O tome je svedočila i izložba fotografija koja je otvorena u okviru manifestacije „Noć muzeja“, kada je široj javnosti bilo omogućeno da vidi u kakvom su stanju pojedini delovi zgrade i depoi u kojima se čuvaju eksponati, muzejski materijal i dokumentacija. Potreba za njihovom rekonstrukcijom pominjana je u nekoliko navrata, poslednji put o tome je bilo reči u novembru prošle godine prilikom posete tadašnje državne sekretarke za kulturu u Ministarstvu kulture Nadice Momirov. Tada je najavljeno da će, nakon zgrade Narodne biblioteke, prioritet lokalne samouprave biti adaptacija i rekonstrukcija zgrade muzeja uz pomoć Ministarstva kulture.\nMeđutim, do sada po tom pitanju ništa nije urađeno, a prema rečima v.d. direktora muzeja Branislave Mikić Antonić, o rekonstrukciji zgrada Gradskog muzeja nije raspravljano ni prilikom razmatranja i (ne)usvajanja izveštaja o radu za 2009. i plana rada za 2010. godinu.\n„Na sednici niko nije potegao pitanje stanja zgrada u kojima se nalazimo. O tome je bilo reči prošle godine kada je Nadica Momirov sa Marjanom Radičevićem obišla našu kuću. Muzej je na nivou opštine, posle zgrade biblioteke, sledeći prioritet za sanaciju, rekonstrukciju i adaptaciju s obzirom na to da su objekti u katastrofalnom stanju. Ova zima je zbog snega donela dodatne probleme koji su nam u bukvalnom smislu padali na glavu. Plafon pada, voda curi na sve strane, svaka kiša je prava drama ali smo zapeli kod projekta. Mi i dalje nemamo projekat koji neko treba da uradi, moraju da se odvoje sredstva za projekat. Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture jeste uradio tehničko snimanje zgrade, zato što smo srodne institucije, ali neće besplatno ustupiti rezultate svog rada na ovoj zgradi nekom projektantu. Tu smo se mi zaglavili. Znam da je bilo kontakata između Ministarstva kulture, Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i lokalne samouprave da se taj problem reši, ali na tim sastancima ja nisam bila prisutna, tako da ne znam rezultate razgovora. Do sada o tome nikakva informacija do nas, kao institucije, nije stigla“ rekla je Branislava Mikić Antonić.\nMarjan Radičević, član Opštinskog veća zadužen za Nacionalni investicioni plan i fondove, rekao je da je lokalna samouprava inicirala posetu državnog sekretara u cilju pomoći oko finansiranja projekta rekonstrukcije i sanacije zgrade Gradskog muzeja.\n„Pošto se objekat nalazi pod zaštitom države i u ingerenciji je Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture, Zavod je, po informaciji v.d. direktora Branislave Mikić Antonić, uradio detaljno tehničko snimanje postojećeg stanja zgrade i tehničku dokumentaciju, koji su potrebni da bi se, ukoliko sredstva budu postojala, napravio pre svega idejni, a zatim i glavni projekat za rekonstrukciju i dogradnju zgrade Gradskog muzeja i galerije u Bečeju. Ministarstvo kulture je prošle godine objavilo konkurs za sufinansiranje projekata u oblasti zaštite kulturnog nasleđa. Na tom konkursu je Zavod zajedno sa nama učestvovao, a cilj je bio da se izradi idejni i glavni projekat koji bi obuhvatio sanaciju postojećeg prizemnog objekta, pretvaranje tavanskog u poslovni prostor i dogradnju dvorišnog krila radi proširenja smeštajnih kapaciteta muzeja. To bi bila početna faza projekta. Realizacijom tog projekta dobilo bi se poboljšanje uslova i smeštaja za čuvanje muzejskih zbirki, radila bi se edukacija školske omladine, domaćih i inostranih turističkih grupa, unapredio bi se istraživački rad i muzejska delatnost. Dobila bi se veća korisna površina radnog i izložbenog prostora, uslovi za održavanje i izlaganje eksponata bi bili bolji, automatski bi bile i stalne postavke muzejske zbirke, što bi se odrazilo i na povećanje broja posetilaca, i ono osnovno: zgrada bi se sanirala, a znamo svi kako ona izgleda“, rekao je Radičević. Očigledno, bečejski projekat nije odobren.\nInače, zgrada Gradskog muzeja je zaštićena kao spomenik kulture 1976. godine i predstavlja staro jezgro Bečeja, a od 1991. godine u Pokrajinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture vodi se kao objekat od velikog značaja.\nKako je rekao Radičević, prema viđenju Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture, za projektno-tehničku dokumentaciju je potrebno 4.175.000 dinara, Ministarstvo kulture bi učestvovalo sa 56,4 posto, odnosno 2.355.000 dinara, dok bi 1.820.000 dinara trebalo obezbediti iz drugih izvora finansiranja (lokalna samouprava, konkursi, fondovi). Projektna dokumentacija obuhvata pet segmenata, izradu idejnog rešenja sanacije postojećeg objekta, pretvaranje tavanskog u poslovni prostor i dogradnju u dvorištu (535.000 dinara), izradu glavnog projekta (1.520.000 dinara), izradu projekta enterijera i stalne postavke (1.820.000 dinara), tehničku kontrolu glavnih projekata (150.000 dinara) i pribavljanje uslova i saglasnosti (150.000 dinara).\n„Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture bi krenuo u realizaciju izrade idejnog projekta ukoliko bi dobio 535.000 dinara od nekoga, ovog puta je bilo dogovoreno da će to da uradi lokalna samouprava i da se u roku od 90 dana napravi idejni projekat. Taj dogovor je bio postignut u martu ove godine kada su stručnjaci iz Zavoda bili u Bečeju i to je prvi deo razgovora, vezan za učešće lokalne samouprave. Drugi segment je izrada glavnog projekta čija je vrednost 1.520.000 dinara koju Ministarstvo kulture treba da pokrije, međutim, dogovorili smo se da ne radimo idejni, nego da se odmah uradi glavni projekat, za koji će oko 500.000 dinara dati lokalna samouprava, a milion dinara Ministarstvo kulture. Druge stvari nisu bile predmet razgovora, jer smo mislili da je bitno da radimo na glavnom projektu i krenemo u realizaciju. Onda se desilo da na sednici Opštinskog veća ponovo imenovana direktorica muzeja nije dobila saglasnost i mislim, to je moj lični stav, da je zbog kritika na račun plana i programa muzeja iz prošle godine došlo do prekida komunikacije, da sa one druge strane nismo dobili važan motiv, energiju da istrajemo oko realizacije projekta. Logično je da očekujemo od onoga ko boravi i radi u toj ustanovi da nas podseća, opominje i drži nam fokus na tome. Ja sam član Opštinskog veća za NIP i fondove i mogu da pomognem što se tiče konkursne dokumentacije, ali ne možete ništa bez investitora i bez elana. Ja sam samo pomogao da aktuelizujem tu priču. Međutim, u muzeju je trenutno posebna situacija, nije rešen pravni status direktora, tako da sa te strane nemamo zainteresovanost da se ta priča ponovo aktuelizuje. Mislim da opština i muzej treba zajednički da nastupe“, rekao je Radičević.\nNa pitanje da li to znači da je pitanje rekonstrukcije zgrade muzeja ostalo u okviru dogovora da će projekat podržati i Ministarstvo kulture i lokalna samouprava, ali da je potreban neko ko će sve to pokrenuti, Radičević je odgovorio: „Treba neko ko će da se zaduži za to, neko mora, ko je po ingerencijama najkompetentniji, a na koga se i odnosi projekat, to da prati i mora da ima vrlo dominantnu i zapaženu ulogu. Mi smo ovde rešeni da izdvojimo sredstva i izdvojićemo ih, ali ne možemo sami da brinemo tu brigu.“\nViše iz ove kategorije « Sajam starih zanata: Vojvodina se probudila\tGradsko pozorište: Bogat program za narednu sezonu »


September 23, 2020, 07:17:22 pm\nAuthor Topic: Odnosi na relaciji Rusija - NATO (Read 329240 times)\n« Reply #2280 on: August 22, 2019, 07:56:55 am »\nFrancuski predsednik Emanuel Makron izjavio je u sredu da bi ponovni prijem Rusije u grupu G7 bez rešavanja pitanja ukrajinske krize bila greška.\nOn je dodao da bi to takođe ukazivalo na slabost zapadnih sila, prenosi Rojters. Makron je naveo da bi takav potez bio strateška greška koja bi potvrdila eru nekažnjivosti.\nFrancuski lider je to izjavio uoči samita koji će biti održan ovog vikenda u Bijaricu.\nOn je dodao da se ukrajinska kriza mora rešiti pre nego što se Rusija vrati za sto, iako ostaje od ključne važnosti da se sa Moskvom nastavi razmatranje međunarodnih kriza.\n« Reply #2281 on: August 22, 2019, 04:09:01 pm »\nZbog američkih raketa zasedaće Savet bezbednosti\nMoskva je, uz podršku Pekinga, zatražila sednicu Saveta bezbednosti UN zbog plana SAD da razvije rakete srednjeg dometa.\nTo je potvrdila portparolka ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n"Postoje indicije da će se Savet bezbednosti danas sastati povodom planova SAD o razvijanju i razmeštanju rajeta sreddnjeg dometa, na zahtev Rusije i Kine", rekla je Zaharova a prenosi Tas.\nZahtev je upućen posle objavljivanja američkih planova o razmeštanju raketa srednjeg dometa u Aziji, u pacifičkom regionu, rekla je ona i dodala da je to samo prvi korak, jer SAD mogu u budućnosti takvo oružje da raspodele i u drugim delovima sveta kao što je Evropa.\nPortparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova je naglasila da akcije Vašingtona predstavljaju pretnju po globalnu stabilnost.\nPentagon je u ponedeljak saopštio da je testirao konvencionalnu krstareću raketu na ostrvu San Nikolas u Kaliforniji.\n"Lansirana raketa je pogodila cilj pošto je preletela 500 kilometara. Prikupljeni podaci i naučene lekcije će biti korišćene u daljem razvoju ovog oružja", saopšteno je tada.\n« Reply #2282 on: August 23, 2019, 09:09:46 am »\nKanada je saopštila da se i dalje protivi povratku Rusije u grupu industrijski najrazvijenih zemalja sveta, nekada poznatu kao Grupa 8.\nTo je američki predsednik Donald Tramp izneo kao ideju koju bi trebalo razmotriti na samitu G7 predstojećeg vikenda u Francuskoj.\n"Rusko kršenje međunarodnog prava invazijom na Krim i njegovom aneksijom, podrška ratu u Donbasu, nešto je što ne prihvatamo", istakla je Frilendova.\n« Reply #2283 on: August 23, 2019, 02:23:31 pm »\nPutin je rekao, prema transkriptu na stranici Kremlja, da Rusija ne može da stoji mirno, dok sad priča o novim raketama u azijsko-pacifičkom regionu, dok to "pogađa ključne interese zemlje u blizini ruskih granica".\n"Uzimajući u obzir nove okolnosti, izdao sam naredbu Ministarstvu odbrane, Ministarstvu spoljnih poslova i drugim specijalizovanim agencijama da analiziraju nivo pretnje, koji za našu zemlju stvaraju gore pomenute SAD za našu zemlju i da se preduzmu sveobuhvatne mere za pripremu simetričnog odgovora", rekao je Putin, saopštila je pres-služba Kremlja, navodi Tanjug.\n« Reply #2284 on: August 23, 2019, 02:39:15 pm »\nSud u Moskvi odlučio je u petak da produži za još dva meseca pritvor bivšem američkom marincu Polu Vilanu osumnjičenom za špijunažu, najmanje do kraja oktobra.\nPri dolasku na ročište u sud Vilan je rekao da su ga čuvari povredili u zatvoru gde se nalazi u očekivanju suđenja, prenosi "Frans pres".\nVilanu je pozlilo u sudu i pozvana je hitna pomoć, ali su bolničari rekli da nije potrebna hospitalizacija, javlja AP.\nAmerička ambasada saopštila je prošlog meseca da se Vilanovo stanje pogoršalo.\nOn se već žalio na loše zatvorske uslove i ranije je rekao da mu je život ugrožen.\nVilan koji koji uz američko ima i britansko, irsko i kanadsko državljanstvo, uhapšen je 28. decembra 2018. godine. Ruska bezbednosna služba FSB, navodi da je on priveden dok je vršio akt špijunaže, što on demantuje.\n« Reply #2285 on: August 24, 2019, 07:07:55 am »\nSB UN održao je vanrednu sednicu zbog nedavnog testiranja američke konvencionalne krstareće rakete.\nMoskva je tokom sednice upozorila da se svet nalazi na ivici nove trke u naoružanju, dok američka strana tvrdi da je Rusija godinama kršila sporazum o nuklearnim snagama srednjeg dometa.\n« Reply #2286 on: August 25, 2019, 10:47:27 am »\nDonald Tramp je rekao da je "moguće" da će pozvati Rusiju da se ponovo pridruži godišnjem skupu industrijski najrazvijenijih zemalja iduće godine.\n« Reply #2287 on: August 26, 2019, 09:02:01 am »\nNovi paket američkih sankcija protiv Rusije stupio je na snagu u ponoć.\nKako se očekuje, on neće značajno uticati na njen ekonomski razvoj.\nPredsednik komiteta Državne dume za finansijska tržišta Anatolij Aksakov podsetio je da je uvođenje sankcija bilo objavljeno početkom avgusta. Nakon toga, rejting-agencija "Fič" je povećala suvereni rejting Rusije i jednog broja državnih kompanija. Reakcija tržišta, zvaničnih predstavnika Rusije i bankarskog sektora je bila mirna.\n"Sve to je potvrda da te mere ne mogu da izvrše značajan uticaj na Rusiju. Uzimajući u obzir da nam spoljno zaduživanje sada nije potrebno, to takođe govori da neće biti nikakvog uticaja na finansijsku stabilnost, niti na nedostatak resursa", izjavio je Aksakov.\nPo njegovim rečima, antiruske sankcije imaju veliki uticaj na unutrašnju politiku SAD.\nPoslanik je zaključio da je glavni minus ograničavajućih mera nastavak antiruskog raspoloženja i pogoršanje atmosfere, piše Sputnjik.\nRanije je saopšteno da je predsednik SAD Donald Tramp potpisao ukaz kojim se utvrđuje spisak ograničavajućih mera koje se uvode Rusiji zbog "slučaja Skripalj".\nIz dokumenta objavljenog na sajtu Bele kuće sledi da sankcije podrazumevaju sprečavanje davanja zajmova, finansijske ili tehničke pomoći međunarodnih finansijskih institucija.\nSAD to mogu da ostvare preko svojih predstavnika u tom organizacijama (Međunarodni monetarni fond, Svetska banka, Evropska banka za rekonstrukciju i razvoj i druge), piše Sputnjik.\n« Reply #2288 on: August 26, 2019, 01:55:04 pm »\nRusiji ne treba nova G8, važniji su nam G20 i BRIKS\nŠef diplomatije Rusije Sergej Lavrov izjavio je da Rusija nije tražila ponovno oživljavanje Grupe 8, dok portparol Kremlja Dmitrij peskov smatra da je o tome nemoguće pričati dok ne postoji konsenzus u trenutnom, G7 formatu u koji Moskva nije uključena.\n"Ni od koga nismo tražili da se bavi ovim pitanje. Već sam rekao da smo o tome (oživljavanju formata G8) čuli od izjava pojedinih zapadnih kolega. Ni sa kim nismo pričali o ovome, niti ćemo", rekao je Lavrov na konferenciji za novinare, dodajući da je primetna rusofobična konotacija u stavu zemalja G7.\nLavrov je istakao da je Rusija uključena u aktivnosti drugih organizacija, poput BRIKS-a, Šangajske organizacije za saradnju, G20 i Ujedinjenih nacija.\nRuski ministar je dodao da je Rusiji bitniji rad u okviru G20, nego unutar G8.\nAnonimni izvor agencije Tass u nedelju je izjavio da su lideri G7 opširno razmatrali povratak Rusije u format G8, ali da nisu došli do zaključka. Peskov je poručio da je nemoguće da se Rusija vrati u grupu na poziv samo jedne države, jer se sve odluke donose konsenzusom.\nAmerički predsednik Donald Tramp ranije je izjavio da bi bilo prikladno da se Rusija ponovo pridruži formatu.\nUpitan o Trampovoj izjavi, Peskov je rekao da to ne vidi kao provokaciju.\n« Reply #2289 on: August 26, 2019, 05:55:20 pm »\nTramp: Bolje imati Rusiju „u šatoru, nego van njega”\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je danas da je bolje imati Rusiju „u šatoru” nego „izvan šatora” grupe naprednih industrijalizovanih ekonomija.\nGovoreći na samitu Grupe sedam u Francuskoj, Tramp je izjavio da naginje ka tome da pozove Rusiju na samit sledeće godine u Sjedinjenim Državama i da se o tome razgovara, prenosi G7.\nTramp je rekao da neke zemlje G7 žele da Rusija bude pozvana da se ponovo priključi grupi, dok su druge protiv. On nije izdvojio nijednu naciju, ali je napomenuo da Nemačka kupuje energiju od Rusije, dok „SAD pomažu u odbrani Evrope od agresije Moskve”.\n« Reply #2290 on: August 28, 2019, 09:30:55 am »\nPompeo: Pozabaviću se vraćanjem Rusije u sastav G7\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo izjavio je da će se pozabaviti vraćanjem Rusije u sastav G7.\n- Predsjednik Donald Tramp smatra da bi mi to trebalo da uradimo, a ja radim za našeg predsjednika - rekao je Pompeo u intervjuu američkim televizijama Foks i Si-bi-es.\nPrethodno je list Gardijan, pozivajući se na neimenovane izvore, saopštio da je Donald Tramp izazvao nervozu u redovima G7, kad je tokom samita u Bijaricu, u Francuskoj, ponovo insistirao da Rusiju vrate nazad u grupu.\nKako je rekao, to je neophodno kako bi Moskva učestvovala u razgovorima prije svega kada je riječ o Iranu, Siriji i Sjevernoj Koreji.\nOd ostalih lidera, samo je italijanski premijer Đuzepe Konte ponudio Trampu podršku, dok je njegov japanski kolega Šino Abe bio neutralan.\nOstali – britanski premijer Boris Džonson, njemačka kancelarka Angela Merkel, kanadski premijer Džastin Trudo, predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk i francuski predsjednik Emanuel Makron – oštro su reagovali na Trampove prijedloge.\n« Reply #2291 on: September 03, 2019, 07:19:10 am »\nRusija NATO-u predložila moratorijum o raspoređivanju raketa\nRusija je predložila članicama NATO-a moratorijum o raspoređivanju raketa srednjeg i kratkog dometa, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nOn je govorio pred studentima ruskog Univerziteta za međunarodne odnose MGIMO.\n"Ako se SAD uzdrže od raspoređivanja raketa u Evropi ili Aziji, mi nećemo napraviti isti takav korak. To je ozbiljan predlog. U suštini, moratorijum, dobrovoljni moratorijum, koji smo već predložili članicama NATO; predložili smo da se kolektivno pridruže tom moratorijumu. Oni, za sada, na to nisu pristali", dodao je on.\n« Reply #2292 on: September 05, 2019, 02:07:23 pm »\n« Reply #2293 on: September 05, 2019, 02:11:20 pm »\nPutin nudi Trampu da SAD kupe rusko hipersonično oružje\n« Reply #2294 on: September 05, 2019, 07:33:03 pm »


Ombudsman je objavio danas Izveštaj sa preporukama u vezi sa povredom dostojanstva i prava penzionera na penziju - Vesti - Avokati i Popullit\nOmbudsman je objavio danas Izveštaj sa preporukama u vezi sa povredom dostojanstva i prava penzionera na penziju\nOmbudsman je prosledio danas Ministarstvu Rada i Socijalne Zaštite Izveštaj Ex officio sa preporukama u vezi sa povredom dostojanstva i prava penzionera na penziju.\nIzveštaj se odnosi na obavezu korisnika penzija da se svakih šest (6) meseci pojave pri nadležnom organu MRSZ-a, kako bi im se ne bi ukidala penzija i sastavljen je na osnovu članka koji je objavljen u dnevnoj štampi “Koha Ditore”, dana 30. maja 2016. godine.\nCilj ovog Izveštaja je da se skrene pažnja Skupštini Republike Kosova i Ministarstvi Rada i Socijalne Zaštite (MRSZ) o neophodnosti zaštite ljudskog dostojanstva penzionera kao rezultat procedure javljanja, koje proizilaze iz Zakona o Penzijskim Šemama Finansirane od Države (Zakon br. 04/L-131) i Administrativnog Uputstva (MRSZ br. 05/2015).\nU ovom izveštaju, tretirana je neophodnost zaštite ljudskog dostojanstva penzionera Republike Kosova i prava na penziju kao rezultat procedure javljanja, koja proističe iz zakona o Penzijskim Šemama Finansirana od strane Države (Zakon Br. 04/L-131) i Administrativnog Uputstva (MRSZ Br. 05/2015).\nOmbudsman smatra da je ovime narušeno ljudsko dostojanstvo, pravo garantovano Ustavom, i da smanjenje ili prekid prava na penziju predstavlja mešanje u pravo na nesmetano uživanje imovine, procenjujući ovu zakonsku meru kao diskriminatorsku, koja narušava dostojanstvo penzionera, i dolazi u suprotnosti sa efektom koji je zakon u principu nastojao da pruži.\nZbog toga, u cilju zaštite dostojanstva penzionera i mogućnosti mirnog i nesmetanog uživaja svojih prava, Ombudsman, preporučuje MRSZ da pokrene postupak izmene i dopune Zakona o penzijskim Šemama Finansiranim od Države, u cilju sanacije povreda penzionera, kao i da stavi u funkciji svoje resurse verifikacije u vezi sa statusom penzionera putem drugih oblika, kao što su analizirani u Izveštaju, i da daje javno obaveštenje o izmeni procedura.\nIzveštaj sa preporukama, u svom kompletnom obliku, za pristup javnosti nalazi na zvaničnom sajtu IO, i isti se dostavlja medijima.


NARODNA SKUPŠTINA RS: Okončan Tvining projekat EU za unapređenje kapaciteta svih parlamenta u BiH u kontekstu procesa evropskih integracija\nZaposlenim u Službi Narodne skupštine Republike Srpske 22. februara 2016. godine uručene su diplome Tvining projekta Evropske unije, čime je i formalno okončan ovaj, dvogodišnji program koji je imao za cilj unapređenje kapaciteta svih parlamenta u BiH u kontekstu procesa evropskih integracija.\nVođa projekta Zoltan Horvat zahvalio se zaposlenim i rukovodstvu Službe, na čelu sa generalnim sekretarom Markom Aćićem, za nesebičnu saradnju i zalaganje tokom realizacije ovog projekta, koji je, poslije dvogodišnjeg rada, rezultovao setom preporuka za unapređenje rada parlamenta koji je, kako je istakao, jednoglasno prihvatio Kolegijum Narodne skupštine.\n- Narodna skupština Republika Srpske prva je među četiri parlamenta u BiH koja je prihvatila preporuke, proizišle iz ovog projekta - naglasio je Horvat, te izrazio nadu da će prihvaćene preporuke biti i provedene u praksi.\nOn je posjetio da je, u okviru ovog projekta, 24. januara ove godine u Sarajevu predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović, zajedno sa čelnicima ostalih parlamenta, potpisao koncept mehanizma saradnje parlamenata u BiH u poslovima vezanim za proces integracija u EU.\nZahvaljujući se timu Tvining projekta, generalni sekretar Aćić izrazio je zadovoljstvo rezultatima ovog projekta i zahvalio se Tvining timu na uspješnoj saradnji.\nOn je izrazio očekivanje da je ovaj projekat tek početak saradnje sa EU i da će Narodna skupština i u narednom periodu biti korisnik sličnih programa koji bi mogli da dodatno unaprijede njene kapacitete.


FIRMA – Vedo Facility\nNedeljno čišćenje u trajanju od četiri sata, koje uključuje navedene usluge. Ovaj vremenski okvir je sasvim dovoljan da se gore navedene aktivnosti izvrše kvalitetno i efikano.\nNa raspolaganju vam je jedna od navedenih usluga dodatnog čišćenja godišnje koja je deo FIRMA paketa. Svaka sledeća se naplaćuje po unapred utvrđenom cenovniku. Ukoliko želite da izbegnete i ovu obavezu informišite se o paketu FIRMA PLUS.\npopravka manjih kvarova na kućnim aparatima\npopravka manjih kvarova grejnih tela\nservis manjih kvarova bele tehnike\nNa raspolaganju vam je jedna od navedenih usluga godišnje koja je deo FIRMA paketa. Svaka sledeća se naplaćuje po unapred utvrđenom cenovniku. Ukoliko želite da izbegnete i ovu obavezu informišite se o paketu FIRMA PLUS.\nNavedene usluge se izvršavaju na zahtev klijenta, prema zvaničnom cenovniku na koji se za korisnike paketa FIRMA obrčunava popust od 20%.\nIstaknuta cena se odnosi na minimalne ključne faktore odnosno uslove . Cena usluga paketa FIRMA se formira iz nekoliko ključnih faktora odnosno uslova u kojima se obavaljaju usluge na teritoriji Beograda. Na cenu usluga paketa FIRMA utiču faktori poput: kvadrature, lokacije, dostupnosti.


Amerika se povlači iz UN sporazuma o međunarodnoj pomoći migrantima i izbeglicama | atina\nU septembru 2016. godine, 193 člana Generalne skupštine UN jednoglasno su usvojila političku deklaraciju, “Deklaracija Njujorka o izbeglicama i migrantima”, obavezavši se da poštuju prava izbeglica, pomognu njihov smeštaj, i obezbede im pristup obrazovanju i zaposlenju.\nDeklaracija Njujorka sadrži brojne odredbe koje nisu u skladu sa migracionom politikom Amerike, i principima Trampove administracije.\nKao rezultat, predsednik Tramp odlučio je da će Amerika prekinuti svoje učešće u procesu koji ima za cilj međunarodni konsenzus u UN-u 2018. godine, stoji u izjavi SAD-a.\nAmerička ambasadorka pri UN, Niki Hejli, izjavila je da će njena država nastaviti sa svojom “velikodušnošću” u podršci migrantima i izbeglicama širom sveta, ali da “naše odluke o migracionim politikama moraju uvek donositi samo i isključivo Amerikanci”.\n“Mi ćemo odlučiti koji je najbolji način da kontrolišemo naše granice, i kome će biti dozvoljeno da uđe u zemlju. Globalni pristup u Deklaraciji Njujorka prosto nije u skladu sa suverenitetom SAD-a.”\nPod vođstvom Trampa i njegovih “Amerika na prvom mestu” politika, SAD su se povukle iz nekoliko međunarodnih sporazuma donetih u vreme predsednika Baraka Obame, uključujući i međunarodni sporazum o klimatskim promenama.\nNedavno, Amerika se povukla i iz Uneska, agencije za nauku, obrazovanje, i kulturu, optuživši ih za “antiizraelske stavove”.\nTekst u originalu možete pronaći ovde:\nUN sporazum o međunarodnoj pomoći migrantima i izbeglicama


UN: Droga preko Balkana sve jeftinija\nAgencija Ujedinjenih nacija za borbu protiv droge objavila je u svom najnovijem izveštaju da bi cena kokaina u Evropi trebalo da nastavi da pada, jer krijumčari koriste nove rute za švrec kroz Zapadnu Afriku i Balkan.\nMeđunarodni bord za kontrolu narkotika (INCB) objavio je da se Balkan, preko kojeg se tradicionalno iz Avganistana i Centralne Azije heroin prebacivao u zapadnu Evropu, sada sve češće koristi i za dopremanje kokaina u Evropu. Kako javlja Glas Amerike, cena kokaina na ulicama stoga je drastično pala u poslednjih deset godina, a očekuje se da će ići još niže, ukoliko se ne spreči dopremanje.\nU izveštaju Ujedinjenih nacija navodi se da je Balkansko poluostrvo, nekada središte kriminala i nasilja usled rata u bivšoj Jugoslaviji i tranzicije komunističkog društva, postalo jedna od najsigurnijih oblasti za krijumčarenje u Evropi.\n"Tranzicija u istočnoj Evropi je učinila svoje. Svakoj zemlji nedostaje istrajnost i efikasnost u zaustavljaju ove vrste krijumčarenja", rekao je komandant Jedinice za organizovani kriminal Kosovske policije, potpukovnik Fatos Haziri.\n"Kosovo samo po sebi nije crna rupa, jer droga ne kreće odavde. Kokain i heroin ne potiču sa Balkana, ali politička i ekonomska nestabilnost uzimaju danak, i kriminalne grupe su shvatile da mogu to da iskoriste da lakše prelaze granice", kazao je on.\n"U poređenju sa prošlogodišnjom statistikom, postoji neznatno povećanje, ali nemamo podatke koji nagoveštavaju da bi ovo moglo da se pretvori u uznemirujući trend", kaže Haziri.


Kina završava najviši most na svetu (foto)\nKineski inženjeri završavaju izgradnju novog najvišeg mosta na svetu, saopštile su lokalne vlasti.\nMost Bejpanđang, u planinskim krajevima na jugozapadu Kine, nalazi se na visini od 565 metara iznad reke, saopštile su vlasti kineske pokrajine Guejdžou, a prenosi agencija Frans pres.\nKrajevi mosta povezani su proteklog vikenda, a dugačak je 1.341 metara i trebalo bi da bude otvoren za saobraćaj do kraja ove godine.\nMost će putovanje iz grada Ljupanšuj u pokrajini Guejdžou do Sjuenveja u susednoj pokrajini Juenan skratiti sa pet na manje od dva sata, prenela je kineska državna televizija Čajna sentral.\nNa izgradnji mosta se radilo tri godine, uz učešće oko 100 inženjera i tehničara.\nThe Beipanjiang Bridge, perhaps the #tallest bridge in the world, has a vertical distance of 569.66 meters #Guizhou pic.twitter.com/GxsWZ4xByp\n— BaliPromotionCenter (@translatorbali) September 12, 2016\nKada bude otvoren za saobraćaj, to će zvanično biti najviši most na svetu, viši od onog na reci Sidu u centralnoj kineskoj pokrajini Hubej, koji se nalazi na visini od pola kilometra a otvoren je za saobraćaj 2009. godine.


Broj azilanata raste, još se ne razmatra vraćanje viza\nBroj lažnih azilanata iz zemalja zapadnog Balkana opet je porastao, zbog čega je iz Evropske komisije nedavno i Srbiji stigao još jedan zahtev da reši taj problem. Evropska unija, kako saznaje RSE, ipak još ne razmišlja da Srbiji vrati vizni režim.\nU jesen se povećava broj emigranata iz Srbije jer zahtevima za azil deo najsiromašnijih građana pokušava u boljim uslovima da prezimi u zemljama zapadne Evrope. Objašnjenja država članica Evropske unije da se iz ekonomskih razloga ne može dobiti azil nisu puno pomogla, pa je priliv takozvanih lažnih azilanata u septembru drastično porastao.\nVensan Dežer, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, izjavio je za RSE da problem ipak nije još dosegao nivo na kom bi trebalo preduzeti drastične mere.\n„Ne, još ne razmmišljamo da zbog toga Srbiju vratimo na crnu šengensku listu. Ipak, postoji i takva mogućnost, jer je jasno da brojke nisu dobre, da ima puno ljudi koji traže azil, i situaciju ćemo pratiti vrlo pažljivo. Neki propisi su promenjeni, i ideja je da postoji određena granica, i ako ona bude pređena onda zemlje članice mogu da razmatraju i to da se vrati vizni režim. To naravno niko ne bi želeo, ali ako broj azilanata bude rastao postoji i taj rizik“, ocenjuje Dežer.\nNajviše takozvanih lažnih azilanata iz Srbije odlazi u Nemačku, Belgiju, Švedsku i Luksemburg. Prema podacima državnih i nevladinih organizacija, devedeset odsto njih su pripadnici romske zajednice i Albanci, uglavnom sa juga Srbije ali i sa Kosova. Broj srpskih državljana koji su u septembru tražili azil u Nemačkoj bio je 137, dok ih je ukupno u junu i julu bilo 91.\nMaja Bobić, iz Evropskog pokreta u Srbiji, kaže da je za dugoročno rešenje ovog problema najvažnije poboljšanje ekonomske situacije u Srbiji, ali i da se pre toga moraju primeniti kratkoročne mere koje je država obećala odavno.\n“Očigledno je da je kritična tačka sprovođenje tih mera. Neke od njih podrazumevaju redovnu i intenzivnu komunikaciju sa građanima Srbije koji su prepoznati kao mogući tražioci azila u Evropi. Na tome se mora mnogo ozbiljnije i sistematičnije raditi. Treba poboljšati i komunikaciju sa Evropskom komisijom i institucijama EU kako bi uvek bili obaveštene šta se konkretno radi” , ocenjuje Maja Bobić.\nPotrebna jača kontrola granice\nEvropska unija nedavno je usvojila zaštitnu odredbu za vanredne prilike kojom se predviđa privremeno ukidanje bezviznog režima za zemlje iz kojih dolazi veliki broj azilanata. Zabrinuta zbog novog talasa, Evropska komisija ovih dana je od vlada Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Albanije, zatražila da odgovore šta "neodložno čine da se to spreči”.\nDanilo Rakić, iz Grupe 484 koja se bavi azilantskim problemima, rekao je za RSE da je situacija ozbiljna, i da bi država trebalo da sprovede informativnu kampanju u kojoj će potencijalnim azilantima objasniti pravila.\nGranica sa EU - ilustracija\n„Pravo da se izađe iz zemlje sigurno ne znači i pravo da se u neku drugu zemlju uđe i tamo trajno ostane. Najavljena je dvojna kontrola granica i ukidanje povlastica tražiocima azila. I u vezi sa ovim pitanjem bitno je da postoji saradnja u duhu solidarnosti između zapadnih zemalja i Srbije. Kako pitanje azila ne bi bilo zloupotrebljavano na ovaj način“, kaže Rakić.\nDovoljan motiv za odlaske ranije je bila činjenica se tokom procedure u kojoj se odlučuje o zahtevu za azil, koja u pojedinim državama Evropske unije traje i do tri meseca, u nekim zemljama dobija novčana pomoć i do 50 evra dnevno, što tražioci azila računaju kao čistu mesečnu zaradu od 1.500 evra. Sada su ta pravila u nekim državama promenjena.\nVensan Dežer nadležnima u Srbiji preporučuje da nastave započete mere, i da o uslovima bezviznog putovanja u države Evropske unije dobro informišu građane.\n“Ali svakako, srpske vlasti treba da budu aktivne u pojačanoj kontroli granice. Dok i zemlje članice Evropske unije tu treba da urade svoj deo posla i da dogovore uslove pod kojima se lažni azilanti vraćaju u matične zemlje. I da onda naravno vidimo šta se može učiniti da se to više ne ponavlja.”\nSamo u 2010. više od 17.500 građana Srbije zatražilo je azil u zemljama Evropske unije, čime se ova država svrstala na visoko treće mesto neslavne liste – iza Avganistana i Rusije. U oktobru će u Makedoniji biti održan sastanak ministara unutrašnjih poslova i pravosuđa zemalja regiona, na kom će biti razmotrena statistika za ovu godinu i dogovorene buduće mere.


Tajland: Nova pravila o prolasku kraljevske kolone\nTanjug 13. januara 2020. 12:05\nBANGKOK – Tajlandski kralj naredio je policiji te zemlje da smanji zatvaranje puteva tokom prolaska kraljevske kolone, a kako bi se na taj način smanjili zastoji u saobračaju.\nKomandant Sektora saobraćajne policije izjavio je danas da su nova pravila koja je izdao kralj Maha Vajiralongkorn testirana u glavnom gradu Bangkoku od oktobra.\nOn je rekao da će se nova pravila primenjivati u celoj zemlji, a odnose se samo na lična putovanja članova kraljevske porodice, a ne na ona koja uključuju službene dužnosti, prenosi AP.\n„Inicijativa njegovog veličanstva je da pomogne u ublažavanju zastoja u saobraćaju. Testirali smo to mesecima i sada smo došli do mera koje saobraćajna policija širom zemlje mora da sledi“, rekao je komandant policije.\nNova pravila su kritikovana na drustvenim mrežama poslednjih meseci zbog velikih saobraćajnih gužvi nastalih kada su putevi zatvarani kako bi kraljevska kolona automobila mogla da prođe, što je neuobičajeno jer je kraljevska porodica zaštićena zakonom i kritika se tretira kao kleveta za šta je zaprećena kazna i do 15 godina zatvora.\nNove smernice su objašnjene u video snimku koji je objavila policija.\nPrema tim smernicama, biće omogućeno da se saobraćaja nastavi sa suprotne strane puta od onog kojim prolazi kraljevska kolona, a dozvoljava se vozačima da koriste mostove i rampe koji prolaze preko ruta kolone.\nTakođe se savetuje policiji da budu ljubazni kad objašnjavaju razlog zaustavljanja saobraćaja i da koriste zastrašivanje ili silu.\nTrenutno se saobraćaj zaustavlja na letovima iz bezbednosnih razloga i zbog protokola koji nalaže da niko ne bi smeo da gleda članove kraljevske porodice.


Aktuelni načelnik Midhat Husić kandidat PDA za prvog čovjeka Banovića – Pokret Demokratske Akcije Banovići\nNaslovnica/Novosti/Aktuelni načelnik Midhat Husić kandidat PDA za prvog čovjeka Banovića\nAktuelni načelnik Midhat Husić kandidat PDA za prvog čovjeka Banovića\nMidhat Husić, aktuelni načelnik Banovića, kandidat je Pokreta demokratske akcije za prvog čovjeka ove izborne jedinice na Lokalnim izborima, koji će se u Bosni i Hercegovini održati 15. novembra ove godine.\nHusić je za vijećnika Općinskog vijeća Banovići, sa osvojenih 3362 glasa, izabran na Lokalnim izborima 2012., da bi ga krajem 2013. godine banovićko Općinsko vijeće privremeno imenovalo za općinskog načelnika.\nNa prijevremenim izborima za općinskog načelnika, početkom 2014. godine, ubjedljivom većinom sa više od 12 hiljada glasova u odnosu na protivkandidata, Husić je izabran za načelnika Banovića.\nSličan izborni rezultat ponovio je i na lokalnim izborima 2016. godine te je sa osvojenih više od 14 hiljada glasova imenovan ponovo za načelnika općine.\nPDA-ov kandidat za načelnika rođen je 1974. godine u Banovići Selu. Osnovnu i srednju školu završio je u Banovićima, dok je zvanje diplomiranog ekonomiste stekao na Ekonomskom fakultetu Univerzteta u Tuzli.\nU periodu agresije na našu zemlju bio je u redovima Armije Republike Bosne I Hercegovine.


Dogovorena saradnja sa organizacijom Nova snaga Kragujevac – Nebojša Zelenović\nDogovorena saradnja sa organizacijom Nova snaga Kragujevac\nOtvorena građanska platforma okupljena oko politike Tri tačke danas je i formalno dobila podršku organizacije Nova snaga Kragujevac. Na zajedničkoj konferenciji za novinare održanoj u Kragujevcu, predsednik Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović i Nikola Nešić ispred NSKG najavili su saradnju i ocenili da Tri tačke daju snažan osnov jedne jasne politike za dobru budućnost građana Srbije.\n„Novi ljudi u politici, Srbija na Zapadu, učešće u rešavanju kosovskog pitanja tri su principa oko kojih smo se lako dogovorili. Na toj osnovi, građanima ćemo ponuditi konkretan politički program koji će dati jasan pogled na uključenje Srbije u veliku ekonomsku revoluciju koja započinje u Evropi i Americi.“, rekao je tom prilikom Nebojša Zelenović.\nPrema Zelenovićevim rečima, transformacija privrede u cirkularnu ekonomiju treba da reši neodrživu razliku izmađu bogatih i siromašnih, vraćanje važnosti srednjoj klasi i da spreči zastrašujuće posledice klimatskih promena. „Sve ovo će se desiti kroz ubrzanje ekonomskog rasta. Daćemo rešenja za našu energetiku, industriju, i druge grane privrede.“, kaže Zelenović.\nOn ističe da su povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora i smanjenje korišćenja sirovina koje pribavljamo iz prirode, uz ogromno povećanje upotrebe recikliranih sirovina, magistralni pravac. Digitalicacija i povećanje privredne moći stanovništva, kroz redovno školovanje i obuke u toku radnog veka su noseći stubovi promena. Ulaganje u nauku i tehnološki razvoj će ključno odrediti uspeh ovog programa promena.Ogromne mogućnosti se nalaze u uključivanju velikog broja naših ljudi, koji su sada u inostranstvu u privredni i javni život Srbije.\n„Naš cilj je zaštita radnika i otvaranje jasne perspektive mladim ljudima. Uz to, imaćemo jasne predloge dostizanje snažnog, nezavisnog pravosuđa, delotvornog zdravstvenog sistema i veliku kulturnu politiku.“, ističe Zelenović.\nNikola Nešić, lider Nove snage iz Kragujevca, ocenio je da se ključna tačka u programu koji predlaže Zelenović tiče „novih ljudi koji će nositi Kragujevac i Srbiju“. “Srbija sada ide u progrešnom smeru. Moramo da se evropeizujemo, moramo da radimo pre svega na nama da bismo nešto promenili”, rekao je Nešić. On takođe ocenjuje da je uspostavljanje ove saradnje prirodno rešenje za političku organizaciju koja okuplja mlade, obrazovane ljude čiji je cilj da život za sve ljude u Srbiji, a naročito mlade, bude bolji.\n„U Kragujevcu postoji ogroman broj problema, mnogo više je onoga što ne valja, nego što je dobro. Situacija u celoj Srbiji nije ništa bolja. Mi moramo da se okupimo i zajedničkom snagom se izborimo za naš bolji život, jer nam to niko drugi neće dati. Ova saradnja je pravi korak u tom smeru. Zajednički ćemo građanima Kragujevca i cele zemlje ponuditi kvalitetna rešenja koja će ljudi moći da prepoznaju kao dobar odgovor na izazove sa kojima se suočavaju“, ističe Nešić.


sva dokumentacija o budućim suđenjima biće u Holandiji\n23.08.2017. 10:23h 23.08.2017. 16:22h\nKosovski Specijalni sud za ratne zločine OVK definitivno će početi sa radom krajem ove ili početkom naredne godine. Prvi optuženi najverovatnije Daut Haradinaj.\nNavodno, njegov brat Ramuš, ali i kosovski predsednik Hašim Tači, biće samo svedoci u suđenjima. Neimenovani diplomata sa Kosova kaže da je sve spremno za podizanje optužnica i prva hapšenja.\nPOČEO DA RADI SUD ZA ZLOČINE OVK: Prve optužnice tek za nekoliko meseci\nStrani diplomata nezvanično kaže da će procesuiranja za ubistva, otmice, proterivanja stanovništva dovesti na klupu suda oko stotinu lokalnih Albanaca.\n"Poličko i vojno krilo, komandanti, vojnici, direktni učesnici zločina ili nalogodavci, prema procenama njih stotinak, biće precusuirani, osumnjičeni ili će ih sud pozvati u svojstvu svedoka", kaže isti izvor, dodajući da je takozvana Oslobodilačka vojska Kosova imala oko 15.000 pripadnika, a da će pred taj sud biti izveden veliki broj komandanata OVK.\nPrema njegovim rečima, nije iznenađenje to što će Ramuš Haradinaj biti pozvan samo u svojstvu svedoka, jer je on procesuiran u Hagu, ali će njegov brat Daut biti među onima protiv kojih će biti podignuta optužnica. Daut je učestvovao u posebno teškim zločinima u improvizovanom zatvoru u Glođanima, a kako se navodi u spisima srpskih istražitelja, neposredno je učestvovao i u ubistvu Slobodana Praščevića i policajca Milorada Otaševića, ali se povezuje i sa ubijanjem svedoka u suđenju protiv Ramuša.\nVOLFANG PETRIČ: Suđenje OVK za ratne zločine je test za EU i SAD Za Hašima Tačija isti izvor kaže da će on, kao i Kadri Veselji, koji je iznova kandidat za predsednika Skupštine Kosova, "najverovatnije biti pozvani samo u svojstvu svedoka za ratne godine na Kosovu". Prema nezvaničnim saznanjima, hapšenja lokalnih Albanaca izvodiće najverovatnije specijalizovana jeidnica Euleksa uz odredjenju podršku kosovske policije, a tu jedinicu čine Poljaci i glavne operacije će oni izvoditi.\nIsti izvor nije želeo da potvrdi da je ceo ovaj proces u rukama stranaca jer međunarodna zajednica nema poverenja u to da na Kosovu neće cureti informacije, i to upravo iz glavnih institucija. Strani diplomata navodno kaže i da će početak suđenja označiti, posle skoro 20 godina, "kraj ratne opcije u vlasti na Kosovu".\nKRVNIKE ČEKA KAZNA: Tači sa ujakom na optuženičkoj klupi Inače, ovaj sud na Kosovu postoji formalno, a sva dokumentacija o budućim suđenjima biće u Holandiji.\nSpecijalni sud za ratne zločineOVKKosovooptužniceDaut HaradinajRamuš HaradinajHašim Tači


SES: Nema rešenja za veće plate 300.000 ljudi u javnim službama | Vesti | Kurir\nSES: Nema rešenja za veće plate 300.000 ljudi u javnim službama\nDruštvo 16.11.2017. 15:26h 16.11.2017. 15:45h\nSocijalno-ekonomski savet nije uspeo da se dogovori o tome na koji način je moguće kroz Nacrt zakona o zapošljavanju u javnim službama povećati radnicima plate u svim onim javnim službama koje nisu obuhvaćene nedavnim povećanjem plata.\nOvaj Zakon se odnosi na oko 300 hiljada radnika koji rade na neodređeno vreme kako u kulturnim, sportskim, tako i zdravstvenim ustanovama.\nNakon 73. sednice Saveta, Ljubisav Orbović, predsedavajući Saveta i predsednik Saveta samostalnih sindikata Srbije rekao je da su rasprave na sednici ovog vladinog tela bile žestoke ali korektne.\n"Sednica je trajala dosta dugo, uz žestoke ali korektne rasprave. Na žalost nismo uspeli da dođemo do konsezusa da se zakon podrži. Većina sindikata koji su učestvovali u raspravi su imačli pozitivno mišljenje međutim bilo je i onih sindikata poput sindikata kulture i jednim delm obrazovanja koji nisu prihvatili ovaj zakon i iz tog razloga nisu dali pozitivno mišljenje", rekao je Orbović.\nBITKA ZA PENZIJE: Ukinite KAZNENE POENE za odlazak u penziju pre 65. godine\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ruzić izrazio je žaljenje zato što na Savetu nije bilo moguće napraviti konsenzus za povećanje plata zaposlenih u sektoru kulture i prosvete.\nInače, kada je u pitanju povećanje plata u određenom delu javnog sektora, Orbovoć kaže da će Savet uputiti vladi i premijerki zahtev za sastanak kako bi se pokušalo da se ovo pitanje razreši, rekao je Orbović.\nTakođe, on je primetio da nije nadležnost Saveta da donosi odluke o povećanju plata, na primer, radnicima Pošte, ali da jesu sindikati pokrenuli inicijativu kod Vlade da se o pitanju o povećanju zarada razgovara.\nOn je naveo da su razlozi za nezadovoljstvo protesti radnika Pošta Srbije ovih dana i nezadovoljstvo platama, što je slučaj i s radnicima RTS, zaposlenih u PIO Fondu, Nacionalnoj službi.., kod kojih je došlo do smanjenja zarada od deset odsto, zbog toga što nisu obuhvaćeni povećanjem plata već, kako je istakao, njihove plate stoje godinama u mestu.\nDOJČE VELE O POVEĆANJU PLATA I PENZIJA: Nije povećanje, nego smanjivanje smanjenja od pre tri godine\n"Pošta je dobila da isplati 13. platu, ali taj deo nije sporan, to se radilo i proteklih godina. Ovde se radi o tome da oni godinama ne dobijaju povećanje zarada, da je zarada poštara, nekoga sa srednjom stručnom spremom, maksimalno sa toplim obrokom do 37.000 dinara", kazao je on.\nNjihov osnovni zahtev je povećanje plata a ne jednokratana pomoć i to pitanje treba rešavati kroz diskusiju a ne štrajkovima, dodao je Orbović.\n"Neprihvatljivo je da 40 radnika bude sankcionisanmo zato što su učestvovali u protestima", napomenuo je on.\nPredsednik UG Nezavisnost Zoran Stojiljković rekao je da nema dovoljno racionalnog obražloženja da kad je došlo do ozbiljnih privrednih rezultata, država sad nema celovito rešenje za sve one kojima su smanjene zarade.\nPredsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković rekao je da je na Savetu bilo govora i o inicijativa tog Udruženja da i dalje ostane na snazi član 45. Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje .\nVUJOVIĆ O NAJAVLJENOM POVEĆANJU PLATA I PENZIJA: Više od ovoga nije moglo\n"Pretila je mogućnost da se taj podsticaj koji se daje poslodavcima za zapošljavanje ljudi sa NSZ ove godine umanji ili ukine . Međutim od Ministarstva finansija smo imali saglasnost da će i dalje da ostane sve do kraja naredne godine podsticaj koji je vrlo značajan", kazao je on.\nTakođe, Atanacković kaže da će niže plate biti manje opterehene porezima, odnosno neoporezivi deo plata i da je Uniji to obećano je iz Ministarstva finansija.\nOn kaže da će se takođe urediti i Zakon o naknadama,odnosno o parafiskalnim nametima i da neće biti "iskakanja " određenih opština veće će investitor unapred znati šta ga očekuje i koliko će plaćati za određeni "namet" i takse. Ministra Ružića su nakon sednice Saveta novinari televizije N1 pitali da pojasni svoj stav o Tanjug koji je juče izneo u Užicu, a on poručio da to nije tema, te da je u toku zvanična konferencija za štampu Socijalno-ekonomskog saveta.\nKako je rekao, inače mu nije problem da na to pitanje odgovori u nekom drugom terminu. Ministar je juce govoreći o pomoći države medijima rekao, između ostalog,i da medijji moraju da se izbore za svoju poziciju na tržištu.\n"Ne živimo u socijalizmu i onaj ko se izbori na tržištu taj će i raditi", rekao je Ružić, te u tom kontekstu pomenuo i zahtev neformalne grupe "Za slobodu medija" za zatvaranje novinske agencije Tanjug, uz komentar: "To je kao da zatvorite Koka kolu da biste pomogli Pepsiju".\nFoto Fonet TV\nRAZLIKE KAO NEBO I ZEMLJA: Najveće plate standardno u Surčinu, a evo kako je u ostalim delovima Srbije\nBRNABIĆ: 5 odsto veće plate službenicima na lokalu, ali ne i u javnim preduzećima\nPROTEST: Poštari traže veće plate i novog šefa\nKURIR TV VESTI UŽIVO! Štrajk u pošti ugrožava celu Srbiju !\nSocijalno-ekonomski savetplateradnicipovećanjejavni sektorslužbenici


Grci o očekivanjima nakon referenduma: Ostaje nada da će kreditori ozbiljno shvatiti poruku naroda\n– Od oko šest miliona birača, oko 3,5 miliona je glasalo protiv reformi uvjetovanih nastavkom finansijske pomoći zapadnih partnera. Dok grčki analitičari tvrde da ta činjenica ima veliki ekonomski i politički značaj, narod i dalje smatra da neće doći do krupnih promjena u zemlji.\nDan nakon što je većinom glasova na referendumu podržan stav vlade da ne prihvati nastavak finansijske pomoći i provedbu reformi koje diktiraju kreditori, narod u Grčkoj ne očekuje da će se desiti nešto spektakularno zbog toga, dok grčki mediji ističu da je na referendumu iskazano povjerenje premijeru Aleksisu Tsiprasu, javlja Anadolu Agency (AA).\nOd oko šest miliona birača, oko 3,5 miliona je glasalo protiv reformi uvjetovanih nastavkom finansijske pomoći zapadnih partnera. Dok grčki analitičari tvrde da ta činjenica ima veliki ekonomski i politički značaj, narod i dalje smatra da neće doći do krupnih promjena u zemlji.\nPenzioner Yorgo Parlacaz u razgovoru sa novinarom AA kaže da ne vjeruje da će se nešto promijeniti u Grčkoj koja grca u krizi i dugovima, a kreditorima poručuje da bi trebali ozbiljno shvatiti poruku koju im je jučer poslao narod.\n„Narod koji je ophrvan besposlicom, besparicom i neznađem je jasno poručio da ne želi diktirane reforme. Želim vjerovati da se Evropska unija kao velika porodica neće ponašati neodgovorno u ovoj situaciji. U Evropi moramo prestati koristiti ličnu zamjenicu ‘ja’ i početi upotrebljavati zamjenicu ‘mi’. Uvjeren sam da je Evropa primila našu poruku“, kazao je Parlacaz.\nStudent Vlasis Simonidis smatra da referendum nije dovoljan da bi se situacija u Grčkoj popravila. On smatra da je za ekonomski oporavak i otvaranje novih radnih mjesta potrebno napraviti korjenite promjene u zemlji.\nHristos Parladis smatra da Grčka i nije toliko potrebna Evropi koliko je Evropa njoj neophodna.\n– Štampa o Tsiprasovoj “pobjedi” –\nDanašnja izdanja printane štampe u Grčkoj na naslovnicama donose rezultate referenduma. Većina njih navodi da je referendum bio svojevrsno izglasavanje povjerenja vladi premijera Aleksisa Tsiprasa i da grčki narod nije pokleknuo pred prijetnjama kreditora.\nList „Ethos“ na naslovnici piše da „Tsipras ima plan nakon 61 postotnog referendumskog ne“.\nList „Elefeleftheros Tipos“ piše da je narod potvrdio da vjeruje Tsiprasu, a ne eurozoni.\n„Čuješ li Evropo, politiku kreira 61 posto suprotstavljenih reformama. Snažna poruka naroda je svrgnula i Samarasa“, piše list „Demokratia“, a list „Avgi“ ističe da narod neće pokleknuti pred prijetnjama i da ne želi stroge mjere štednje.


Počela Beogradska NATO nedelja, u fokusu odnos Srbije i Alijanse i dijalog sa Prištinom - European Western Balkans\nAutor EWB 08. 11. 2018. 23. 05. 2019.\nSkot, Dačić, Milić, Pščel; Foto: Tanjug/Filip Krainčanić\nBEOGRAD – Šesta Beogradska NATO nedelja, u organizaciji Centra za evroatlantske studije (CEAS) i uz podršku odeljenja NATO-a za javnu diplomatiju i Ambasade SAD, počela je danas u Palati Srbija.\nUvodne govore održali su Jelena Milić, direktorka CEAS-a, ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić, ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot i Robert Pščel, viši oficir za Rusiju i Zapadni Balkan u Odeljenju NATO-a za javnu diplomatiju.\nMilić je istakla da se ovogodišnja NATO nedelja održava u vreme zanimljivih geoplitičkih okolnosti. „Stekli su se uslovi da se višedecenijski sukobi u regionu reše. Postoji spremnost nekih lidera na kompromis“, rekla je ona, dodajući da se treba boriti protiv dezinformacija koje dolaze i spolja i iznutra.\nVreme je da Beograd i Priština sklope multidimenzionalni obavezujući sporazum, koji će doprineti miru i stabilnosti u regionu, podvukla je Milić. Neke zapadne države su od letos pokazale fleksibilniji odnos prema ovom pitanju, podsetila je ona.\nS druge strane, postoji i izvestan skepticizam nekih drugih aktera, koji veruju da bi pojedini delovi sporazuma „zapalili“ region. „Neki od ovih argumenata više odgovaraju Balkanu devedesetih i ranih dvehiljaditih, sada je situacija znatno drugačija“, rekla je Milić.\nOna je istakla da CEAS podržava korekciju granica između Srbije i Kosova, odnosno pripajanje četiri opštine na severu Kosova Srbiji, kao najmanje loše rešenje. U pitanju nije stvaranje etnički čistih država, što se vidi iz demografskih podataka, a ni podela Kosova, jer je u pitanju relativno mala teritorija, objasnila je ona.\n„Multikulturalizam je, naravno, plemenita ideja, ali ne može biti cilj sam po sebi bez demokratskog okvira“, zaključila je Milić.\n„Svesni smo da su odnosi Srbje i NATO-a delikatni i opterećeni prošlošću – o tome imamo različita mišljenja i to je realnost. Ali imamo obavezu i odgovornost da zajedničkim snagama obezbedimo stabilnost“, rekao je ministar Dačić.\nOn je podsetio da je Srbija opredeljena za dalji razvoj odnosa sa Alijansom, ali i da želi da ona ostane u kontekstu vojne neutralnosti. Nakon uspešno okončanog prvog ciklusa Akcionog plana za individualno partnerstvo (IPAP), u toku su pripreme za drugi.\n„Mi uvažavamo opredeljenja naših suseda za članstvo u NATO-u i očekujemo razumevanje za našu saradnju sa zemljama koje nisu članice NATO-a. Ti odnosi nisu na štetu odnosa sa NATO-om“, rekao je Dačić.\nDodao je da Srbija od Alijanse očekuje da sa razumevanjem posmatra njene prioritete, a to je Kosovo kao glavni bezbednosni izazov za Srbiju. Jedino moguće je kompromisno rešenje, istakao je Dačić.\nSrbija se protivi formiranju Vojske Kosova, jer je to suprotno rezoluciji 1244, rekao je on, dodajući da je bitno da se dobiju garancije da Kosovske bezbednosne snage neće ulaziti na sever bez dozvole KFOR-a i Srba koji tu žive.\nAmbasador SAD Kajl Skot potvrdio je da partnerstvo Srbije i NATO ne znači ulazak u Alijansu kroz mala vrata, te da SAD poštuju vojnu neutralnost Srbije.\n„Zašto smo ovde, iako Srbija neće da postane član NATO? Dva su razloga – zajednički ciljevi i partnerstvo“, izjavio je Skot.\nKao zajedničke ciljeve izdvojio je stabilnu i ujedinjenu Evropu u kojoj vlada mir. Takođe je istakao podršku NATO-a članstvu Srbije u EU.\n„Srbija je upravo bila domaćin NATO vežbe – ko kaže da Zapadni Balkan ne može da se promeni i da ne možemo da budemo optimistični u pogledu postizanja sporazuma Beograda i Prištine“, rekao je Skot.\nTakođe je naveo prednosti partnerstva Srbije sa NATO-om: resurse, trening, istraživanja… „SAD želi da igra još bolju i pozitivniju ulogu“, poručio je Skot.\nKao predstavnik Odeljenja za javnu diplomatiju NATO-a, Robert Pščel je rekao da Alijansa već godinama podržava ovaj događaj zbog značaja debatovanja o temema i oblastima koje su planirane. Ne postoji druga agenda, naglasio je on.\n„Ono što se kaže u Srbiji, putuje i napolje u region“, dodatno je istakao značaj događaja.\nOsvrćući se na aktivnosti političkih aktera u regionu, Pščel je rekao da on, kao ljubitelj fudbala, zna da polovina pobede zavisi od pristupa, a da je ovo primenjivo i na nesportske aktivnosti.\nOni koji se bave regionalnim pitanjima trebalo bi da usvoje ovakav stav i odbace neke mitove, zaključio je Pščel.\nOdmah nakon uvodnih govora usledio je prvi panel, pod naslovom „Prilike i budući planovi za saradnju između Srbije i NATO-a“. Pored gospodina Pščela, učestvovali su Branimir Filipović, vršilac dužnosti pomoćnika ministra u Sektoru za bezbednosnu politiku u Ministarstvu spoljnih poslova i Goran Matić, direktor Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka.\nNa pitanje koliko je Srbija iskoristila prvi ciklus IPAP-a, Flilipović je odgovorio da je zajednička procena konstatovala uspešnost postavljenih ciljeva: preko 60% je ispunjeno, oko 30% su dugoročni, te se nastavljaju u drugom ciklusu, a svega dva-tri posto nije ispunjeno.\nIskoristio je priliku da istakne dodatne prednosti saradnje Srbije sa NATO-om, kao što su Program nauka za mir i bezbednost, koji omogućava istraživačima iz akademskog i civilnog sektora da uzmu učešće u ovim oblastima, vojni projekti u cilju izgradnje integriteta i vežbe upravljanja vanrednim situacijama.\nUpitan da li je građanstvo svesno ovih koristi, Matić je odgovorio da u tom smislu postoje problemi u vidu istorijskih odnosa, pre svega bombardovanja 1999. godine, kao i nedovoljna zastupljenost u medijima, jer novinarma nije popularno da pišu o temama saradnje.\nOsvrćući se na ovu temu, Pščel je istakao da, tokom poseta generalnog sekretara Jensa Stoltenberga, ima mnogo lepih reči, ali da se u drugim slučajevima slika o partnerstvu „mešovito“ predstavlja u vodećim medijima.\n„Mi smo otvoreni za debatu, ali potkrepljenu činjenicama“, naglasio je Pščel.\nI Filipović je izneo svoje mišljenje o ovoj temi. „Moramo da strpljivo radimo sa NATO-om kako bi se prevazišla prošlost i budućnost došla u fokus, a izrazivanje saučešća zbog žrtava je dobar korak u tom pravcu“, rekao je on.\nJedna od tema bio je i dijalog Beograda i Prištine. Matić je izjavio da ne očekuje puno od današnjeg sastanka predsednika Vučića i Tačija, ali da je dobro što se dijalog pomera sa mrtve tačke.\nPščel je naglasio da ne treba zaboraviti da je EU posrednik u procesu pregovora, a ne NATO, ali da postoje neki osnovni principi koje treba poštovati, kao na primer da ovo nije igra u kojoj jedna strana gubi, a druga pobeđuje.\n„Najbolje je rešenje u kojem sve strane podjednako dobijaju i gube, a za takvo rešenje se otvorio manevarski prostor nakon povlačenja priznanja nezavisnoti Kosova određenog broja država članica“, rekao je Filipović.\nBeogradska NATO nedelja 2018CEASDijalog Beograda i PrištineIPAPIvica DačićJelena MilićKajl SkotKosovoNATOOTANRobert PščelSrbija


Zašto se ISO standard 9001:2015 - sistem menadžmenta kvalitetom najčešće implementira ?\nKada govorimo o međuzavisnosti ISO standarda, važno je istaknuti ISO standard 9001:2015 - sistem menadžmenta kvalitetom kao polaznu osnovu, tačnije standard na koji se nadovezuju svi ostali ISO standardi. Polazna osnova za unapređenje poslovanja bez obzira na Vašu delatnost počinje uvođenjem promena u sam način rada, kao i podizanje svesti i obuka svih zaposlenih.\nJednostavnim rečima, to znači da je potrebno prekontrolisati svaki izlazni dokument (izgled dokumenta, da li sadrži sve neophodne oznake, da li je odgovarajući, eventualne izmene i dopune, obeležavanje dokumenata ) a sve u cilju sledljivosti dokumenatcije. Sledljivost dokumenata nije ništa drugo do mogućnost praćenja i povezivanja svih vrsta ulaznih I izlaznih dokumenata I informacija. Uvezivanjem svih informacija I dokumenata automatski možete da pratite celokupan proces poslovanja od samog zahteva klijenta do finalizacije projekta što je veoma važno.\nPored uvođenja promena I izmena dokumenata potrebno je izvršiti obuku zaposlenih. Sama izmena dokumenta nije adekvatna ukoliko zaposleni nisu upoznati sa prednostima i značajom uvedenih izmena. Veoma je teško uvesti promene u sam način rada i razmišljanja zaspolenih. Značaj konsultanata se upravo ogleda u tome da na osnovu svog iskustva i znanja da predlog za izmenu postojećih dokumenata i da obrazloži direktoru I svim zaposlenima zbog čega je potrebno uvesti izmene. Kada zaposleni uvide prednosti korišćenja i vođenja ISO dokumenata u svakodnevnom radu, tada smo postigli pravi cilj i smatra se da je izvršena uspešna implementacija ISO standarda 9001:2015 !\nObzirom da smo utvrdili da je polazna osnova svih ISO standarda uređenje dokumentacije, jasno nam je zašto je uvek prvi izbor za implementaciju ISO standard 9001:2015 - sistem menadžmenta kvalitetom, ali takođe ne smemo da zaboravimo ili da umanjimo važnost ISO standarda 14001:2015 - sistem menadžmenta zaštitom životne sredine ili 45001:2018 - sistem menadžmenta bezbednošću i zdravljem na radu.


Delegacija Srbije položila venac na Kajmakčalanu\n11:30, 17.09.2018, Predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta i član Odbora Aleksandar Marković položili su venac poginulim srpskim vojnicima u spomen kapeli Svetog Petra i Pavla na Kajmakčalanu.\nPreševo, zaplena više od 16 kilograma droge\n10:48, 17.09.2018, Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Uprave granične policije u saradnji sa Upravom carina, na graničnom prelazu Preševo, na ulazu u Srbiju, zaplenili su više od 15,5 kilograma marihuane i više od kilogram heroina.\nLažni lekari, vlasnici turističkih agencija, ko je sve uhapšen?\n09:25, 17.09.2018, Srpska policija je u nekoliko prethodnih dana uhapsila 220 osoba osumnjičenih za krivična dela iz oblasti privrednog i opšteg kriminala. Uhapšeni se sumnjiče da su oštetili budžet Srbije, privredna i fizička lica za više miliona evra.\n07:57, 17.09.2018, Kalendarski, poslednji dani leta donose stabilno vreme s prijatnim dnevnim temperaturama koje osim vozačima, koriste i putarima za održavanje i popravaku.\n17.septembar: Dogodilo se na današnji dan\n07:34, 17.09.2018, 1889 - Povodom 500. godišnjice Kosovske bitke, u kraljevini Srbiji ustanovljen je "Orden kneza Lazara", koji su mogli da nose samo vladar i punoletni prestolonaslednik.\nVremenska prognoza – 17.septembar\n07:30, 17.09.2018, U Srbiji će danas biti pretežno sunčano i toplo vreme, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\n« 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 ... 946 »


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Ministarstva javne uprave za 2018. godinu\nPodgorica, 7. oktobar 2019. godine – Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti poslovanja Ministarstva javne uprave za 2018. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na preliminarni Izvještaj DRI, nadležni Kolegijum DRI u sastavu dr Branislav Radulović (Senator – Rukovodilac Kolegijuma) i g. Zoran Jelić (Senator – član Kolegijuma), izražava pozitivno mišljenje na finansijski izvještaj Ministarstva javne uprave za 2018. godinu i pozitivno mišljenje na usklađenost poslovanja sa propisima.\nFinansijskom revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Ministarstva javne uprave za 2018. godinu, nadležni Kolegijum DRI stekao je razumno uvjerenje da isti daje istinit i objektivan prikaz iskazanih primitaka i izdataka u skladu sa prihvaćenim okvirom finansijskog izvještavanja za javni sektor.\nRevizijom pravilnosti poslovanja Ministarstva javne uprave nijesu utvrđene materijalno značajne neusklađenosti poslovanja istog sa važećim propisima. Ne modifikujući izraženo mišljenje na usklađenost poslovanja sa propisima, nadležni Kolegijum DRI preporučuje Ministarstvu javne uprave da u saradnji sa Ministarstvom finansija vrši planiranje izdataka za sudske sporove na osnovu realnih projekcija, u skladu sa evidencijom o sudskim sporovima koji se vode protiv njih. Ministarstvo javne uprave, je u zahtjevu za budžetskim sredstvima za 2020. godinu planiralo sredstva za ove namjene, a na osnovu tužbenih zahtjeva koji su u toku, odnosno uspostavljene interne evidencije sudskih sporova.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Ministarstva javne uprave za 2018. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Ministarstva Javne uprave za 2018. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Završnog računa budžeta Opštine Ulcinj za 2018. godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Nove srpske demokratije za 2018. godinu »


Podgorica usvojila Osnove pregovaračkih pozicija o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU\nEvropska komisija će voditi pregovore u konsultaciji sa posebnim odborom koji formira Savjet ministara EU, što znači da će i države članice Unije imati značajan uticaj na pregovore.\nPotpredsjednik Vlade Branimir Gvozdenović rekao je da platforma potvrđuje opredjeljenje Crne Gore da je ozbiljno posvećena evropskim integracijama i da se za buduće pregovore priprema angažujući sve institucionalne i kadrovske resurse.\n»Crna Gora će, kroz implementaciju budućeg sporazuma, koristeći ga kao mehanizam za uspostavljanje još tješnje saradnje sa institucijama i državama EU, dati puni doprinos jačanju regionalne stabilnosti, procesu demokratizacije i ekonomskog razvoja«, kazao je Gvozdenović.\nPregovarački tim Vlade čine ministri za ekonomske odnose sa inostranstvom i evropske integracije Gordana Đurović, poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Milutin Simović, finansija Igor Lukšić, inostranih poslova Miodrag Vlahović i sekretar Ministarstva ekonomije Zoran Tomić.\nGvozdenović je napomenuo da je u platformi za pregovore jasno definisano da će se Crna Gora zalagati za poštovanje Ustavne povelje i Beogradskog sporazuma koji predviđaju raspisivanje referenduma naredne godine.\nSocijalistička narodna partija razmatra mogućnosti pomoću kojih crnogorsku vlast može spriječiti da ne krene, kako navode, ‘’ jednostranim putem u organizovanje crnogorskog referenduma’’.\nTo je danas saopštio potpredsjednik SNP-a Božidar Milović, koji je radi toga najavio hitnu sjednicu Izvršnog odbora svoje partije.\nOdlaganje referenduma od strane Evropske unije bio bi poklon crnogorskom premijeru Milu Đukanoviću, jer bi on nastavio da manipuliše državnim pitanjem, ocijenio je izvršni direktor Grupe za promjene Nebojša Medojević.


Projekat CIA-e: Kontrola mozga na životinjama – Svet tajni – Vaš putokaz ka istini\n1963. godine CIA je eksperimentisala sa uređajima za implantaciju u mozgu pasa kako bi kontrolisala kretanje, uticala na njihove radnje i možda čak i nadgledala na ljude.\nSpecifični cilj istraživačkog programa je ispitivanje mogućnosti kontrole ponašanja psa na otvorenom polju pomoću daljinskog pokretanja električne stimulacije mozga.\nMnogi svetski mediji su otkrili poverljive dokumente iz 1963. godine koje je primio John Greenevald, osnivač Crnog trezora, ogromno skladiše tajnih dosijea o svim vrstama predmeta dobijenih u okviru Zakona o slobodi pristupa informacijama.\nDugo čekanje potvrđuje i tajnost ovih vladinih projekata i strpljenje koje je potrebno na zahteve za obradu.\nU ovom slučaju, Greenevald je proveo 20 godina pokušavajući da dobije pristup dosijeima o ovim eksperimentima za kontrolu mozga koji se sprovode u (ništa čudno) projektu MKUltra.\nMKUltra je zloglasni projekat koji je pokušao da manipuliše umovima ljudi koji koriste lekove, hipnoze, izolaciju, zlostavljanje i druge oblike mučenja.\nPrema dokumentima objavljenim kao fajl C00021825, šest pasa imalo je elektrode ugrađene “u potpunosti u slivu zubnog cementa na lobanji”.\nTi provodnici su ubačeni ispod pseće kože i pričvršćeni za spoljašnje snopove sa baterijskim pakovanjem i stimulatorom mozga.\nOvakav sistem zavisi od njegove efikasnosti na dve osobine električne stimulacije koja se isporučuje određenim dubokim lažnim strukturama mozga psa: dobro poznati efekat nagrade i tendencija takve stimulacije da se iniciraju i održavaju u pravcu koji prati nastavak isporuke stimulacije.\nPismo napisano 1967. godine zajedno sa izveštajem iz 1965. godine (pod nazivom “Određivanje daljinskog upravljača uz nagrađivanje električnih stimulacija mozga”) nazvao je projekat kontrole uma uspešnim.\nIako je bio ograničen zbog tada opsega kontrolnog uređaja – “100 do 200 jardi, najviše” – i nedostatak obližnjih polja pogodnih za testiranje (čak i tada je bilo teško pronaći ljude da pokupe pseći izmet), oni su eksperiment uspešno odradili.\nŠta se dogodilo sa šest pasa?\nU izveštaju piše da su, nakon što su kreirani da vode, okreću i zaustavljaju u odgovoru na električne struje poslate u centre za nagrađivanje svojih mozgova, neki su pretrpeli neželjene efekte, uključujući infekcije od rezova.\nNa osnovu toga kako se životinje tretiraju u drugim eksperimentima, naročito u vremenu dugo pre PETA, njihov završetak je bio tragičan za životinje.\nOno što mene lično brine jeste da su oni pre 50 godina bili u mogućnosti da kreiraju ovakve užasne eksperimente.\nSvi smo upućeni u kontrolu uma ljudi, ali niko nije smatrao da će to da rade i životinjama, jer je očigledno da su i oni deo brojnih eksperimenara.\nDa li postoji negde granica?\nRekao bih da ne…\nDo kraja erupcije, stručnjaci procenjuju da je on oslobodio toliko energije kao što je najveće nuklearno oružje ikada eksplodiralo – Tsar Bomba. 🤔 #svettajni #novizeland #svetskočudo\nA post shared by Svet tajni (@svettajni) on Aug 19, 2019 at 11:36am PDT


Izgradnja novih stadiona mogla bi da spreči odlazak mladih huligana u Nemačku - Njuz.netNjuz.net\nHuligani nisu stigli da na vreme zakažu termin\nBEOGRAD, 5. septembar 2019, (Njuz) – Srbija planira da narednih godina izgradi šest novih fudbalskih stadiona, kao i da renovira nekoliko postojećih, i taj potez bi mogao da spreči dalji odlazak mladih huligana u Nemačku, saznaje Njuz iz Vlade Srbije.\nKako kaže naš sagovornik iz vlade, koji je tražio da ostane anoniman, izgradnja stadiona u Loznici, Kraljevu, Leskovcu, Subotici, Zaječaru i Vranju, mogla bi da konačno spreči dalji odliv bicepsa.\n– Godinama već slušamo priče kako država ne ulaže dovoljno u sport i da nam naši najbolji huligani odlaze u Nemačku, Norvešku, Maltu i još neke druge države gde su bolji uslovi. Odluka da izgradimo tolike nove stadione je jasna poruka svima njima da država ne želi da digne ruke od njih i da će i u svojoj zemlji moći da žive od svog rada – izjavio je naš sagornik. On napominje da će ovo uticati i na naše huligane koji su već godinama u inostranstvu.\n– Jedan od ciljeva je da sprečimo dalji odlazak mladih stručnjaka u mnogim oblastima huliganstva, ali na duže staze računamo i na povratak naših sunarodnika, koji su morali proteklih godinama da odu u neke druge zemlje, jer su u Srbiji jedva krpili kraj sa krajem baveći se obezbeđenjem, reketiranjem ili dilovanjem – kaže naš sagovornik.\nOn ističe da je šest stadiona tek početak i da je krajnji cilj vlade da do 2030. godine imamo fudbalski stadion po glavi stanovnika.\nTagovi: huligani, Izgradnja stadiona, navijači, Stadioni\nmilan (nisam odavde) 05/09/2019 u 13:48\nGubitak stručnjaka, neophodnih za napredak Srbije, naprednjacima ne predstavlja nikakav problem. Ali gubitak ,,stručnjaka”, neophodnih za ostanak naprednjake na vlasti se nikako ne može dozvoliti.\nVladimir Nikolic 06/09/2019 u 11:15\nBedna država neće da se obračuna se organizovanim kretenskim navijačima. Da smo država to bi predstavljao najmanji problem.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: Pandemija zbrisala 12 biliona USD svjetskog BDP-a\n29. 09. 2020. 09:27 >> 09:26 0\nRazorno dejstvo korona krize izazvaće dramatični privredni pad u svijetu koji se za ovu i narednu godinu procjenjuje na oko 12 biliona USD saopštila je direktorica Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Kristalina Georgieva.\n"To je jednako vrijednosti većoj od jednogodišnjeg bruto domaćeg proizvoda (BDP) eurozone", rekla je Georgieva na online konferenciji pod nazivom Infrastuktura, investicije i centralna Evropa - Inicijativa tri mora (3SI), u organizaciji Atlantskog savjeta.\nOna je navela da, iako Fond sada procjenjuje globalne ekonomske izglede za ovu godinu nešto manje sumornim nego prije par mjeseci zbog boljih rezultata pojedinih naprednih ekonomija nego što se očekivalo, prije svega Kine, rast će i dalje biti znatno na negativnoj teritoriji ove godine, prenosi Tanjug.\n"Za zemlje centralne, istočne i jugoistočne Evrope (CIE), pandemija znači brisanje progresa ostvarenog u posljednje tri godine, kada je region postizao najbolje rezultate u ovoj deceniji u pogledu ekonomskog rasta, jačanja konkurentnosti i unapređenja upravljanja", rekla je Georgieva.\nRegion je, prema njenim riječima, u prosjeku bilježio rast od tri odsto u smislu realnih prihoda, što je uticalo na smanjenje jaza između CIE i 15 zapadnih članica EU.\nGeorgieva je kazala da je prihod po stanovniku u regionu CIE dostigao oko 55 odsto prihoda po stanovniku u 15 zapadnih zemalja EU.\nOna je dodala da i dalje postoji veliki infrastukturni jaz između 12 zemalja uključenih u 3SI i preostalih 15 EU članica u pogledu energetskih proizvodnih kapaciteta, precizirajući da taj jaz iznosi 50 odsto.\nTaj jaz je još veći kada se iz grupe 12 članica 3SI isključi Austrija i iznosi 70 odsto za preostalih 11 država CIE u odnosu na 15 zapadnih zemalja EU.\nGeorgieva je navela da što se tiče internet konektivnosti i broja pretplata na mrežu, uz izuzetak Estonije, region CIE zaostaje u poređenju sa Zapadnom Evropom.\nOna je rekla da razvijenost putne infrastukture u regionu zaostaje u odnosu na 15 zemalja EU, pri čemu je drumska na nivou od 60 odsto zapadnoevropskih država, a željeznička tek na 40 odsto.\n"Da bi smanjile sva ova zaostajanja u odnosu na 15 država EU do 2030. godine, članice 3SI bi to koštalo tri do osam odsto BDP-a godišnje", precizirala je Georgieva.\nDogađaj je organizovan u susret samitu 3SI 19. oktobra u Talinu.\nInicijativa 3SI usmerena je na obezbjeđenje nedostajućih sredstava od bilion USD za regionalne infrastrukturne projekte i proširenje veza između država članica 3SI, kao i između regiona i ostatka Evrope.\nMMF Kristalina Georgieva Koronavirus


Tegeltija: Prve količine vakcina doći će do kraja januara – Glas TK – Vaše najdraže novine\nTegeltija: Prve količine vakcina doći će do kraja januara\nZukan Helez (SDP), poslanik u Predstavničkom domu BiH je tokom sjednice ovog doma pitao Zorana Tegletiju, predsjedavajućeg Vijeća ministra BiH da li je napravljen plan nabavke i distribucije vakcina i od koje države nabavljamo vakcine, jer svima je jasno da nisu iste vakcine.\nOn je upitao ko je proizvođač vakcine, koja količina vakcine se nabavlja, kolika je cijena, obzirom na loše iskustvo s nabavkom respiratora i postoji li plan distribucije nižim nivoima vlasti i koje grupacije stanovništva su prioritet i da li postoje kategorije stanovništva koje će biti oslobođene plaćanja vakcinacije.\nRekao je da su mnoge države već u fazi vakcinacije, te kao primjer naveo Izrael koji je planirao da u februaru obavi kolektivnu vakcinaciju, a mi još nismo ni nabavili vakcinu.\nPitao je i šta će se desiti, ukoliko, države u okruženju obave imunizaciju a BiH ne, ko će snositi štetu?\nZoran Tegeltija, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, kazao je da je pandemija kovid-19 globalno pitanje i da smo pokušali da budemo dio globalnog procesa, prije svega saradnjom sa EU, kroz nabavku lijekova i načina liječenja.\n“Sjećate se najave da će se početkom godine pojaviti vakcina, a da će se stanovništvo vakcinisati do polovine ove godine. U skladu s tim BiH je pristupila globalnom programu i uplatili smo i naručili 1.232.000 vakcina. Uplatili smo sredstva u cijelosti. I za to smo uplatili preko 12 miliona, a Savjet ministara obezbijedio je oko dva miliona KM za skladištenje i distribuciju, od tih 1.232.000 je za vakcinaciju 20 odsto stanovništva. Prve količine iz ovog kontigenta doći će do kraja januara, doći će one vakcine koje je najteže distirbuirati i čuvati, ali i koje su prve registrovane u svijetu”, kazao je Tegletija.\nDodao je da uporedo sa ovim procesom BiH kroz Kovaks program pristupila nabavci i tu je dogovoreno više od 800 doza.\n“Cijeli sistem transporta i dostave je planiran i on se usaglašava sa Minsitarstvom civilnih poslova i entitetskim resornim ministarstvima. Kada je u pitanju cijena ona se kreće u nivou od 10 dolara i vjerovatno će se i ostale vakcine kretati u toj cijeni. Prvo će se vakcinisati zdravstveni radnici, stanovništvo starije od 65 godina i osobe koje rade u institucijama za smještaj starih i iznemoglih lica”, kazao je Tegletija.\nDodao je da BiH ima potrebna finansijska sredstva da nabavi vakcine i za sve prioritetne grupe vakcine će biti besplatne.\n← Akcijska prodaja sezonskih karata na Panonici počela danas\nSvekar i snaha sudarili se vozilima kod Bijeljine →


Dan online - Politika: Diskriminacije, po bilo kom osnovu, neće biti - 2021-05-03\nPolitika LIDER PRAVE MARKO MILAČIĆ I NOSILAC LISTE U HERCEG NOVOM MILAN ZARIĆ POSLALI JASNU PORUKU\nMilačić i Zarić Diskriminacije, po bilo kom osnovu, neće biti Rješavaćemo lokalne probleme, ne zaboravljajući da ovaj grad jeste turizam, ugostiteljstvo, ekonomija, ali i mnogo više od toga – Herceg Novi je naša kultura, naš srpski jezik, naša ćirilica, naša istorija, ono najbolje u nama i od nas. Herceg Novi je temelj našeg bića, kazao je Zarić\nPredsjednik Prave Crne Gore Marko Milačić poručio je građanima Herceg Novog uoči izbora da lista „Pravi Novi – Sloboda u našim rukama“ neće stvarati podjele. On je istakao da je to neprihvatljivo i da svi građani treba da budu jednaki.\n– Kao predstavnik nove parlamentarne većine, moram da priznam da sam ovih dana razočaran kada čujem od pojedinih političkih subjekata ovdje u Novom da prave diskriminaciju između onih ljudi koji su ovdje došli i tu žive i onih koji su ovdje rođeni i čije porodice ovdje žive vjekovima. U ime Prave Crne Gore i u svoje lično ime, a siguran sam i u ime cijele parlamentarne većine, želim da poručim da su takve poruke i takva vrsta diskriminacije u Crnoj Gori koju stvaramo nakon 30. avgusta apsolutno neprihvatljive. Poruke koje diskriminišu, poruke koje razdvajaju, poruke koje dijele. Crna Gora koju stvaramo, za koju smo se decenijama borili, biće otvoreno društvo, društvo jednakosti, jednakih šansi. Šaljući poruke koje dijele, u najmanju ruku, stvaramo nelagodu kod naših sugrađana, kod naše braće i naših sestara koji žive u Herceg Novom, ali i svim drugim gradovima. Naša je obaveza da stvaramo dugačije osjećaje kod ljudi, da širimo ljubav i jednakost svih građana – kazao je Milačić.\nNosilac liste „Pravi Novi –Sloboda u našim rukama“ Milan Zarić kazao je da će ta koalicija odgovoriti na sve potrebe Herceg Novog odgovornim odnosom i predanim radom.\n– Polazeći od svega što Herceg Novi jeste, birajući najbolje ljude kao vaše predstavnike u lokalnoj vlasti, odgovornim odnosom, predanim i savjesnim radom pokazaćemo kako treba odgovoriti na potrebe ovog grada. Bićemo tu za svakog čovjeka Herceg Novog. Rješavaćemo lokalne probleme, ne zaboravljajući da ovaj grad jeste turizam, ugostiteljstvo, ekonomija, ali i mnogo više od toga – Herceg Novi je naša kultura, naš srpski jezik, naša ćirilica, naša istorija, ono najbolje u nama i od nas. Herceg Novi je temelj našeg bića – rekao je Zarić.


MINISTRICA TURKOVIĆ ALARMIRA: 'Hitno izraditi plan i mjere za ublažavanje posljedica energetske krize i inflacije u BiH'\n"Višak prihoda dolazi direktno od poreskih obveznika i država je obavezna vratiti ih građanima kroz direktnu, ciljanu i sistemsku podršku te investicije u općem interesu", zaključila je ministrica vanjskih poslova BiH.\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković traži od nadležnih institucija Vijeća ministara BiH da, u saradnji sa entitetskim vladama, hitno izrade plan i mjere za ublažavanje posljedica energetske krize i inflacije.\n"Građani Bosne i Hercegovine već sedmicama trpe teške ekonomske udare i posljedice globalne energetske krize. Država mora imati odgovor te zajedno sa nadležnim institucijama drugih nivoa izraditi plan kako ublažiti te posljedice.\nRast prihoda na jedinstveni račun zbog inflacije stvara osnovu i kapacitet da država reagira u skladu sa zakonom, nadležnostima i potrebama", kazala je Turković.\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH prihodi od indirektnih poreza u prvih pet mjeseci mjeseca 2022. godine veći su za 739 miliona KM ili 23,88 posto u odnosu na isti period 2021. godine.\n"To znači da je država, uglavnom, na bazi rasta cijena energenata i druge robe, prihodovala više od 700 miliona maraka više u odnosu na isti period prošle godine.\nPotrebno je razmotriti donošenje hitnih odluka kako da se višak prihoda iskoristi za planiranu i sistemsku podršku građanima i privredi u borbi sa poljedicama ekonomske krize", istakla je Turković.\nStručna tijela Vijeća ministara BiH i drugih institucija prema njenom mišljenju trebaju, u saradnji sa entitetskim vladama, Svjetskom bankom te drugim međunarodnim institucijama koje su već ponudile pomoć,izraditi analizu, a potom strategiju i plan.\n"Višak prihoda koji je prikupljen od građana i privrede ne smije biti utrošen samo u tekuću potrošnju. Dio sredstava neophodno je reinvestirati u projekte energetske diverzifikacije i smanjenja energetske ovisnosti od jednog isporučioca.\nVišak prihoda dolazi direktno od poreskih obveznika i država je obavezna vratiti ih građanima kroz direktnu, ciljanu i sistemsku podršku te investicije u općem interesu", zaključila je ministrica vanjskih poslova BiH.


Deljenje pomoći i pružanje informacija izbeglicama u beogradskim parkovima / ponedeljak, 18. april 2016. - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nDeljenje pomoći i pružanje informacija izbeglicama u beogradskim parkovima / ponedeljak, 18. april 2016.\nU ponedeljak, 18. aprila 2016. godine, a u okviru svojih redovnih poseta parkovima u blizini autobuske stanice u Beogradu, tim Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila (APC/CZA) delio je izbeglicama odeću, obuću i pružao informacije.\nU parkovima je boravilo oko 100 osoba, poreklom iz Avganistana, Iraka i Somalije. Među izbeglicama bilo je i porodica, kao i maloletne dece. Svi su izjavili da su najveći deo puta do Srbije prevalili pešice, pa se, shodno tome, najviše žale na umor i povrede nastale od napornog putovanja.\nZnačajnom delu njih tim APC/CZA uspeo je da olakša boravak u glavnom gradu Srbije, bilo putem deljenja prekopotrebne obuće i odevnih predmeta, bilo putem pružanja informacija.\nWe have 1322 guests and no members online\nYou are here: Related Links Vesti Deljenje pomoći i pružanje informacija izbeglicama u beogradskim parkovima / ponedeljak, 18. april 2016.


CG odlučno uz Francusku\n16 novembar, 2015\nNVO Centar za građansko obrazovanje ispred francuske ambasade, Podgorica 16. novembar 2015.\nCrnogorski zvaničnici i ambasadori stranih država u Crnoj Gori, upisali su se danas u knjigu žalosti u ambasadi Francuske povodom terorističkih napada u Parizu.\nPotpredsjednik crnogorske Vlade Igor Lukšić tvrdi da je u pitanju udar na civilzacijske vrijednosti i način na koji živimo.\nMinistar vanjskih poslova i evropskih integracija Igor Lukšić i predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić najoštrije su osudili terorističke napade u Parizu.\nLukšić i Krivokapić su se danas upisali u knjigu žalosti u Francuskoj ambasadi u Podgorici.\nLukšić je istakao da su napadi u Parizu bili udar na civilzacijske vrijednosti i način na koji živimo.\n"Kada pogledate šta su bile mete napada – od stadiona, preko nekoliko lokala, restorana, pa i drugih javnih mjesta, jasno vam je da je to bio napad na način na koji žive ljudi u ovom dijelu svijeta. Kada to povežete sa nedavnom nesrećom ruskog aviona, očigledno je da to sve zahtijeva još koordinisaniju i snažniju aktivnost cjelokupne međunarodne zajednice i međunarodnu saradnju, podignutu na viši nivo, kako bismo mogli da se izborimo sa pošastima terorizma i posljedicama koje on nosi", rekao je Lukšić.\nKrivokapić je kazao da će udruženim snagama svijet i Crna Gora uspjeti da odbrane građanske vrijednosti nastale u Francuskoj.\n„Evropska unija, NATO, u čije društvo mi sada ulazimo, od sada ima još više motiva, obaveza, rekao bih i snage, da udruženi odbrane od svih oblika prijetnji da nasilje postane mjera našeg ponašanja, mjera naših strahova“, kazao je Krivokapić.\nAmbasadorka Francuske u Crnoj Gori Veronik Brimo, poručila je da će Francuska ostati odlučna u odbrani svojih vrijednosti.\nPored crnogorskih zvaničnika u knjigu žalosti upisali su se i ambasadori stranih država u Crnoj Gori, kao i šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Mitja Drobnič.\nNVO Centar za građansko obrazovanje je sa polaznicima 21. generacije Škole ljudskih prava minutom ćutanja obilježila Međunarodni dan tolerancije ispred francuske ambasade.\n"Odlučili smo se da na ovaj način pružimo podršku francuskom narodu i da ukažemo na to koliko je tolerancija u današnjem svijetu važna i koliko je važno da je sačuvamo“, rekao je Petar Đukanović iz Centra za građansko obrazovanje.\nU terorističkim napadima u Parizu ubijene su najmanje 132 osobe.


Jedna od napuštenih kuća u selu Drsnik, opština Klina, 70 kilometara zapadno od Prištine.\nMilomir Ribać je jedan od organizatora kolektivnog povratka raseljenih Srba u Drsnik kod Kline u pećkom regionu, koji su nakon sukoba 1999. izbegli u Srbiju.\nU periodu od 2002. do 2005. godine u Drsnik je izgrađena 41 kuća za srpske povratnike ali danas u tom selu živi oko deset osoba.\n“Oni su se vratili i onda su brzo otišli”, kaže Ribać za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nPovratnici se na početku zaklinju da hoće da ostanu a posle godinu dana kažu ja ne mogu da živim ovde.\nSilvija Rašković, direktorka Kancelarije za zajednice i povratak u toj lokalnoj samoupravi\nPrema zvaničnim podacima Kancelarije za zajednice i povratak, na teritoriji opštine Klina živi oko 1.500 Srba ali je realno stanje na terenu drugačije.\nTo za RSE potvrđuje i Silvija Rašković, direktorka Kancelarije za zajednice i povratak u toj lokalnoj samoupravi.\n“Imamo drugačije podatke, oni za povratak prijavljuju celu porodicu a mi zapravo imamo 250 ljudi, to je drastična razlika kada su brojke u pitanju”, kaže Rašković.\nOna ističe da ne mogu na silu da zadrže povratnike i objašnjava da se vraćaju uglavnom stariji ljudi čije porodice i dalje žive u Srbiji.\n“To je njihova volja, oni se na početku zaklinju da hoće da ostanu a posle godinu dana kažu ja ne mogu da živim ovde”, navodi Rašković.\nProces dug dve decenije\nProces povratka raseljenih lica na Kosovo počeo je nakon okončanja rata 1999. godine, kada se najpre vratilo preko 800.000 kosovskih Albanca koji su bili proterani tokom rata, a potom je u isto vreme došlo i do iseljavanja Srba.\nInače, na osnovu zakonodavstva, sva raseljena lica imaju pravo da se vrate na Kosovu, i u tome im pomaže i sama država.\nKosovo deceniju nakon odluke Međunarodnog suda pravde o nezavisnosti\nMinistarstvo za zajednice i povratak formirano je 2005. godine i još uvek postoji.\nPortparol ministarstva Uroš Staletović u pisanom odgovoru za RSE navodi da je nakon konflikta na Kosovu juna 1999. godine oko 226. 400 građana Kosova, uglavnom Srba, Roma i ostalih zajednica, napustilo svoje domove. Dok se do danas na Kosovu vratilo oko 28.500 građana.\nKoji su uslovi za povratak?\nNeki od ranijih uslova za povratak raseljenih porodica bili su da poseduju imovinu koja je uništena, a da pritom ne poseduju bilo koju drugu imovinu i da nisu ništa prodali. Ministarstvo je takođe pružalo i tzv. standardni paket pomoći koji predviđa rekonstrukciju kuće zavisno od broja članova, pokućanstvo, hranu za određeni period i socioekonomsku pomoć.\nRamuš Haradinaj, bivši premijer Kosova\nIma li podrške za povratnike?\nProcedura apliciranja za pomoć raseljenih lica počinje sa popunjavanjem formulara aplikacije za pomoć koji je dostupan i na web stranici Ministarstva za zajednice i povratak.\nAplikacija može da se preda i opštinskoj Kancelariji za zajednice ili putem relevantne organizacije na Kosovu. U aplikaciji se navode podaci iz lične dokumentacije, obrazovanje, zaposlenje, socioekonomski status porodice, informacije o raseljavanju i smeštaju i imovinski status.\nRaseljeni tema u Briselu\nPitanje raseljenih lica bi, prema najavama, trebala da bude jedna od tema dijaloga Kosova i Srbije u Briselu koji je nastavljen 16. jula 2020.\nPortparol Ministarstva za zajednice i povratak, Staletović ističe da se ovo ministarstvo raduje što će jedna od tema u okviru dijaloga biti pitanje raseljenih lica.\n“Najveći problem raseljenih i njihovog eventualnog povratka je pitanje uzurpirane imovine. Iskreno verujemo da će se pitanje imovine naći i u okviru ove teme. Ono što je suštinski najvažnije u ovom trenutku je da se dijalog nastavlja. Kada imamo dijalog imamo mogućnost da razgovaramo o problemima i da se problem kroz isti rešavaju”, kaže Staletović.\nOn dodaje da je rešavanje pitanja raseljenih od suštinske važnosti za napredak jednog društva “koje se već dugi niz godina suočava sa ovim problemom”.\n“Svako zaslužuje da živi u mestu odakle se raselio ukoliko izrazi želju za tako nečim. Mi danas imamo raseljene koji ne mogu čak ni na dan da posete svoja imanja a kamoli da se vrate u mestima raseljenja”, podvlači Staletović.\nOn napominje da takva pozicija raseljenih lica mora da se promeni.\nIzvršni direktor NVO Aktiv iz Severne Mitrovice Miodrag Milićević ocenjuje da se pitanje raseljenih lica neće rešiti u okviru dijaloga Kosova i Srbije jer je od sukoba prošlo više od 20 godina, te konstatuje da se povratak nikada nije ni dogodio. Navodi da se taj povratak može svesti na statističku grešku.\nOn smatra da su raseljena lica zapravo političko pitanje, te da se održivi povratak neće desiti bez političke volje.\n“Neophodno je obezbediti stabilnu političku podršku da bi povratak imao kontinuitet i da bi dostigao tačku koja se zove održivi povratak”, navodi Milićević.\nTakođe, Kosovo nije do danas uspelo da reši ni pitanje punog povratka Albanaca raseljenih sa severa zemlje, u kojem većinski živi srpsko stanovništvo.


Godina hladnog rata | BN\nHladni rat za koji se verovalo da je završen ponovo je vratio svet u davne godine kada se strahovalo od velikog oružanog sukoba istoka i zapada, a povod za okretanje točka istorije unazad bila je ukrajinska kriza koja je neočekivano započela kao građanska revolucija da bi se pretvorila u pravi rat.\nSvijet 31.12.2014 | 10:35\nGodina za nama donela je nove sukobe na Bliskom istoku, gde je pored nastavka rata u Siriji, došlo do ekspanzije nove islamističke radikalne organizacije Islamska država, čija su uporišta na ogromnim iračkim i sirijskim prostranstvima.\nZa to vreme u zapadnoj Africi hara epidemija ebole koja je odnela hiljade žrtava.\nIako je 2014. godina trebalo da osveži sećanje na 100 godina od početka Prvog svetskog rata da se takva tragedija čovečanstva ne bi ponovila, ono što se u Ukrajini dogodilo u poslednjih 12 meseci dovelo je odnose najvećih svetskih sila do usijanja, kao i pre jednog veka.\nNajpre su februarske mirne prozapadne demonstracije na kijevskom Majdanu, koje su se ubrzo pretvorile u nasilje i krvoproliće, dovele do prevrata u kojem je tadašnji predsednik Viktor Janukovič bio prinuđen da napusti zemlju i da vlast preda do tada malo poznatim političarima koje je revolucija izbacila na površinu.\nTalas nasilja uskoro se preneo iz Kijeva na istok zemlje gde je došlo do prvih čarki proruskog stanovništva sa "Banderovcima" sa zapada zemlje što je u martu rezurtiralo uspelim referendumom za otcepljenje Krima od Ukrajine, a nešto kasnije i do ispunjenja zahteva stanovnika Krima da se teritorijalno pripoje Ruskoj Federaciji.\nTo je bio događaj posle kojeg se svet ponovo našao u odnosu Hladnog rata, jer su odnosi Moskve i Vašingtona, pre svih, vraćeni u vreme pre pada Berlinskog zida.\nDramatični događaji u Ukrajini nisu time bili okončani, jer je pravi oružani sukob izbio u regionima Luganska i Donjecka, gde su proruski pobunjenici odbili da se povinuju kijevskim vlastima i jednostrano proglasili istoimene narodne republike.\nZapad, kao i Kijev, direktno su optužili ruskog predsednika Vladimira Putina da stoji iza pobune na istoku Ukrajine, kao i iza otcepljenja Krima, dok je Moskva ostala čvrsto pri stavu da su o sudbini Krima odlučili njegovi građani na demokratski način, dok su pobunjenici na istoku zemlje građani Ukrajine sa kojima Kijev mora direktno da pregovara.\nUkrajinske vlasti pokrenule su vojnu ofanzivu na istok zemlje u nameri da povrate vlast, ali to im do današnjeg dana nije uspelo, a vise od 4.500 ljudi poginulo je na obe strane.\nU sukobima "antimajdanovskih" demonstranata i fudbalskih huligana u Odesi došlo je do tragedije kada je u požaru zgrade sindikata vise od 40 demonstranata izgorelo, ali u pamćenju svetske javnosti najupečatljiviji utisak ostavilo je misteriozno rušenje malezijskog aviona i pogibija svih 283 putnika i 15 članova posade iznad istočne Ukrajine.\nIstraga još nije pouzdano utvrdila ko je srušio avion, a ukrajinske i proruske snage negirale su krivicu iznoseći međusobne optužbe.\nUkrajinska kriza osim što je iz osnove poremetila odnose istoka i zapada, dovela je do pravog ekonomskog rata, koji je rezultirao padom cene nafte ispod 60 dolara po barelu uz tendenciju daljeg pojeftinjenja.\nNiska cena nafte i zapadna ekonomska blokada snažno su uzdrmale rusku ekonomiju, a ruska rublja dramatično je pala na najnižu vrednost od 1998. godine kada je Rusiju potresla teška ekonomska kriza.\nUmesto prema zapadu, Rusija se orijentisala ka istočnim zemljama, stopirala evropski projekat izgradnje Južnog toka i okrenula se izvozu energenata u Kinu, dok je sa Turskom postigla dogovor o izgradnji gasovoda.\nGodinu za nama obeležila je i militantna muslimanska organizacija, Islamska država,\nčiji su pripadnici u Savetu bezbednosti UN proglašeni teroristima i protiv kojih je pokrenuta međunarodna koalicija čiji je deo i Srbija.\nPripadnici Islamske države likvidirali su na teritoriji Iraka i Sirije hiljade muslimanskih\nneistomišljenika, kao i stotine svojih pripadnika iz inostranstva koji su želeli da napuste redove njihove armije.\nPosebno brutalno, odsecanjem glava, oni su pogubili desetine talaca iz zapadnih država, bilo da su ovi bili novinari, humanitarni radnici, vojnici ili neke druge profesije.\nEpidemija ebole usmrtila je vise od 7.500 osoba u zemljama zapadne Afrike, a iako se strahuje od njenog širenja na ostatak sveta, zasad je koncentrisana u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu.\nSvetska zdravstvena organizacija proglasila je kraj epidemije u Senegalu,Nigeriji i Kongu.\nPoslednji mesec u tekućoj godini ponovo je doneo podsećanje na hladni rat, a reč je o neočekivanom nagoveštaju normalizacije odnosa SAD i Kube posle vise od pola veka od prekida diplomatskih odnosa.\nPredsednici SAD i Kube Barak Obama i Raul Kastro obznanili su da su posle višemesečnih tajnih pregovora spremni da preduzmu korake ka obnavljanju diplomatskih odnosa.\nNazalost ali ce Ameri podkupiti sve tzv Ruske prijatelje.\nŠukasti I Rogati nemogu se bosti


Jasmina Vasović, predsednica Vrhovnog kasacionog suda u Skupštini Srbije. 13. april 2021.\nPredsednica Vrhovnog kasacionog suda (VKS) Jasmina Vasović, koju je na predlog Visokog saveta sudstva Skupština Srbije izabrala na tu funkciju, u utorak, 13. aprila, položila je zakletvu pred poslanicima parlamenta.\nZakletvi su prisustvovali ministarka pravde Maja Popović, predsednik Ustavnog suda Srbije, predstavnici Visokog saveta sudstva i sudije Vrhovnog kasacionog suda.\nZa čelnicu Vrhovnog kasacionog suda, najvišeg suda u zemlji, Jasmina Vasović je izabrana 8. aprila, pošto je za to glasala većina od 185 poslanika poslanika Narodne skupštine.\nVasović je bila jedina kandidatkinja za to mesto.\nPortal KRIK (Mreža za istraživanje kriminala i korupcije) podsetio je 9. aprila, dan nakon što je Vasović izabrana za čelnicu VKS, da je veće u kojem je bila donelo oslobađajuću presudu za kontroverznog biznismena Stanka Subotića Caneta, kojem se godinama sudilo za šverc cigareta.\nKako je taj portal podsetio, sudije su takvu presudu donele nakon što su iz postupka izbacile neke od glavnih dokaza tužilaštva. Tužilaštvo se zbog toga žalilo Vrhovnom kasacionom sudu, koji je utvrdio da su sudije Apelacionog suda prekršile zakon kada su to uradile, odnosno, da su Vasović i njene kolege nezakonito oslobodile Stanka Subotića optužbi.\nSudija Vasović je, kako takođe podseća pomenuti portal, učestvovala i u oslobađajućim presudama za Zvonka Veselinovića i Milana Radojičića, ljudi sa severa Kosova koji su bliski vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci (SNS) Aleksandra Vučića.\nSudija Vrhovnog kasacionog suda, najvišeg suda u zemlji, postaje 2018. godine.\nJedna od odluka koju ovaj sud uskoro treba da donese, podseća KRIK, tiče se postupka u kome je narko-bos Darko Šarić pravosnažno osuđen na 15 godina zatvora zbog međunarodnog šverca kokaina.\nŠarićevi advokati podneli su zahtev za zaštitu zakonitosti i očekuje se odluka VKS-a o tome da li su sudije koje su sudile narko-bosu prekršile zakon. Ukoliko se utvrdi da jesu, presuda Šariću biće ukinuta.


Autor:\tAjša Hafizović hadžimešić\tFebruar 04, 2017\t0\nWashington - Bivša američka državna sekretarka Madeleine Albright na svom Twitter nalogu je objavila da je spremna da se upiše kao muslimanka iz solidarnosti prema muslimanima u SAD-u.\nOva objava na društvenoj mreži je uslijedila kao reakcija na novu naredbu američkog predsjednika Donalda Trumpa o ograničavanju izdavanja viza za izbjeglice iz sedam zemalja.\n„Odrasla sam kao katolkinja, postala sljedbenica Episkopalne crkve, a saznala sam kasnije da mi je otac Jevrej. Iz solidarnosti sam spremna da se registrujem kao muslimanka“, napisala je Albright na društvenoj mreži Twitter.\nAlbright je prethodno, kao komentar na najavu kontrole ulaska muslimanskih migranata u SAD, napisala na slici statue Slobode u New Yoru, pored kojeg je dugo radio migrantski centar za ulazak u SAD, da Amerika mora ostati otvorena za ljude svih vjera i nacija uz hashtag: dobrodošle izbjeglice.\n« Poruka sa protesta u New Yorku: Svi smo mi migranti i muslimani Gradonačelnici američkih gradova poručili da će nastaviti pružati utočište migrantima »


Da li nam preti epidemija virusa Zapadnog Nila? - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nNa osnovu podataka dostavljenih Institutu Batut do šestog avgusta registrovana su prva dva slučaja groznice Zapadnog Nila u Srbiji koja su se završila smrtnim ishodom, ali ove godine se ne očekuje epidemija tog virusa kao što je to bio slučaja 2013. i 2018. godine, rekla je za Tanjug epidemiolog sa Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” dr Mitra Drakulović. Ona je dodala da prošle godine u Srbiji nije bilo potvrđenih slučajeva groznice Zapadnog Nila. Doktorka Drakulović objašnjava da je groznica Zapadnog Nila virusno oboljenje koje se najčešće prenosi ujedom zaraženog komarca, a simptomi se javljaju od dva do 14 dana nakon uboda.\n“Kardiovaskularna oboljenja, bubrezana i bolesti centralnog nervnog sistema, takođe, ali i kod osoba sa dijabetesom i kod osoba na imunosupresiji veći je rizik od teške kliničke slike”, objasnila je dr Drakulović za Tanjug.\nDodaje da istraživanja pokazuju da se na svakih deset godina, rizik od pojave bolesti povećava dva puta. Uzrast je, takođe, faktor rizika za pojavu oboljenja.\n“Za njihov razvoj važno je postići temperaturu od 25 do 30 stepeni Celzijusa, što je slučaj sa ranim prolećem. Ove godine u aprilu i maju nismo imali te temprature tako da se ove godine ne očekuje epidemija virusa Zapadnog Nila”, kazala je ona.\nPosebno ističe da je potrebno da se građani obrate izabranom lekaru pri pojavi kliničkih simptoma, kako bi ih on uputio kod infektologa. Za najveći deo infekcija koji prenose komarci ne postoji zaštita odnosno vakcina, a jedina mera prevencija je zaštita od uboda komaraca.\nNapominje da se repelenti nanose preko krema sa UV faktorom, a da ih ne treba primenjivati kod beba do dva meseca, već da treba kolica zaštititi mrežicama protiv komaraca.\nObjašnjava da komarce privlači ugljen-dioksid koji izdišemo, te da ga oni osete na udaljenosti od 50 metara, takođe, naročito ih privlači miris znoja i oni češće ubadaju osobe sa povećanim nivoom holesterola, mlečne i mokraćne kiseline kao i osobe nulte grupe.


Ograđen prostor oko zgrade na Dorćolu\nPrivremena zaštita ili da ukažete na opasnost od otapanja komada leda sa stambenih zgrada, ili vrhova kuća može se videti kod komišija sa Dorćola koji su ogradili crvenom trakom prostor oko zgrade.\nMeđutim ako se komadi leda nalaze na mestu do koga je teško doći bez nadležnih službi, u tom slučaju ne treba sami da uzimate stvar u svoje ruke, već da se obratite vatrogascima, koji su uvek na raspologanju za bilo koji vid intervencije iz njihove strukeili kako je rekao zamenik gradonačelnika Goran Vesić "Gradskom stambenom ili drugom preduzeću koje je zaduženo za održavanje zgrada".\nLedenice mogu da vise i sa klima uređaja\nOtapanje ovih gromada leda koje mogu biti veoma teške, trebalo bi se rešiti u najkraćem roku, i na taj način pokušati da se izbegne neki tragični slučaj.\nTragedija na Banjici iz 2012.\nPočetkom februara 2012. godine poginula je žena A. O u u Paunovoj ulici na Banjici, kada je na nju pala ledenica teška skoro četiri kilograma.\nLedenice i u samom centru grada\nOpasnost od povrede ledenica uvek postoji, zato obratite pažnju kada prolazite pored višespratnice, lokala, i poslovnih objekata, od sada pa na dalje biće ih na "svakom koraku" u prestonici.


Izgradnja novih stanova u Skojevskom naselju pauzirana dok se ne čuje stav žitelja - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Izgradnja novih stanova u Skojevskom naselju pauzirana dok se ne čuje stav žitelja\nStanovnici kraja koji se nalazi na granici Rakovice i Čukarice zadovoljni napustili javnu sednicu gradske Komisije za planove\nV. J.06.05.2022. 09:54\nfoto Vuk Jeremić Danas\nKako je Danasu rekao Dejan Jovanović iz udruženja građana Bitka za Košutnjak sastanak će biti održan krajem naredne nedelje do kada će građani detaljnije razraditi planove za rekonstrukciju svog naselja.\nPrema Jovanovićevim rečima, članovi komisije su sa odobravanjem reagovali na predlog građana da se onemogući legalizacija objekata koji su bespravno izgrađeni duž ulice Kneza Višeslava.\n– U pitanju je između petnaest i dvadeset besprizornih objekata koji su potpuno ilegalno podignuti na trasi infrastrukture. Zakon kaže da nijedan objekat koji blokira pristup infrastrukturi ne može da bude legalizovan i da kao takav mora da se ruši. Ukoliko to bude bio epilog, biće to pobeda države nad organizovanim kriminalom, ističe Jovanović.\nPodsetimo, građani Skojevskog naselja oštro su se usprotivili Planu detaljne regulacije prostorno-istorijske celine Topčider – 2. faza, 4. celina, koji predviđa gradnju dodatnih stambenih kompleksa. Planom je bilo predviđena izgradnja dodatnih 500 stambenih jedinica što bi prema rečima stanovnika, učinilo život u naselju nemogućim.\nStanovnici su na javnoj sednici Komisije za planove predali potpise 1507 građana naselja, oštro se protiveći predloženim izmenama. Prema planu, pored stambenih kompleksa bila je predviđena i izgradnja mreže saobraćajnica i parkinga, zelenih površina i skverova, vrtića i biciklističkih staza.\nDejan JovanovićPlan detaljne regulacijeSkojevsko naseljeBeograd