davimo Beograd: Sud naložio privođenje Lazovića zbog grafita 14.01.2020.\nSad će da se desi još jedno "slučajno pucanje cevi usled dotrajalosti" kako bi opravdali dodatno probijanje rokova.


Obeležavanja Dana primirja u Srpskoj školi u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg na časovima nastavnice Slavice Simić – RASEJANJE.info\n18.11.2020 18.11.2020 Katarina\tBaden-Virtemberg, Dan primirja, Slavica Simić, Srpska dopunska škola, Štutgart\nDeo đaka iz crkvenog doma Sveti knjaz Lazar u Štutgartu, gde se održava nastava srpske škole\nUčenici Srpske dopunske škole u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg obeležili su prethodne nedelje Dan primirja. Na časovima nastavnice Slavice Simić koja predaje u Štutgartu sa okolinom ponovljena su stečena znanja vezana za Prvi svetski rat.\n„Pomenuli velike bitke naše vojske, kao i uspehe i junaštvo koje nikada ne treba da zaboravimo“ rekla je nastavnica Slavica i dodala: „Podstakli smo učenike da i sami istražuju o uspesima srpskih vojvoda, koji su se istakli u Prvom svetskom ratu“.\nNajmlađi su crtali i bojili\nDok su stariji učenici radili panoe i učestvovali u prikazivanju prezentacije, mlađi su bojili Natalijinu ramondu i učili stihove jedne od najlepših srpskih pesama „Tamo daleko“. Đaci su pokazali veliku zainteresovanost za ovu temu.\nPre izrade plakata učilo se o srpskim vojvodama\nGovorilo se i o velikim bitkama i frontovima u Velikom ratu\n← U Fraunefeldenu u Švajcarskoj u Serbika kafeu predstavljeno delo „Sužnji u predvorjima smrti“ Mirjane Drljače Mandić\nKako su đaci učiteljice Tatjane Popović u Štutgartu obeležili Dan primirja →


AMERIKA NE ŠALJE VOJNIKE U UKRAJINU – Televizija srpske dijaspore\nBajden ne namerava da šalje američke trupe u Ukrajinu\nAmerički predsednik Džo Bajden ne namerava da samostalno šalje američke trupe u Ukrajinu, saopštila je u utorak Bela kuća, nakon što je Vašington stavio u pripravnost oko 8.500 vojnika, da bi podržao NATO saveznike u svetlu raspoređivanja ruskih snaga na ukrajinskoj granici, prenosi agencija Rojters.\n“Da budemo jasni: predsednik nema nameru, interes niti želju da šalje trupe u Ukrajinu. NATO je forum za podršku partnerima i zemljama na istočnom obodu, i na to smo usredsređeni“, navela je portparolka Džen Psaki.\nBajden je novinarima u utorak rekao da bi u skorijem roku mogu da razmesti neke od vojnika koji su u pripravnosti, ali je ponovio da američke snage neće biti raspoređene u samoj Ukrajini.\nTakođe je naveo da bi, u slučaju ruske invazije na Ukrajinu, razmotrio uvođenje sankcija direktno ruskom predsedniku Vladimiru Putinu. Naglasio je i da je Putinu preneo da “će biti ogromnih posledica ako napadne Ukrajinu”.\nU Kijevu, ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski pozvao je građane da budu smireni kada je reč o pretnji od ruskog napada i naglasio da se radi na organizaciji sastanka sa liderima Rusije, Francuske i Nemačke.\n“Nema ružičastih naočara, dečjih iluzija, sve nije jednostavno. Ali ima nade. Štitite telo od virusa, mozak od laži, srce od panike“, poručio je ukrajinski lider.\nU Kijev je u utorak sleteo američki avion sa vojnom opremom i municijom, što je treća isporuka bezbednosne pomoći Ukrajini u vrednosti od 200 miliona dolara.\nU međuvremenu, francuski predsednik Emanuel Makron rekao je u utorak da Francuska i Nemačka neće odustati od dijaloga sa Rusijom, ali da će Moskva platiti visoku cenu ako napadne Ukrajinu.\nMakron je na konferenciji za novinare sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom u Berlinu rekao da su Evropa i njihovi saveznici ujedinjeni po pitanju Ukrajine.\nEvropski lideri i Bajden su o pretnji ruske invazije na Ukrajinu razgovarali u ponedeljak, na virtuelnom sastanku.\n“Imao sam veoma, veoma, veoma dobar sastanak — potpuna jednoglasnost sa svim evropskim liderima”, rekao je Bajden novinarima nakon što je bio domaćin bezbednog video poziva sa savezničkim liderima iz Evrope, Evropske unije i NATO.\nKancelarija britanskog premijera Borisa Džonsona objavila je saopštenje u kom podržava Bajdenov rezime, u kom se kaže: “Lideri su se složili oko važnosti međunarodnog jedinstva suočeni sa rastućim ruskim neprijateljstvom”.\nBajden nije odlučio da li da premesti američku vojnu opremu i osoblje bliže Rusiji. Međutim, portparolka Bele kuće rekla je pre sastanka sa evropskim zvaničnicima da su SAD “uvek govorile da će podržati saveznike na istočnom krilu” koji se nalaze u blizini Rusije.\nAmerički sekretar za odbranu Lojd Ostin stavio je 8.500 američkih vojnika u stanje “visoke pripravnosti” zbog slanja u istočnu Evropu, gde bi većina njih mogla da bude aktivirana kao deo snaga za odgovor NATO ako Rusija napadne Ukrajinu.\n“Veoma je jasno da Rusi trenutno nemaju nameru da deeskaliraju situaciju”, rekao je novinarima portparol Pentagona Džon Kirbi. “Ovde je reč o ohrabrivanu naših NATO saveznika”.


UTICAJ PANDEMIJE COVID-19 NA ZDRAVSTVENI SISTEM RS –MAPIRANJE I ANALIZA STANJA MAJ/JUN 2021. GODINE – Radnička Solidarnost\nPandemija oboljenja Covid-19 izazvana novim virusom SARS-Cov2 koja je počela u decembru 2019. godine u gradu Vuhanu u provinciji Hubei (NR Kina), donela je potpuni preokret u svetskoj ekonomiji i u funkcionisanju država. Dosadašnji modeli ekonomskog funkcionisanja, zasnovani na tekovinama neoliberalnog kapitalizma, pokazali su svu krhkost i kratkotrajnost ekonomskog modela i sistema. U vrlo kratkom roku od samo par meseci biznis modeli zasnovani na brzom sticanju profita, kao i nepostojanje rezervi kapitala u vreme virtuelne, non-cash ekonomije, bacili su na kolena privrede širom sveta. Odjednom su se cjelokupne grane privreda koje su bile nosioci društvenog rasta urušile kao kula od karata. Međunarodni transport, usluge, putovanja, avio-industrija, hotelijerstvo i druge oblasti koje čine oslonac ekonomije usluga nesrazmerno su teže pogođene epidemijom, a njihova aktivnost svedena je na minimum, često i na potpuni izostanak aktivnosti.\nDovoljno je bilo par nedelja svetske pandemije jedne nove respiratorne bolesti da se svaka pojedinačna svetska ekonomija suoči s problemima, a države naglo preuzmu jurisdikcije po nacionalnom ključu, posebno usmerene na kretanje ljudi i kontrolu granica koje postaju zatvorene i nacionalno neprikosnovene. Milioni ljudi koji su činili mogućim tzv. “napredak” u zemljama razvijenog Zapada koji su bili deo radne snage tih zemalja gde borave bivaju naprasno izbačeni i prisiljeni na povratak u zemlje svog porekla – jer odjednom ekonomije nemaju potrebe za njima i oni predstavljaju nepotrebno opterećenje zdravstvenih sistema zemalja u kojima su do tada boravili, tj. predstavljaju dodatni rizik infekcije korona virusom. Tim naglim uskraćivanjem gostoprimstva delu radne snage i povratkom ljudi u zemlje porekla epidemija se dodatno širila po zemljama porekla pošto države nisu mogle zabraniti svojim građanima povratak u matice. Bosna i Hercegovina, a time i RS, klasičan je primer ovakvog razvoja događaja. Povratak dijaspore razbuktao je infekciju u matičnim državama, a razlozi za to nadilaze analizu koja ce ovde biti predstavljena i biće tema neke naredne analize.\nJoš jedna karakteristika novonastale situacije jeste da decenijama zanemarivani sistemi tzv. welfare state – države blagostanja, prvenstveno zdravstveni sistem i socijalna zaštita, koji su decenijama unazad urušivani kako bi se većina usluga predala privatnom sektoru u tzv. outsourcingu, odjednom izbijaju u prvi plan i dobijaju na značaju. Iznenada, zdravstveni sistem u svim zemljama sveta postaje nosilac uspešnosti neke zemlje koja se ogleda u realnim pokazateljima u toku nove pandemije: u broju obolelih i umrlih od oboljenja Covid-19, kapacitetima za smeštaj pacijenata, broju zdravstvenih radnika koji su dostupni da se rad organizuje, u dostupnosti zaštitne opreme, brzom i efikasnom obavljanju funkcija monitoringa bolesti, lečenja obolelih, dostupnosti terapije, a u kasnijoj fazi pandemije u 2021. godini i u spremnosti za plansku vakcinaciju u okviru preventivnih programa koju diktira Svetska zdravstvena organizacija (WHO).\nTakođe, društvene klase dolaze ponovo u centar pažnje. Klasna nejednakost je izbila u prvi plan kao ultimativni pokazatelj izloženosti virusu i napredovanju pandemije. Kultura stanovanja, higijene i zdravlja, kao i socijalna inteligencija stanovništva, direktno utiču na širenje epidemije u pojedinim državama. Finansijski gubici izraženi u stopama BDP-a, stopama rasta, servisiranje dugova, mereno u hiljadama milijardi dolara, evra i ostalih valuta, postaju svakodnevna vest. Zemlje niskog i malog srednjeg rasta kao što je BiH, pa time i entitet RS, suočene su sa narastajućim problemima funkcionisanja i odgovora na infekciju korona virusom.\nU kasnijoj fazi epidemije, u RS i FBiH dolazi do nemogućnosti nabavke vakcina za preventivu infekcije, što ima nesagledive posledice po dalje sprečavanje širenja epidemije. Spremnost zdravstvenog sistema RS su i međunarodne organizacije ocenile kao neadekvatnu, posebno u oblasti vakcinacije (ECDC, 2021). Stres test koji je Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti iz Štokholma sproveo u februaru 2021. godine pokazao je značajne nedostatke u organizaciji i logistici, naročito u pripremljenosti hladnog lanca za transport i skladištenje vakcina (Ibid.). Cilj ovog stres testa je bio da se mapira situacija, uoče nedostaci i pronađu načini kako da se oni prevaziđu.\nIako je ovim izveštajem upozoreno da postoje slabe tačke zdravstva bez navođenja imena zemalja Zapadnog Balkana učesnica u stres testu, događaji u vezi s vakcinacijom krajem 2020. i početkom 2021. godine u RS i FBiH pokazali su da su oba entiteta daleko od funkcionalnog zdravstva u doba pandemije. To se, naravno, odrazilo na izuzetno veliki broj inficiranih i preminulih ljudi i velikom stopom smrtnosti od infekcije korona virusom (WHO, official Bosnia & Herzegovina page, 2021). Nažalost, tako loša slika odgovora na pandemiju Covid-19 u FBiH i RS vidljiva je i u statističkim podacima – broju obolelih od Covid-19, naročito po broju umrlih, što je jedan od najgorih rezultata u svetu, ali i po veoma malom broju vakcinisanih (Ibid.). Međunarodne organizacije pokušale su da finansijski pomognu i osnaže zdravstveni sistem u FBiH i RS. Početkom marta 2021. godine UNDP je donirao 14 miliona dolara kako bi se poboljšali programi odgovora na Covid-19 u BiH (UNDP, 2021). U Republici Srpskoj pomoć su dobili Institut za javno zdravlje RS – 3.375.000 KM, kao i Grad Doboj – 47.539 KM (Ibid.). Ovi programi doneseni su kako bi se pružila podrška zdravstvenom sistemu RS i FBiH i popravili negativni učinci epidemije Covid-19 (Slika 1)\nSlika 1. Programi podrške zdravstvenom sistemu Bosne i Hercegovine pod pokroviteljstvom agencije UNDP, mart 2021.\nMeđutim, stvari u zdravstvu RS nisu tako jednostavne da bi se mogle rešiti preko noći finansijskim injekcijama. U tekstu “Bosanski pakao korone” od 24.04.2021. hrvatski portal Novosti donosi kratku analizu u kojoj se kaže kako je stopa smrtnosti od korone u BiH jedna od najvećih na svetu i iznosi 3,89 (izvor: portalnovosti). Haotičnu situaciju u zdravstvu BiH autori članka kritički opisuju na sledeći način:\n“Ne zna se tko pije, ali se zna tko plaća, što novcem, što životima, a to se posebno odnosi na Sarajevo. Odgovornost se prebacuje sa jednog nivoa vlasti na drugi jer je uglavnom riječ o drugoj političkoj opciji, onda ta druga opcija proziva prvu, pa svi zajedno prozivaju treću opciju, koja opet proziva njih jer u BiH entiteti i kantoni imaju mogućnost da utiču na zdravstveni sustav. Jedino država BiH ima najmanje ovlašćenja jer ministarstvo zdravlja na nivou države i ne postoji. U međuvremenu, iz Prijedora je stigla vijest da je u lokalnom domu zdravlja zbog nestanka električne energije, što je prouzrokovalo takozvani hladni lanac, uništeno 1.300 doza cjepiva namijenjenih kao druga doza za starije od 65 godina. Navodno su čuvane u pogrešnom zamrzivaču, a Okružno javno tužilaštvo Prijedora pokrenulo je istragu zbog ovog slučaja. Odgovornost, kao i u drugim slučajevima, nitko ne preuzima.” (izvor: Portal Novosti, 22.04.2021).\nJasno je da su ovakvim situacijama u zdravstvenom sistemu RS najviše doprinele loša organizovanost i slabe karakteristike i performanse samog sistema RS, koje su navedene u delu teksta koji sledi, a koje su direktno doprinele slabijem odgovoru na epidemiju Covid-19.\nKarakteristike zdravstvenog sistema u RS\nZdravstveni sistem u Bosni i Hercegovini generalno je fragmentiran na više samostalnih jedinica, jer je podeljen na kantonalne sisteme u Federaciji BiH (ukupno 10), zdravstveni sistem u Brčko Distriktu BiH i na zdravstveni sistem u Republici Srpskoj. Zdravstveni sistem u Republici Srpskoj (RS) čini jednu celinu, sa mrežom ustanova koja omogućava pružanje zdravstvene zaštite građanima.\nKrovni zakon u oblasti zdravstva je Zakon o zdravstvenom osiguranju Republike Srpske (Službeni glasnik Republike Srpske br. 18/99; 51/01, 70/01 i 17/08). Ovaj zakon mnogo je fleksibilniji i širi za različite društvene grupe nego Zakon o zdravstvenoj zaštiti u Federaciji BiH. Odluke koje se donose u vezi sa zdravstvenim sistemom u Republici Srpskoj važe na nivou ovog entiteta u celosti. To olakšava upravljanje sistemom i omogućava da se zdravstvena reforma u RS sprovede lakše i jednoobrazno.\nU Republici Srpskoj se sredstva od uplata zaposlenih za zdravstveno osiguranje slivaju u jedan zdravstveni fond – Fond obaveznog zdravstvenog osiguranja Republike Srpske, iz kojeg se zdravstveni sistem i finansira, za razliku od Federacije BiH, gde se kantonalno reguliše zdravstveno osiguranje i gde je nejednako izdvajanje po kantonima tako da je i nivo zdravstvenih usluga pruženih korisnicima različit. Osnivači zdravstvenog Fonda Republike Srpske su entitet, grad, opština i druga fizička i pravna lica, a plan mreže zdravstvenih ustanova donosi Vlada Republike Srpske na osnovu Strategije razvoja zdravstvene zaštite za određeni period. U RS Fondom obaveznog zdravstvenog osiguranja upravlja Upravni odbor, koji se sastoji od devet članova i imenuje ga Vlada RS javnim konkursom na osnovu utvrđenih kriterijuma. Fond zdravstvenog osiguranja u Republici Srpskoj ima osam filijala: Banja Luka, Prijedor, Doboj, Bijeljina, Istočno Sarajevo, Zvornik, Trebinje i Srbinje. Zakon RS, za razliku od zakona FBiH, prepoznaje neophodnost multisektorske saradnje u zajednici kroz uspostavljanje “odbora za zdravlje” sa članovima koji se biraju iz redova građana i drugih zainteresovanih organizacija kao što su obrazovne i socijalne ustanove, preduzeća te stručne i humanitarne organizacije.\nU martu 2019. godine na predlog Vlade Republike Srpske i Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite u RS objavljen je Akcioni plan za osiguranje održivosti zdravstvenog sistema Republike Srpske kao deo Programa ekonomskih reformi koji ima za cilj da spreči kumulaciju dugova u zdravstvenom sistemu. Zdravstveni sistem u RS kumulira obaveze, ali nije deo budžetskog sistema RS, čime su umanjeni njegova finansijska stabilnost i održivost.\nU međuvremenu, u januaru 2020. godine pojavila se nova svetska pandemija do tada nepoznate bolesti izazvane virusom SARS-Cov2.\n2. Skup sistem\nZdravstveni sistem u Republici Srpskoj, kao i zdravstveni sistem u Bosni i Hercegovini generalno, skup je za održavanje (vidi: The World Bank, 2019). To je rezultat nesprovođenja strukturalnih reformi u funkcionisanju države posle rata, kao i nefunkcionalnosti države na svim nivoima vlasti, u postojanju sistemske korupcije, ali i konstantnog stvaranja dugova zdravstvenih institucija u sastavu zdravstvenog sistema. Zdravstveni sistem više troši nego što su uplate zaposlenih za zdravstveno osiguranje, pa se moraju dotirati iz budžetskih sredstava, kao i iz kredita banaka i velikih međunarodnih finansijskih institucija kao što su Svetska banka i Međunarodni monetarni Fond (MMF) (vidi: The World Bank, 2019).\nPrema podacima Svetske banke (2017), bolničke usluge pacijentima u Republici Srpskoj čine polovinu troškova (50%), što je u poređenju sa prosekom od 30% u Zapadnoj Evropi daleko više. Ovaj podatak pokazuje da se manje novca usmerava prema primarnom nivou zdravstvene zaštite, tj. domovima zdravlja, koji imaju značajnu ulogu u preventivnim programima. Tako zdravstveni sistem troši više, a manja se sredstva usmeravaju na unapređenje sistema i zdravstvenih usluga. Ključni indikatori kao što su broj kreveta po doktoru ili okupiranost bolničkih postelja pokazuju veoma velike razlike između pojedinih bolnica na teritoriji RS. Tako, na primer, broj kreveta po doktoru varira od dva u Opštoj bolnici u Nevesinju, do 3,7 kreveta u Bijeljini. Okupiranost bolničkih postelja je takođe relativno mala u poređenju sa zemljama Zapadne Evrope, i varira od 51% u Zvorniku do 82% u Univerzitetsko-kliničkom centru Banja Luka.\nTakođe, uložena sredstva u zdravstvo RS ne prati adekvatna zdravstvena usluga. Tako ne postoji finansijska stimulacija preventivnih programa u domovima zdravlja. S druge strane, ulažu se sredstva u opremu koja nije opravdana, ili u dupliranje kapaciteta umesto da se oni bolje rasporede. U izveštaju Svetske banke navodi se i činjenica da menadžeri zdravstvenih ustanova ne budu kažnjeni ako se pokaže da povećavaju gubitke, a oni koji pokazuju uspeh u vraćanju dugova nisu nagrađeni. U zdravstvenom sistemu RS postoji i zanemarivanje nekih odredbi članova Zakona o obaveznom osiguranju u Republici Srpskoj; na primer, stoji činjenica da mnoge bolnice ne podnose završni finansijski izveštaj iako su u zakonskoj obavezi da to učine na kraju godine. Neke bolnice ne isplaćuju redovno plate zaposlenima, a pojedine bolnice ne snose nikakve posledice posle negativnih izveštaja inspekcija koje ih kontrolišu. Potrebno je odnegovati novu generaciju menadžera, koji bi upravljali bolnicama i koji bi mogli da se uhvate ukoštac s nagomilanim problemima.\n3. Prezadužen zdravstveni sistem\nZdravstveni sistem u Republici Srpskoj na kraju 2019. godine duguje oko 500 miliona evra (1,1 milijardu KM), kako u zemlji tako i u inostranstvu. Najveći gubitaši, kako se to popularno kaže, tj. institucije koje prave najveće dugove u zdravstvenom sistemu RS su opšte bolnice u teritorijalnim jedinicama. Prema prošlogodišnjim pokazateljima, javnozdravstvene ustanove u RS su do decembra 2019. godine (od početka aprila do kraja septembra) povećale dug za 18 miliona KM. To je hronični problem, koji traje još od završetka rata u Bosni i Hercegovini, znači poslednjih 25 godina. Umesto da se dugovi smanjuju, javnozdravstvene ustanove (opšte bolnice najviše) beleže konstantan dug koji raste: krajem 2019. godine iznosio je neverovatnih 100 miliona evra (tačnije 202.560.365,41 KM) (vidi: RS kontekst – Gerila.bh). Najveći dužnik je Univerzitetsko-klinički centar Banja Luka sa nešto više od 67 miliona KM duga. Slede Opšta bolnica Istočno Sarajevo sa 32,7 miliona KM duga, zatim bolnica u Doboju sa 32,5 miliona i bolnice u Foči (Srbinju) i Bijeljini sa 23,4 i 14,7 miliona KM duga, a za njima idu ostale manje bolnice. To ukazuje na poremećeno funkcionisanje zdravstvenog sistema u celini, koji nije ekonomski efikasan i u kojem nije sprovedena reforma kako se dugovi ne bi gomilali. Domovi zdravlja, kao primarni nivo zdravstvene zaštite, takođe beleže velike gubitke. U tome prednjače domovi zdravlja Brod, Petrovo i Modriča, čija su dugovanja prešla po jedan milion KM. Raste dug zdravstvenih ustanova ne samo po osnovu poreza već i za uplate PIO Fondu RS. U ovom segmentu dug je porastao sa 126,7 miliona KM na 137 miliona KM. Sredinom septembra 2019. godine predsednik Vlade RS Radovan Višković upozorio je na narasli dug u zdravstvenom sistemu RS u vrednosti od 1,1 milijardu KM (oko 500 miliona evra).\nPrema podacima Svetske banke (2017), u Republici Srpskoj je još uvek na snazi zastareli sistem fakturisanja zdravstvenih usluga, koji nije usklađen sa zahtevima i realnim mogućnostima. Takođe je primećeno da je stopa obaveznog zdravstvenog osiguranja za korisnike sistema koje se izdvaja od dohotka i penzija 2013. godine spuštena sa 12,5% na 12% za zaposlene (u usporedbi sa 15% 2001. godine) i sa 2% za penzionere na 1% (u usporedbi sa 3,73% u 2009. godini). Time je Zdravstveni fond RS iz kojeg se finansira zdravstveni sistem u periodu od 2013. do 2016. godine izgubio čak 81 milion KM. Najvažnije je napomenuti da odluku o smanjenju doprinosa ne prati i odluka o smanjenu troškova u zdravstvenom sistemu. Istovremeno, dolazi do povećanja plata za zaposlene u zdravstvenom sistemu od 86%, što dodatno opterećuje prezaduženi zdravstveni sistem za 80 miliona KM. Da bi se ovo povećanje plata ostvarilo, Fond se zadužio kod banaka, a Vlada RS je 67 zdravstvenih institucija koje su bile zadužene instruisala da vraćaju ovaj dug – što one, naravno, nisu učinile.\nKoliko će ovaj dug narasti u 2020. i 2021. godini i kako će se kretati u narednim godinama ostaje nejasno, ali sigurno je da će se on uvećati zbog globalne pandemije Covid-19 i izuzetno visokih troškova lečenja i testiranja velikog broja ljudi. Time se celokupni zdravstveni sistem u RS stavlja u još nezavidniju poziciju nego što je bio pre početka pandemije. To, naravno, otežava i pregovore Vlade RS sa sindikatima u vezi s povećanjem zarada zdravstvenim radnicima, koji su dodatno opterećeni novonastalom situacijom u pandemiji i povećanim obimom poslova. Time se stvara začarani krug u kojem konstantno bivaju nezadovoljni svi akteri u zdravstvenom sistemu – i pacijenti i građani u celini, kao i zdravstveni radnici. Uz to, ne može se odgovoriti na svakodnevne nove izazove epidemije Covid-19 u RS.\n4. Zdravstveni sistem podložan korupciji\nNajveći stepen korupcije prepoznat je kod onih koji odlučuju o sistemskim ulaganjima u zdravstvo, kod političara koji donose odluke i vode zdravstvene institucije, ali i kod rukovodilaca zdravstvenih institucija. To su međunarodne organizacije – MMF i Svetska banka – prepoznale kao slabu kariku, zbog čega se insistira na transparentnosti svih aktivnosti vezanih za reformu sistema. Takođe, zbog loših materijalnih uslova u kojima žive i rade zdravstveni radnici, pružanje zdravstvenih usluga izuzetno je podložno velikoj korupciji. Oni koji ne žele da učestvuju u koruptivnim radnjama, a nezadovoljni su uslovima u kojima rade, odlaze u inostranstvo i navode da je korupcija jedan od većih razloga odlaska.\n5. Zdravstveni sistem podložan diskriminaciji pacijenata\nEvropskom Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koju je ratifikovala Bosna i Hercegovina, kao i ratifikacijom Evropske socijalne povelje, garantuje se zabrana diskriminacije, koja obuhvata i oblast zdravstvenog sistema i pružanja zdravstvenih usluga. Zakonom o zdravstvenom osiguranju Republike Srpske obuhvaćeni su svi građani Republike Srpske i svi osiguranici imaju iste uslove, prava i obaveze, što bitno umanjuje mogućnost nejednakog tretmana osiguranih lica. Međutim, pojedine grupe stanovništva, na primer Romi i nezaposleni, teže pristupaju uslugama zdravstvenog osiguranja, zbog neznanja ili zbog sporosti administracije. Na teritoriji cele BiH, pa i u RS, teži se ispunjenju zahteva politike “Zdravlje za sve u 21. veku”, koju je propisala Svetska zdravstvena organizacija (WHO, 1998), kao i realizaciji ostalih dokumenata koje je Bosna i Hercegovina ratifikovala na međunarodnom nivou.\nU Republici Srpskoj, kao i u Federaciji BiH, zdravstveno osiguranje nemaju radnici kojima poslodavac ne uplaćuje doprinose ili im ne uvezuje radni staž, kao i članovi njihovih porodica ukoliko se ovo pravo ostvaruje preko roditelja ili supružnika. Time ostaju uskraćene za zdravstvene usluge relativno velike grupe stanovništva i bivaju diskriminasane u ostvarivanju osnovnih ljudskih prava u koje spada i pravo na zdravstvenu zaštitu.\n6. Finansiranje zdravstvenog sistema\nU Bosni i Hercegovini je 2014. godine potrošeno 10% bruto društvenog proizvoda na zdravstvo, što odgovara proseku Evropske Unije. Drugi pokazatelj je da se troši 484 USD po glavi stanovnika, što je daleko ispod proseka EU (The World Bank report, 2017). Ovo govori da se u zdravstvenom sistemu teško sastavlja kraj s krajem i da se novčana sredstva rastežu da bi pokrila izdatke.\nGlavni izvor prihoda u zdravstvenom sistemu su doprinosi zaposlenih lica za obavezno zdravstveno osiguranje. Uplatama u Fond obaveznog zdravstvenog osiguranja RS svi zaposleni ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu i dobijanje zdravstvenih usluga. Nezaposleni to pravo ostvaruju preko biroa za zapošljavanje.\nParadoksalno je, međutim, da izvore 80% prihoda Fonda za zdravstveno osiguranje Republike Srpske pokrivaju zaposlena lica – ali oni čine samo trećinu korisnika sistema, a ostalo su penzioneri, deca i nezaposlena lica (vidi web stranicu Fonda: www.zdravstvo-srpske.org). Penzioneri i nezaposleni čine 60% korisnika, a u ukupnom prihodu učestvuju sa premalih 12%, tako da sav teret finansiranja sistema pada na zaposlene. Nezaposlenost direktno utiče na prihode Fonda, tako da je njeno smanjenje od krucijalne važnosti za stabilno finansiranje sistema.\n7. Usluge zdravstvenog sistema su neadekvatne\nU Zakonu o zdravstvenoj zaštiti Republike Srpske stoji da je za nadzor nad stručnim radom zdravstvenih radnika i ustanova u RS odgovoran direktor zdravstvene institucije i ministar. Zdravstvena inspekcija vrši nadzor nad sprovođenjem zakona, drugih propisa i opštih akata, kao i nad sprovođenjem propisanih mera u oblasti zdravstvene zaštite.\nU studiji Svetske banke (2017) navodi se da je osam od deset ispitanika u Bosni i Hercegovini nezadovoljno uslugama u zdravstvenom sistemu. Građani RS, kao i građani FBiH, smatraju da su usluge koje dobijaju u zdravstvenom sistemu loše, da zdravstveni radnici nemaju adekvatna znanja da bi pružili traženu zdravstvenu uslugu, kao i da su često neprijatni i grubi u ophođenju s pacijentima i korisnicima (izvor: The World Bank, 2017). Nezadovoljni i slabo plaćeni zdravstveni radnici nisu motivisani da pruže zdravstvene usluge, a prenapregnut i prezadužen sistem često nije u mogućnosti da ostvari propisan nivo zdravstvenih usluga.\nU izveštaju Svetske banke navodi se i to da u Republici Srpskoj postoje bolnice koje, prema izveštajima koje dostavljaju, na primer, mesečno obavljaju po dva lečenja srčanog infarkta. U tim bolnicama je primećeno da je uspeh u lečenju znatno niži od onog u bolnicama koje imaju mnogo više pacijenata sa srčanim infarktom. Ovaj podatak ukazuje na neadekvatnost usluga koja je direktno vezana za neadekvatnu mreže institucija u zdravstvu.\nIako je zakonom definisano da kvalitet usluga kontrolišu inspekcije i stručna tela, u Republici Srpskoj ovaj vid kontrole prilično je slab i ima veoma limitirane rezultate. Akreditacije zdravstvenih ustanova koje se obavljaju po zakonu idu na to da zadovolje minimum standarda, a ne da unapređuju kvalitet usluga.\n8. Teritorijalna organizacija sistema je neadekvatna\nU Akcionom planu za osiguranje održivosti zdravstvenog sistema Republike Srpske (2019, str. 2) navodi se da je jedna od glavnih karakteristika zdravstvenog sistema njegova neefikasnost u smislu neadekvatne mreže zdravstvenih ustanova. Takođe, demografska struktura stanovništa s povećanim brojem starijih osoba zahteva reorganizaciju zdravstvenih ustanova i u teritorijalnom smislu i u smislu zdravstvenih usluga koje se pružaju. Broj pruženih zdravstvenih usluga (na primer kardioloških na jednoj teritoriji je jako mali, a kvalitet usluga je nezadovoljavajući.\n9. Nedostatak medicinskih kadrova\nNeadekvatni uslovi rada, preopterećenost, kao i velika zaduženost zdravstvenih institucija onemogućavaju rast plata zdravstvenim radnicima, zbog čega se dešava odliv kadra iz RS u inostranstvo, ali i u FBiH – zbog većih plata koje u Federaciji imaju zdravstveni radnici. Povećanje plata je dogovorom između Vlade Republike Srpske i strukovnih sindikata prepušteno zdravstvenim institucijama, koje zbog nagomilanih dugova nisu u mogućnosti da povećaju zaradu.\nProcenat starijeg medicinskog kadra je izuzetno veliki i odnos je poremećen zbog odlaska mlađeg kadra u inostranstvo (vidi:www.imf.org). Pojedine grane medicine kao što su anesteziologija, pedijatrija, psihijatrija ili radiologija nemaju podmlađen kadar tako da se zdravstvene usluge iz ovih oblasti redukuju.\nAnaliza zdravstvenog sistema ukazuje na to da je broj nemedicinskog osoblja u ovom sektoru izuzetno veliki, naročito u administraciji zdravstvenih ustanova, tako da je pad kvaliteta zdravstvenih usluga delom rezultat manjeg broja zdravstvenih radnika od propisanog. Korupcija omogućava zapošljavanje velikog broja nemedicinskih radnika, što dalje vodi do opterećenja sistema i neadekvatno pruženih usluga u zdravstvu.\nZdravstveni radnici u RS su manje plaćeni za isti posao od kolega u FBiH. Zato se mnogi odlučuju da pređu da rade u Federaciju jer razlike u platama idu i do 400-500 KM za srednji medicinski kadar. Da bi zadržali zdravstvene radnike u RS, zdravstvene institucije su prinuđene na povećanje plata, ali pošto se nalaze u izuzetno velikim dugovima, nemaju načina da ovo povećanje i sprovedu.\nPregovorima između Ministarstva rada RS i sindikata 2019. godine dogovorena je povećana cena rada za zdravstvene radnike, ali sve ovo pada dodatno na teret zdravstvenih institucija koje imaju obavezu da ovaj dogovor sprovedu. Zdravstvenim institucijama nisu uplaćena dodatna sredstva za ovo povećanje iz Fonda zdravstvenog osiguranja, tako da njima ostaje da nađu način na koji će ova sredstva nabaviti. Ovim se zdravstvene institucije direktno guraju u još veće dugove, ali ukoliko misle da zadrže zdravstvene radnike kao svoje uposlenike, onda moraju da im daju veće zarade. Zamrzavanje plata u sektoru zdravstva zbog prezaduženosti zdravstvenih institucija u proleće 2019. godine ocenjeno je od strukovnih sindikata kao korak u lošem pravcu (vidi: www.ssdmrs.org). Zbog opterećenosti i malih plata česti su i štrajkovi zaposlenih u zdravstvenim institucijama, koji su nezadovoljni materijalnim uslovima i platama. Kako će se ovaj problem prevazići kroz predloženu reformu zdravstvenog sistema, ostaje nejasno.\nSve ove negativne osobine zdravstvenog sistema RS doprinele su da odgovor na epidemiju Covid-19 u RS bude mnogo slabiji nego što je potrebno. To je posebno vidljivo u poslednjim mesecima, naročito u delu koji se odnosi na vakcinaciju protiv oboljenja, o čemu će biti više reči u narednom delu teksta.\nZdravstveni sistem RS i epidemija Covid-19 u 2021. godini\nAnaliza zdravstvenog sistema u RS i njegove karakteristike jasno pokazuju da je sistem suočen sa najgorim scenariom na najnižem nivou jer nije u mogućnosti da pruži adekvatnu zdravstvenu zaštitu ni u uslovima kada nema epidemije, a kamoli u naglo nastalim uslovima svetske pandemije. Međutim, nekim manjim intervencijama stanje se pokušava bar malo popraviti.\nKrajem maja 2021. godine odjeknula je vest da je Vlada RS donela odluku da poveća plate u javnom sektoru od 5 do 7%, uključujući i zdravstvo. Premijer RS Radovan Višković najavio je ovo povećanje sledećim rečima:\n“Kroz set zakona vlada se odriče 70 miliona KM (oko 35 miliona evra) koji će biti pretočeni u povećanje plata u javnom i privatnom sektoru“, rekao je Višković. On je objasnio da će, zahvaljujući tome, plate u zdravstvu biti povećane i do osam odsto. Prema njegovim rečima, povećanje za rukovodioce u zdravstvenim ustanovama neće biti veće od tri odsto, kako bi se više sredstava usmerilo na one sa najnižim primanjima. Višković je dodao da je ispravljena još jedna nepravda u oblasti zdravstva, a to je da su dežurstva i prekovremeni sati bili manje plaćeni nego redovan rad. “Umanjenje prihoda u budžetu od 35 miliona evra nadoknadićemo rastom prihoda koji imamo u 2021. godini“, kaže Višković.\nOn navodi i da su direktni porezi za prva tri meseca ove godine rasli za 18 odsto, a da su indirektni porezi imali pad od oko dva odsto, ali da su već u aprilu bili u porastu. Prosečna plata u aprilu u RS iznosila je 510 evra, čime je, kako tvrdi premijer, već više od osam meseci znatno veća nego u Federaciji BiH.\n“U prvom kvartalu ove godine beleži se i rast BDP-a“, ističe. On uverava da je Vlada RS na vreme reagovala i “zahvaljujući brojnim merama spasla privredu i održala zaposlenost u RS”. (Izvor: Politika, 22.05.2021)\nU ovoj medijskoj vesti upada u oči kako premijer Vlade RS definiše ovo povećanje zaposlenima kao “odricanje Vlade”, a ne kao ulaganje u budućnost i unapređenje položaja zaposlenih u zdravstvu, koliko god ovo povećanje izgledalo malo.\nKao što je rečeno u prethodnom delu ove analize, zdravstveni sistem RS je prezadužen i karakterišu ga manjak kadrova, neadekvatna teritorijalna organizacija i loša struktura zaposlenih. Kao reakcija na Viškovićevu izjavu, stigla je i reakcija opozicije u RS:\nZamenik predsednika opozicionog SDS-a Milan Radović smatra da je izjava premijera RS da se vlada odriče 70 miliona KM zarad povećanja plata u javnom i privatnom sektoru “pokušaj vraćanja rejtinga koji je vlast izgubila u proteklom periodu“. On smatra da je izostala adekvatna pomoć Vlade RS privredi u minulih godinu dana, te ocenjuje “da nas predstava sa rastom plata u javnom sektoru vodi u dalju dubiozu budžeta, jer ne postoji realna osnova za povećanje“. “Što se rasta BDP-a tiče, analizom je veoma lako utvrditi da je on prouzrokovan povoljnom hidrometeorološkom situacijom i rastom proizvodnje električne energije, ali i javnom potrošnjom u kojoj dominira potrošnja iz budzeta RS”, ističe Radović, koji smatra da je Srpska prezadužena. (Ibid.)\nDalje u članku je dato i mišljenje iz redova sindikata o ovom povećanju:\nMišić, predsednica Saveza sindikata RS, rekla je za Politiku da sindikalci svake godine pregovaraju kako bi obezbedili povećanje plata svim radnicima. “U ovu godinu smo ušli bez tog povećanja, a ranijih godina su plate rasle. Uspeli smo da usaglasimo da se svim radnicima u RS povećaju plate. Korisnicima budžeta, osim javne uprave, plate će biti veće za pet odsto, to jest za policiju, obrazovanje, nauku i kulturu, kao i radnike u pravosuđu osim sudijama, dok je povećanje za zdravstveni sektor šest odsto. Svima njima plate će biti dodatno veće za neoporezivi deo plate, što će na kraju značiti veće plate prosečno za oko sedam odsto, a za zdravstvo oko osam odsto’, rekla je Mišićeva.\nŠto se tiče povećanja najniže plate, koja je u RS nešto viša u odnosu na region, Mišićeva kaže da ona nije u iznosu koji su sindikalci zahtevali, pa nastavljaju sa pritiscima na socijalne partnere kako bi obezbedili da u RS ne bude primanja ispod 300 evra. “Trenutno povećanje plata je simbolično. Apelujem i na poslodavce da onoliko koliko je dala Vlada RS, toliko i oni izdvoje za povećanje radničkog standarda. I poslodavci moraju biti svesni da bi mogli ostati bez radnika čim prođe pandemija i EU digne rampu za kretanja ljudi“, kaže Mišićeva.”(Ibid.)\nKao sto je u prethodnom delu teksta i analizi rečeno, zdravstveni sistem RS je prezadužen i nagomilani dugovi iznose skoro milijardu KM. Odliv kadrova zbog malih plata i loših uslova rada je takođe odlika ovog sistema. Posle ovakvih najava o povećanju plata postavlja se pitanje da li su povišice nastale iz realnih izvora, ili se ovim krši dogovor sa Svetskom Bankom i MMF-om da se svi rashodi budžeta racionalizuju i da je potrebna štednja. I iz samih izjava različitih aktera u članku vidi se da nedoumice postoje i da ih nije lako rešiti. Za to vreme epidemija Covid-19 se nastavlja, a njene posledice zahtevaju trenutnu i snažnu akciju u okviru zdravstvenog sistema kako bi se obezbedio adekvatan nivo zdravstvene zaštite.\nZdravstveni sistem i vakcinacija protiv Covid-19 u RS\nNepripremljenost zdravstvenog sistema RS i njegova zapuštenost najbolje se odražavaju kroz potpuni fijasko vakcinacije protiv infekcije korona virusom (Bursać, 2021; Maksimović, 2021). Ovom nije doprinelo samo to što je zdravstveni sistem RS slabo pripremljen, već i nefunkcionalnost svih struktura vlasti u Bosni i Hercegovini, koje su se krajnje nonšalantno i bahato odnosile prema pripremi i organizovanju procesa vakcinacije. To je slučaj u RS, ali i u Federaciji BiH, gde su se političke strukture oslanjale prvenstveno na međunarodnu pomoć iz inostranstva za nabavku vakcina kroz program COVAX (2021) u saradnji Svetske zdravstvene organizacije (WHO), Alijanse za vakcine (GAVI) i Koalicije za inovativnu epidemijsku pripremljenost (CEPI) (izvor: https://www.who.int/initiatives/act-accelerator/covax). Kada je postalo potpuno jasno da vakcina iz programa COVAX za građane FBiH i RS neće stići na vreme i da će kroz ovaj program vakcine stići mesecima kasnije i u veoma maloj količini, bh. političari su svojim potpunim nepoznavanjem ovog procesa, kao i diletantskim i neprofesionalnim izjavama prebacivali lopticu za neuspeh između sebe (Bursać, 2021). Prve vakcine, 5.000 doza koje su stigle u Sarajevo, i Bosnu i Hercegovinu uopšte, donirala je Srbija, koja je svojim primerom pokazala da nabavka svih vrsta vakcina na vreme, kao i uspešan proces vakcinacije podrazumeva istinski profesionalizam i rad, a ne retorička naklapanja o nadležnostima i situaciji “šta bi bilo kad bi bilo”. Bh. političari, pokazujući nepoznavanje tržišta lekova i vakcina, kao i načina vođenja pregovora u vezi s ovakvim temama, ostavilo je građane RS i FBiH bez mogućnosti vakcinisanja u sopstvenoj zemlji.\nPa i kad su vakcine počele da stižu, najvećim delom iz donacija, na videlo je izašao sav javašluk u zdravstvu RS. Kao odličan primer ovakvih tvrdnji uzmimo događaj u Domu zdravlja Prijedor: naime, u tom gradu je 1.300 doza vakcine Sputnjik V za vakcinisanje građana propalo zbog nestanka struje i prekida hladnog lanca jer Dom zdravlja Prijedor nije imao obezbeđen agregat niti napajanje strujom iz dva izvora, što je dužan imati po zakonu (Radio Slobodna Evropa, 15. april 2021). Dakle, narušen je kompletan proces vakcinacije građana sa dve doze vakcine Sputnjik V. Građani su ostali nevakcinisani, a epidemija Covid-19 je nastavila da se širi nesmetano.\nKrajem maja ove godine, tačnije 25.05.2021. u javnost je dospela informacija da je u istraživanju Gallupovog instituta Bosna i Hercegovina zemlja s visokim procentom skeptika u vezi s vakcinacijom i da se nalazi na četvrtom mestu na svetu, koje deli sa još nekoliko zemalja, po broju ljudi koji su iskazali nepoverenje prema vakcinaciji (vidi Smajić, 2021). Prema ovom istraživanju, u Bosni i Hercegovini je 61% odraslih ispitanika izjavilo da se ne bi vakcinisalo protiv korona virusa, u usporedbi sa Crnom Gorom – 50%, Srbijom – 48%, Slovenijom – 48% ili Hrvatskom – 46% (Ibid.). Ovo dodatno destabilizuje odgovor na Covid-19 u RS, jer samo masovna imunizacija i dostizanje kolektivnog imuniteta mogu obezbediti zadovoljavajući nivo kontrole nad epidemijom.\nHoće li se stvari delimično popraviti ostaje da se vidi u narednom periodu, u narednim fazama epidemije, posebno od jeseni 2021. godine. Svakako ostaje činjenica da zdravstvo u RS u doba Covid-19 epidemije očekuje još veoma mnogo posla, a Vladu RS još više, kako bi se zdravlje građana adekvatno sačuvalo i unapredilo i pružila iole kvalitetna zdravstvena zaštita.\nDr Zoran Milosavljević\nBursać, D. (2021) „Quo Vadis, Bisera?“, Al-Jazeera Balkans, [online], dostupno na https://balkans.aljazeera.net/opinions/2021/3/4/quo-vadis-bisera\nCOVAX (2021) Global equitable access to Covid-19 vaccines, [online], [pristupljeno 20.06.2021], dostupno na https://www.who.int/initiatives/act accelerator/covax\nECDC (2021), Stress-test-on-logistical-aspects-COVID-19-vaccination deployment-plans-for-the-Western-Balkans – technical report , [online], dostupno na https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Stress test-on-logistical-aspects-COVID-19-vaccination-deployment-plans-for-the Western-Balkans.pdf\nESAP (2021) Socio-economic policy responses to Covid-19 in Bosnia and Herzegovina, Bulgaria, Croatia, Cyprus, Latvia, Portugal and Kosovo*, [online], dostupno na https://www.esap.online/observatory/pubs/25/socio economic-policy-responses-to-covid-19-in-bosnia-and-herzegovina-bulgaria croatia-cyprus-latvia-portugal-and-kosovo\nFond zdravstvene zaštite RS-a (2020) „Šta smo uradili za Vas?“ – publikacija, [online], dostupno na www.zdravstvo-srpske.org/files/dokumenti/Rezultati Fond_2016-2020.pdf, [online], [pristupljeno 15.05.2021.]\nMaksimović, D. (2021) „1.300 vakcina u Prijedoru uništeno – zbog nestanka struje“, [online], dostupno na https://www.dw.com/bs/1300-vakcina-u-prijedoru uni%C5%A1teno-zbog-nestanka-struje/a-57208421\nMeđunarodni monetarni fond – IMF (2018),\nhttps://www.imf.org/external/lang/bosnian/pubs/ft/scr/2018/cr1839b.pdf, [online], [pristupljeno 17.05.2021.]\nObradović, N. and Raič, B. (2021). Bosnia and Herzegovina: Healthcare response to COVID-19, ESPN Flash Report 2021/04, European Social Policy Network (ESPN), Brussels: European Commission, [online], dostupno na https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=9898&furth erNews=yes\nPolitika (22.05.2021.) „Povećanje plata u RS-u od juna“, [online], [pristupljeno 20.06.2021.] dostupno na: http://www.politika.rs/scc/clanak/479558/Povecanje-plata-u-RS-od-juna\nPortal Novosti (24.04.2021.) „Bosanski pakao korone“, [online], [pristupljeno 20.06.2021.], dostupno na: https://www.portalnovosti.com/bosanski-pakao korone\nRadio Slobodna Evropa (15.04.2021.) „Direktor Doma zdravlja Prijedor ponudio ostavku zbog propalih vakcina!, [online], dostupno na: https://www.slobodnaevropa.org/a/31205239.html\nRS kontekst (2020) Gerila.bh, „Povećan dug u zdravstvu“, [online], pristupljeno 24.04.2021.] dostupno na https://www.gerila.info/novosti/zdravstvo-u-srpskoj sve-dublje-tone-najvece-bolnice-povecale-poreski-dug-za-18-miliona-km/\nSmajic, Dz. (2021) „Gdje je najveci otpor vakcinaciji protiv korona virusa?“, Al Jazeera Balkans 26.05.2021, [online], dostupno na: https://balkans.aljazeera.net/interactives/2021/5/22/gdje-vecina-ne-zeli-primiti vakcinu-protiv-korona-virusa, [pristupljeno 26.05.2021.]\nStrukovni sindikat doktora medicine RS (2021), [online], [pristupljeno 20.05.2021.], dostupno na http://www.ssdmrs.org\nThe World Bank – Bosnia Health Project (2017) [online], [pristupljeno 20.05.2021.], dostupno na\nhttp://documents1.worldbank.org/curated/en/848611577860521177/pdf/Concep t-Project-Information-Document-PID-Bosnia-Herzegovina-health-sector reform-project-P171150.pdf\nUNDP (2021) UNDP’s support to the Covid-19 response in BiH, [online], [pristupljeno 25.05.2021.], dostupno na:\nVlada RS, Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite RS (2019) Akcioni plan za osiguranje održivosti zdravstvenog sistema Republike Srpske, Banja Luka, mart 2019. godine, [online], [pristupljeno 25.05.2021.]\nWHO (1998) – Health for all in the 21st Century, [online], [pristupljeno 20.06.2020.], dostupno na http://www.euro.who/en/publications/policy documents/health21-health-for-all-in-the-21st-century\nWHO (2021) Bosnia and Herzegovina page – Covid-19 cases, deaths & vaccine doses administered, [online], [pristupljeno 25.05.2021.], dostupno na https://covid19.who.int/region/euro/country/ba\nPrevPrethodnoKOLIKA TREBA BITI NAJNIŽA PLATA?\nNarednoZAKON O REPREZENTATIVNOSTI SINDIKATA PRED PARLAMENTOM FBiHNext


Kompanija Ziđin koper Srbija koja upravlja rudnikom RTB Bor, saopštila je da u saradnji sa sindikatima priprema novi kolektivni ugovor jer u junu ove godine ističe ugovor koji je ranije zaključio RTB.\n“U nameri da preduzeće učini energičnijim i dugoročno zaštiti interese svojih radnika, kompanija Ziđin je izradila Predlog novog Kolektivnog ugovora, u skladu sa Zakonom o radu i drugim važećim zakonima Srbije”, navodi se u saopštenju.\nNovi Kolektivni ugovor, kako se navodi, ima za cilj “razbijanje egalitarizma i uspostavljanje konkurentskog mehanizma, koji će znatno poboljšati entuzijazam, inicijativu i kreativnost zaposlenih, a samim tim učiniti i kompaniju energičnijom i uspešnijom”.\nIstiče se da prosečni prihod neće biti smanjen poboljšanim Kolektivnim ugovorom, već će kompanija uspostaviti dodatni “obećavajući mehanizam kako bi osigurala da zaposleni koji stvore veću vrednost budu dobro prepoznati i finansijski nagrađeni”.\nPodseća se, da je od kada je krajem 2018. godine preuzeo RTB, Ziđin uložio oko 650 miliona dolara u otplatu ranijih dugova, u poboljšanje bezbednosti i zaštitu životne sredine, povećanje prozivodnje, kao i u tehničku obnovu i proširenje rudnika i topionice.\nZiđin je, kako se navodi, od preuzimanja rudnika zaposlio više od 1.000 lokalnih građana i sada ima više od 5.500 zaposlenih.\nIstiče se da su prosečni mesečni neto prihodi zaposlenih porasli za više od 34 odsto, na preko 90.000 dinara, u poređenju sa nivoom iz 2018. godine, a da je to za 50 odsto više od prosečne zarade u celoj zemlji.\n1od5miliona: Ziđin krši prava radnika\nPokret Jedan od pet miliona je, reagujući na ove vesti, ocenio da se u Ziđinu u Boru “ozbiljno krše” prava radnika i zatražio hitno poništenje kolektivnog ugovora koji je dat rudarima u Majdanpeku i Boru.\n“Novim kolektivnim ugovorom su sva prava i benefiti smanjeni na zakonski minimum, što je protivno članu 142 stav 2 dosadašnjeg kolektivnog ugovora koji govori o tome da svaki sledeći može biti samo nadogradnja na prethodni ugovor”, navodi se u saopštenju tog pokreta.\nIstaknuto je da u dosadašnjem kolektivnom ugovoru, koji je Ziđin svojevremeno prihvatio pri potpisivanju strateškog partnerstva sa Vladom Srbije u RTB, piše da “novi ugovor kod poslodavca sledbenika ne može da sadrži manja prava od utvrđenih ovim ugovorom”.\n“Smanjenje zarada i svih benifita neobjašnjivo je s obzirom na to da su rudnici u Boru i Majdanepku ostvarili jako dobre rezultate u proizvodnji bakra, zlata, srebra i drugih ruda, a kompanija je samo u 2019. godini ostvarila dobit od 30 miliona dolara”, smatra pokret Jedan od pet miliona.\n“Što mi kažemo: I miris i ukus, već više od dve decenije”


Tekstovi sa tagom: selo\nIz života na selu u Rusiji\nNema šta da se žanje, jer ništa ne seju\nPenzije daju redovnije, pa često celo selo čeka pare od penzija, da makar hleba kupi. Jednom čoveku je pre skoro mesec dana umrla stara majka, a on sad, nesrećnik, ne izlazi iz kuće: kažu, ne zna od čega će dalje da živi. A pare koje dobijaju - trenutno propiju. Piju svi: i muškarci, i žene, i omladina. Samo se još neki stariji uzdržavaju. Tamo gde se pije, hleb kupuju odmah za mesec dana, shvataju da već sutra para neće ostati, a i bajat hleb se ne jede tako brzo


Zdravstveno osiguranje tokom putovanja\nNASLOVNA > NASVETI > Zdravstveno osiguranje tokom putovanja\nPutnici koji putuju u inostranstvo trebalo bi da ugovore polisu putničkog zdravstvenog osiguranja. Ovo osiguranje treba da pokriva njihov boravak u inostranstvu od dana kada ulaze u stranu zemlju pa do dana kada se vrate.\nOvo osiguranje nije obavezno ali je preporučljivo zato što su troškovi liječenja u inostranstvu daleko veći nego kod nas, pa će putnik njegovom uplatom osigurati sebi adekvatno liječenje i medicinsko zbrinjavanja. Međunarodno zdravstveno osiguranje se ne može koristiti u zemlji porijekla. Cijena međunarodnog zdravstvenog osiguranja nije visoka i ovu polisu može priuštiti svako ko putuju u inostranstvo.\nPutnici treba da znaju da mogu ostvariti popust ako rade grupno ili porodično osiguranje. Isto tako troškovi osiguranja rastu ako se radi o avanturističkom ili sportskom putovanju (skijanje,…) ili ako se radi o starijim osobama.


Rusija: Izbori za EP odražavaju zahteve ljudi za promenama - 27.05.2019, Sputnik Srbija\nStav Moskve o Evropskoj uniji nakon izbora za Evropski parlament se ne menja, a Rusija je spremna za dijalog, izjavio je novinarima zamenik ministra spoljnih... 27.05.2019, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, aleksandar gruško, evropski parlament\n© Olivier MatthysRezultati izbora za Evropski parlament\n„Naš stav prema Evropskoj uniji se ne menja. Mi smo spremni na saradnju i dijalog, ali na ravnopravnoj osnovi“, odgovorio je Gruško na pitanje da li rezultati izbora za Evropski parlament mogu da utiču na odnose Moskve i Brisela.\nOn je dodao da rezultati izbora za Evropski parlament odražavaju zahteve i težnje ljudi koji žele promene.\n„Koliko će te težnje biti oličene u akcijama Evropskog parlamenta i u postupcima Evropske unije, najteže je pitanje na koje danas niko ne može da odgovori. Ali ne možemo da ne vidimo da se konfiguracija političkih snaga pomalo promenila, da će veći uticaj imati one stranke koje su ranije pripadale opoziciji“, zaključio je Gruško.\n27 Maj 2019, 15:41\nOsim EPP i socijalista i demokrata, u Evropski parlament su ušle Evropska ujedinjena levica/Zelena nordijska levica (GUE, sa 38 mesta), Evropski zeleni/Evropski slobodni savez (70), Savez evropskih liberala i demokrata (ALDE, 107), Evropa naroda i sloboda (ENF, 58), Evropa slobode i direktne demokratije (EFDD, 56) i Evropski konzervativci i reformisti (ECR, 58).


Merkel: Podrška zbog spremnosti na kompromis\nNemačka kancelarka Angela Merkel i srpski premijer Aleksandar Vučić pred počasnom gardom u Beogradu.\nU okviru mini balkanske turneje, kancelarka Nemačke Angela Merkel doputovala je danas u Beograd, gde se sastala sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nNemačka kancelarka poručila je tokom današnjeg boravka u Srbiji da je Beograd pokazao veliku spremnost za kompromis u dijalogu sa Prištinom i iskazao veliki broj inicijativa u cilju stabilnosti i mira na Zapadnom Balkanu.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Srbije Aleksadrom Vučićem, Merkelova je istakla da kada dođe do otvaranja poglavlja to treba uzeti u obzir i zaista odati prizanje za te napore.\nPrema njenim rečima, do skoro je bilo nezamislivo da pregovori Beograda i Prištine traju 13-14 sati uz posredovanje evropske komesarke, kao što je bio i nezamisliv susret premijera Srbije i Albanije, ali da je danas to redovan slučaj.\nMerkel je izjavila i da njena zemlja podržava reforme u Srbiji, koje su pokazale prve pozitivne rezultate. Pozdravljajući nemačku kancelarku, Aleksandar Vučić se zahvalio što je doprinela politici mira i dobrih odnosa na Balkanu, podsetio da su i politicki i ekonomski odnosi dve zemlje sve bolji, kao i da se Srbija na\nNemačku oslanja pre svega tako što od nje očekuje pomoć u reformama i znanju. Kancelarka Merkel u Beograd je došla posle posete Tirani, gde se sastala sa premijerom Edijem Ramom, a posle sutrašnjih susreta sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i predstavnicima civilnog sektora, odlazi u Sarajevo.


PROJEKTI – Ritam Zdravlja\n“Hajmo na piknik”\nUdruženje Ritam Zdravlja u naredne tri godine sprovešće projekat “Hajmo na piknik” koji se bavi promovisanjem zdravih stilova života i zelenih površina kao mesta od velikog značaja za lokalno stanovništvo. “Hajdemo na piknik” predstavlja deo krovnog projekta “Novi Sad – Evropska prestonica mladih 2019. godine”čiji je nosilac Omladinski savez udruženja “Novi Sad omladinska prestonica Evrope–OPENS” (https://opens2019.rs). Krovni projekat označen je kao projekat od nacionalnog značaja i značaja za Grad Novi Sad i finansira/sufinansira se iz budžeta Ministarstva kulture i informisanja, Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu AP Vojvodine i Grada Novog Sada.\nProjekat “Hajmo na piknik” je edukativnog karaktera i namenjen je našim mladim sugrađanima uzrasta od 15 do 19 godina. Cilj projekta je promovisanje zdravih stilova života i ukazivanja na važnost očuvanja zelenih površina (parkova) u Gradu kao mesta od velike važnosti za stanovnike. U okviru projekta organizovaće se piknici u gradskim parkovima, kroz interaktivne aktivnosti (radionice) podeljene u četiri oblasti i to: Važnost i očuvanje zelenih površina, Fizička aktivnost i zdravlje, Pravilna i zdrava ishrana, Organska proizvodnja i izbor namirnica. Kroz radionice mladi će se informisati o značaju parkova za kvalitet života u sredinama u kojima žive, naučiti kako da samostalno pripremaju zdrave obroke, kako se uzgaja organska hrana, kao i da uživaju u različitim fizičkim aktivnostima i shvate njenu važnost za očuvanje zdravlja.\nU okviru aktivnosti koje podrazumevaju pripremu zdravih i ukusnih obroka, nastao je kuvar Hajmo na piknik, koji možete skinuti ovde.\nKroz tri godine, mladi sa teritorije grada Novog Sada i prigradskih naselja biće informisani o projektu i aktivnostima. Kroz mnogobrojne radionice koje će se realizovati tokom prve godine projekta očekuje se učestvovaće oko 4.000 mladih, dok će oko 6.000 mladih direktno biti upoznati sa aktivnostima projekta. Projektnim aktivnostima mogu se priključiti svi mladi od 15 do 19 godina zainteresovani za aktivno učestvovanje i sticanje novih znanja.\n“When We Play We Do Not Hate! Combating Hate Speech Through Sport”\nMeđunarodna omladinska razmena u organizaciji Udrženja Ritma zdravlja imala je za cilj da mlade iz Portugala, Litvanije, Rumunije, Makedonije i Srbije aktivno uključi u organizovanje i sprovođenje aktivnosti koje doprinose sprečavanju pojave govora mržnje i koje doprinose stvarnju sportskog duha i fizičke aktivnosti kao vida kvalitetnog provođenja slobodnog vremena kod mladih. 30 mladih iz zemalja učesnica imali su da tokom 10 dana, provedenih na planini Rudnik, osmisle i razviju igre i aktivnosti koje doprinose ostvarivanju ciljeva projekta, a nakon povratka u svoje sredine da ih promovišu i sprovedu među vršnjacima.\nRezultate njihove saradnje možete pročitati u prirčniku “Sport kao alat za borbu protiv govora mržnje” koji možete preuzeti na ovom linku.\n“Seeds for sustainable development “\nMeđunarodni omladinski projekat imao je za cilj da rzvije kapacitete omladinskih udruženja i udruženja za mlade iz Rumunije, Portugala, Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije, za aktivno uključivanje u promociju i javno zagovaranje UN ciljeva održivog razvoja. Projekat se sastojao od tri velike aktivnosti i mnoštva manjih u zemljama učesnicama projekta, koje su sprovodili mladi i omladinski radnici. Tokom 2016. godine u Srbiji su organizovani: međunarodni trening za 25 omladinskih radnika, međunarodna omladinska razmena za 42 mlade osobe i studijska poseta sa praktičnim praćenjem aktivnosti za lidere iz organizacija učesnica u projektu. Zahvaljujući lokalnoj podršci u sklopu projekta objavljena je i publikacija na srpskom i engleskom jeziku “Seeds for sustainable development” posvećena mladima i UN globalnim ciljevima održivog razvoja.\nZahvaljujući svom uspehu, projekat je od 2015 godine prerastao u redovan program udruženja. Osnovni cilj projekta je da podigne nivo svesti novosađana i novosađanki o odgovornom i prikladnom ponašanju prema životnoj sredini, kao i da pojasni njenu vezu sa našim zdravljem i zdravim stilovima života, zatim prikaže primere dobre prakse sugrađana i time motiviše ostale da ulože dodatni napor za očuvanje i zaštitu životne sredine i zdravlja, kako bi Novi Sad bio lepše, zdravvije, kulturnije i prijatnije mesto za život. Tokom tri godine realizacije aktivnosti programa u projektu je učestvovalo preko 5 000 ljudi koji su posetili aktivnosti realizovane u Katoličkoj porti grada. Tokom aktivnosti učesnicima je kroz praktične primere, predstavljena direktana korelacija između zdrave životne sredine i njenog očuvanja sa jedne strane i zdravlja i zdravih stilova života sa druge strane.


NOVA PREPUCAVANJA VJEČITIH RIVALA\nUžasne scene nakon utakmice Partizan - Crvena zvezda, kada se trener „crno-bijelih” Duško Vujošević tukao u tunelu sa, ispostaviće se, jednim od vođa „delija” Stevanom Sojićem.\nSojić je prisustvovao meču kao član uprave kluba, pošto je zvanično član Skupštine KK Crvena zvezda, na šta je ukazao predsjednik „crveno-bijelih” Miloš Ninković.\n„Čovjek koga mediji danas dovode u vezu sa nemilim događajem u hodniku Pionira i na koga je nasrnuo Vujošević je Stevan Sojić, član Skupštine KK Crvena zvezda, a na tu funkciju je izabran još 12. 8. 2011. godine”.\n„Fakultetski je obrazovan, ima diplomu marketing menadžera u sportu, nije osuđivan, niti se protiv njega vodi bilo kakav krivični postupak, kako neki mediji to pokušavaju da predstave valjda samo zato što navija i voli Crvenu zvezdu. U halu je došao sa ekipom, kao član rukovodstva kluba”, izjavio je Ninković za zvanični sajt kluba.\nOn je upitao „da li svi treba da se ponašamo kao što je to radio sudija Marko Juras kada ga Vujošević šamarao, a onda mu se ovaj arbitar izvinjivao preko medija”. „Vujošević to neće doživjeti ni od koga iz Crvene zvezde. Na dalje mahinacije i manipulacije u medijima preko kojih se vrše pokušaji da se skrene tema sa velike pobjede i sportskog uspeha koji su igrači i članovi stručnog štaba časno izborili na terenu, Crvena zvezda se više neće oglašavati. Svu svoju snagu i energiju usmjerićemo u namjeri da osvojimo šampionski prsten ABA lige”, zaključio je Ninković.\nNa odgovor Partizana nije trebalo dugo čekati, koji je optužio gradskog rivala za incidente.\n„Na sastanku bezbjednosti dogovoreno je da klubovi odrede kojih osam ljudi će zajedno sa ekipom ući u ‘Pionir’. Glavno je pitanje koji je razlog da vođa navijača, ali i vozač koji je na jednoj od prethodnih utakmica ušao na teren i napao Sašu Pavlovića u Železniku, budu u najužoj delegaciji Crvene zvezde? Sramno je njihovo prisustvo ispred svlačionica oba tima, u zoni kojoj pristup imaju samo službena lica. Odgovornost za taj postupak je isključivo na čelnicima ‘crveno-bijelih, koji su to dozvolili”, piše u saopštenju Partizana.\nKako se navodi, trener Partizana je po završetku utakmice doživio verbalni napad iz neposredne blizine.\n„Huligan, koji je pod istragom zbog toga što je novinarki B92 nasilno skinuo sunđer sa mikrofona na stadionu Zvezde, u hodniku ispred svlačionice je napao Duška Vujoševića, tako što je vidjevši da on prolazi, prekinuo razgovor telefonom i vulgarno ga opsovao. Cio incident je direktna posljedica te provokacije”.\n„Vujošević tog čovjeka u životu nije vidio i nije imao nijedan razlog da ga napadne, pošto ga jednostavno i ne poznaje. Čovjek, čiji se staž vezuje isključivo za huliganizam, navijačku tribinu i šipku, kome ni u jednoj košarkaškoj ligi Evrope nije mjesto u restriktivnoj zoni, dobio je šansu za napad na najtrofejnijeg trenera Partizana u istoriji”.\n„To je nedopustivo i sramno, još samo ostaje da navijačke vođe počnu da napadaju i igrače po svlačionicama, pa ćemo onda valjda svi zajedno doći do tačke kada više nikakvih normalnih uslova za igranje košarke u Srbiji neće biti”.\nIz Partizana poručuju da je „posebno sporna medijska kampanja koja je lansirana odmah nakon incidenta, po kojoj se može vidjeti da je kampanja protiv Partizana trajna, a količina laži i kleveta konstantna, bez ikakve odgovornosti”.\n„Nakon utakmice smo čestitali Zvezdi na zasluženoj pobedi, koja je osvojena na terenu i tu nema ničeg spornog, ali ne možemo da ne postavimo pitanje šta bi se desilo da je Partizan slavio i da li bi u petoj utakmici već bio pripremljen poznati scenario prekidanja meča sa glavnim protagonistima koji su i ovaj incident izazvali? Šta bi tek na toj utakmici radile navijačke vođe, ako ih na utakmici gdje je Partizan domaćin, neko uvodi ispred svlačionica gdje je mjesto samo igračima i trenerima, a ne huliganima? To su pitanja na koja se javnosti duguje odgovor i od ovih pitanja čelnici Zvezde nikako ne mogu pobjeći”, zaključuju iz Partizana.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Lidl donosi povoljne cene, užička kafa na svim policama\nLidl donosi povoljne cene, užička kafa na svim policama\n"Nemački diskontni lanac Lidl napokon će otvoriti vrata kupcima u Srbiji za tri dana. Na 16 lokacija u 12 gradova naći će se kvalitetni proizvodi po povoljnim cenama", kaže za B92 Martina Petrović, rukovoditeljka korporativnih komunikacija Lidl Srbija.\n- Za Srbiju imamo dugoročne planove i mreža naših Lidl prodavnica će se širiti nakon otvaranja, u četvrtak, 11. oktobra, kada ćemo dočekati potrošače u 16 prodavnica širom zemlje. Od novembra do kraja godine, planiramo otvaranja još 7 Lidl prodavnica - na Adi u Beogradu, u Vršcu, Inđiji, Jagodini, Kikindi, Kruševcu i Pančevu, a sa investicijama ćemo nastaviti i u godinama koje dolaze. Trenutno, naša kompanija okuplja više od 1.500 zaposlenih - ističe ona.\n- Sigurno je da će dolazak Lidla, kao prvog savremenog diskonta, doneti nešto novo za potrošače u Srbiji. Naš cilj je da na ovom tržištu ponudimo najbolji odnos cene i kvaliteta. Želimo da postanemo omiljeno mesto za kupovinu, da rastemo i razvijamo se sa srpskim tržištem i budemo deo zajednice - objašnjava Martina Petrović i dodaje:\n- U asortimanu ćemo ponuditi više proizvoda koje domaći potrošači do sada nisu imali prilike da kupuju u Srbiji - tu pre svega mislimo na jedinstvene Lidl brendove, ali i oko 350 proizvoda domaćih dobavljača. Primer dobre prakse je i užički dobavljač kafe koji je uveo IFS sertifikat, a koji sada proizvodi svu domaću kafu koja će se u Lidlu Srbija prodavati pod našim brendom Sunga.\nLidl sprema veliki bum: Pritisak nikad veći...\nEKONOMIJA Skuplji smo od Nemačke\nSRBIJA "Srbija uvek može da računa na podršku Nemačke"


► Izveštaj EP: Srbija u grupi zemalja s malim riizikom od pretnji po mir\n"Normandijski indeks" koji je ove godine pripremljen tek drugi put, razlikuje se od drugih po tome što je prilagođen pristupu i delovanju EU u oblasti mira i bezbednosti.\nEvropska unija (27 članica) tretirana je kao celina među 136 zemalja obuhvaćenih indeksom i nalazi se na 11. mestu sa 7,54, pri čemu indeks 10 znači da nema rizika a nula ukazuje na veliku pretnju po mir.\nSrbija je na istom mestu kao 2019, sa indeksom 6,5, u grupi zemalja s malim rizikom od pretnji po mir.\nOd zemalja s Balkana, Crna Gora je na 28. mestu, a Albanija deli 30. s još tri zemlje.\nU grupi zemalja s malim rizikom je i Severna Makedonija, na 42. mestu svetske liste, dok je Bosna i Hercegovina (BiH) među državama sa umerenim rizikom, na 74. mestu.\nMeđutim, BiH, Albanija i Crna Gora su u grupi onih koji su najviši napredovali u odnosu na prethodnu godinu - BiH se popela za 12 mesta, a Albanija i Crna Gora za po devet.\nSeverna Makedonija se međutim ove godine, u odnosu na 2019, spustila za deset mesta.\nIzveštaj sadrži i studije slučaja za 40 zemalja, ali među njima nije Srbija.\nPredgovor za izveštaj napisao je predsednik Evropskog parlamenta, David Sasoli, koji je istakao da nas je 2020, verovatno više nego ijedna godina poslednjih decenija, podsetila da "bezbednost ne treba da uzimamo zdravo za gotovo" i da pretnje po bezbednost i demokratiju mogu da budu u različitim oblicima.\nSasoli je istakao da je unapređenje mira i međunarodne bezbednosti temelj spoljne politike EU i dodao da je "Evropski parlament posvećen ponovnom aktiviranju multilateralizma za razvoj, bezbednost i mir".\nEPRS je "Normandijski indeks" pripremio s međunarodnim "Institutom za ekonomiku i mir" (IEP) iz Sidneja.\nJoš dvoje umrlo u Srbiji od posledica infekcije koronavirusom, novozaraženih 326\nU poslednja 24 sata u Srbiji su još dve osobe umrle od posledica infekcije koronavirusom, čime je ukupan broj umrlih porastao na 780, saopšteno je danas.


Kontroverzne odluke Srbije i BiH o obnovljivim izvorima energije – ASinfo Portal\n11.07.2021. / 12:00\nBEOGRAD – Jedino Srbija u regionu Zapadnog Balkana ima uspostavljenju berzu struje, izjavio je direktor Sekretarijata Energetske zajednice (EZ) Janez Kopač, ocijenivši da nepostojanje nacionalnih tržišta električne energije sputava brži napredak regiona u procesu prelaska na obnovljive izvore energije (OIE).\nJanez Kopač, foto CAPITAL\nKopač je na konferenciji za medije, na kojoj je predstavljeno istraživanje Centra za zelenu politiku pod nazivom “Karbonska neutralnost u EZ – pokretači i prijedlozi poltilka”, priznao da, uprkos kritika koje EZ ima na račun energetskih politika u regionu, postoje pozitivni pomaci u pogledu tranzicije ovdašnjih ekonomija na “zelenu energiju”.\nOn je na skupu naveo da su druge nacije u regionu u fazi pripreme osnivanja tržišta električne energije, te da su tri zemlje – Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija – izmijenile zakone iz ove oblasti, pri čemu je Srbija u svoj zakon unijela i aukcije za finansiranje OIE.\nDodao je da Crna Gora i kosovske vlasti pripremaju izmjene tih zakona, dok Bosna i Hercegovina po tom pitanju zaostaje. Kopač je, takođe, rekao da postojeće feed-in tarife, odnosno podsticajne otkupne cijene po kWh proizvedenom iz OIE, nisu privlačne za nove investicije u “zelenu energiju” i da vlade nisu voljne da povećaju kvote, izvještava Euronews.\nPrema njegovim riječima, tehnologija za OIE je sada vrlo jeftina, a u mnogim slučajevima i ne zahtijeva neke posebne državne podsticaje. Kao drugu važnu stvar za podsticanje investitora da više ulažu u “zelenu energiju” na Zapadnom Balkanu naveo je utvrđivanje obavezne alokacije korišćenja kapaciteta OIE.\nKako je objasnio, u regionu je iskorišćenost tih kapaciteta potcijenjena i iznosi samo 30 posto, dok EU premašuje 70 procenata. Naglasio je da ti kapaciteti moraju da budu ponuđeni na korišćenje trgovcima električnom energijom.\nKopač je takođe apostofirao potrebu povezivanja energetske infrastukture u regionu, radi unapređenja trgovanja energijom, napominjući da investitori u OIE treba da imaju više kanala za trgovanje, a ne da budu ograničeni na lokalno tržište.\nNa kraju je, kao još jednu, ne manje važnu stvar, koja sprečava razvoj OIE na Zapadnom Balkanu, naveo finansiranje proizvodnje električne energije iz uglja, pominjući u tom kontekstu da “Srbija i BiH izdvajaju više novca iz budžeta za proizvodnju struje iz uglja nego za finansiranje OIE”, što je, po njemu, “kontroverzno”. Indikator\nTagovi: janez kopacobnovljivi izvori energije