Ponovo samo kao stanari naselja Zemunske kapije svedoci neispunjavanja obaveza održavanja komunalnog reda i čistoće u okviru gradilišta i trase kojom se kreću mašine i mehanizacija.\nIako su upravnici stambenih zajednica Građevinskoj direkciji Srbije kao investitoru više puta upućivali primedbe na stanje koje se tiče higijene i oštećećenja internih saobraćajnica, ivičnjaka i trotoara, ostali smo bez reakcije.\nOvim putem obaveštavamo stanare naselja da su upranici stambenih zajednica ponovo uputili dopis Građevinskoj direkciji Srbije i vršiocu dužnosti direktora gospodinu Mirku Petroviću kao i prijavu komunalnoj inspekciji opštine Zemun a u vezi sa stanjem internih saobraćajnica.\nDopis objavljujemo u celosti:\nNaselje Zemunske kapije <zemunskekapije1@gmail.com>\nNečistoća saobraćajnice duž gradilišta Naselje Zemunske kapije <zemunskekapije1@gmail.com>24. фебруар 2022. 12:14Коме: Gradjevinska Direkcija Srbije <office@gds.rs> Копија: Mirko Petrovic <mirko.petrovic@gds.rs>, CSI Stambeno <zemunskekapije@csistambeno.rs>\nPoštovani, Ovim putem Vam se ponovo obraćamo u vezi sa neprihvaljivom nečistoćom koja se sa Vaše parcele prenosi ka našim zgradama objekata CDEGHF i prostoru oko naših zgrada, kao i oštećenjima saobraćajnica, sve kao posledica radova koje izvodite. Naime, kao što nesporno možete videti na fotografijama koje su u prilogu ovog mail-a, a sigurno ste videli i neposredno na svom gradilištu i u susedstvu, saobraćajnica je potpuno prljava, puna Vašeg građevinskog materijala i drugog otpada koji se raznosi po našoj parceli. S tim u vezi ljubazno Vas podsećamo da je Vaša obaveza da svoju parcelu držite u urednom stanju, da ste dužni da svoje površine redovno čistite, kao i da održavate prilazne staze i interne saobraćajnice, a posebno da ste u zakonskoj obavezi da uklonite svoj građevinski i ostali otpad. Dakle, svoju parcelu možete koristite jedino tako da ne oštećujete i ne onemogućavate korišćenje susednih zgrada i parcela. Kako ne bi bilo nesporazuma, navedeno znači da ste kao vlasnik nepokretnosti dužni da se pri korišćenju svoje nepokretnosti uzdržavate od radnji kojima se otežava korišćenje drugih nepokretnosti preko mere koja je uobičajena s obzirom na prirodu i namenu nepokretnosti, kao i da ste dužni da otklonite uzroke kojima se onemogućava mirno uživanje svojine stanara svih 20 stambenih zajednica (Šumadijska 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19, 21, 22, 24, 26, 28, 30, 32, 34, 36, 39, 47, 49). S obzirom na to, a kako ste se do sad dosledno oglušavali o svoje nesporne obaveze u vezi sa održavanjem čistoće, obaveštavamo Vas da ćemo prvenstveno o nečistoći koju ste ostavili obavestiti komunalnu inspekciju koja će evidentirati trenutno stanje, nakon čega ćemo o Vašem trošku angažovati treća lica koja će očistiti sav otpad koji je nanet na našu parcelu. U nadi da ćemo ovo pitanje ipak moći sporazumno da rešimo, S poštovanjem, Upravnici stambenih zajednica za objekte C, D, E, G, H, F naselja Zemunske kapije\nRezultati ankete: Bankomati u naselju Zemunske kapije


Bezimeni, iza maske - Portret savremenika – Anonimus - Nedeljnik Vreme\nU poslednjih nekoliko vekova objavljeno je na desetine knjiga čiji autori nisu poznati. U dvadeset prvom, koji je tek počeo, takvih knjiga je neobično mnogo – literatura koja propagira anarhizam (na primer Recepti za katastrofu – anarhistički kuvar), zatim erotski romani, knjige koje otkrivaju svetske zavere, knjige o terorizmu, o moćnim ljudima…\nAnonimni za sebe kažu da nemaju organizaciju, vođu, sastanke, ciljeve. Ali zajedničkim snagama ipak uspevaju da pokradu dobro čuvane podatke i onesposobe verovatno najbezbednije sajtove na svetu koji pripadaju organizacijama i kompanijama kao što su Interpol, CIA (bio je oboren pet sati), PayPal, Amazon, Visa… Generalno, oni se bore za ciljeve koji su nezakoniti, ali bi ih mnogi smatrali pravednim. Takav cilj je, na primer, bio napad na PayPal i druge finansijske kuće koje su blokirale račune Wikileaksa usred afere oko objavljivanja američkih diplomatskih depeša. Smatra se, na primer, da su Anonimni imali ulogu u "arapskom proleću", a izveli su hakerske napade na sajtove protivnika internet piraterije i "otvorenog interneta" kao što su američke filmske i muzičke asocijacije i kompanije.\nU dokumentima Stratfora, analitičke kompanije iz Teksasa koja poslednjih nedelja puni novinske stupce jer Wikileaks objavljuje njihove interne fajlove (koje su možda čak i Anonimni pokrali) pominje se da jezgro organizacije čini tridesetak ljudi. Desetak njih se pita za sve – određuju ciljeve i koordinišu akcije, a svi zajedno za komunikaciju najčešće koriste Facebook grupe, programe i sajtovanje za ćaskanje i e-mailove. U prepisci ljudi iz Stratfora koji su očigledno dobili zadatak da sastave izveštaj o Anonimnima, postavlja se pitanje da li su njihovi podaci ugroženi i šta će biti ako Anonimni prestanu da izvode DDoS napade i krenu da kradu podatke, na primer baš od Stratfora…\nPomenuti DDoS (Distributed Denial–of–Service) napad, čija je osnovna karakteristika da se njime ne uništava sajt već samo privremeno onesposobljava, izvodi se obično pomoću velikog broja računara. Kada ogroman broj ljudi, odnosno kompjutera, istovremeno pokuša da pristupi jednom sajtu, čak i da se ne radi o hakerskom računaru, usled opterećenja servera sajt može da prestane da odgovara na njihove zahteve. Stranice se sve teže otvaraju i na kraju korisnik dobije poruku da je stranica koju traži trenutno nedostupna. Ista je manifestacija i kod DDoS napada, samo što je on planiran i smišljen i uključuje veći broj ljudi – ponekad i desetine hiljada njih.


Popović: Trgovinska razmena Srbije i Rusije u stalnom porastu | Nova Ekonomija\nPopović: Trgovinska razmena Srbije i Rusije u stalnom porastu\n14.03.2018. 15:04 B92 0\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović Foto: N1\nPopović je istakao da veliki potencijal za saradnju dve zemlje vidi u oblasti digitalne ekonomije, inovacija i informacionih tehnologija.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović danas je, na sastanku sa zamenikom ministra ekonomskog razvoja Rusije Aleksejem Gruzđevim, poručio da je trgovinska razmena Srbije i Rusije u stalnom porastu i da će Vlada Srbije nastaviti da razvija najbolje političke i ekonomske odnose sa Rusijom.\nMinistar je ukazao, kako je saopšteno, da su u prethodnom periodu učinjeni važni koraci u unapređenju saradnje Srbije i Rusije u oblasti inovacija i tehnološkog razvoja.\n"Ove nedelje smo imali još jednu posetu rukovodstva ruske tehnološke kompanije Jandeks koja je zainteresovana za započinjanje operacija u Srbiji. Nedavno smo potpisali sporazum sa ruskom državnom korporacijom Rosteh, a u planu je potpisivanje takvih sporazuma i sa ruskim državnim kompanijama Rosatom, Rosnano, Roskosmos, kao i sa naučno-tehnološkim parkom Skolkovo", rekao je Popović.\nGruzđev je naglasio da su inovacije progresivna sfera i da u toj oblasti postoji veliki prostor za unapređenje saradnje dve zemlje.\nOn je istakao da se to posebno odnosi na razvoj koncepta "pametnih gradova", saradnju u razvoju tehnoloških parkova, sajber bezbednost, i druge oblasti od interesa za dve zemlje.\nGruzđev je istakao da je razvoj digitalne ekonomije prioritet za Rusiju kao i ceo Evroazijski ekonomski savez.


China Memory Foam, pjena za pjena za oblačenje U-Shape, pjena za spavanje za spavanje, proizvođači i dobavljači memorijske pjene za mjesečnu proizvodnju - Fabrika direktnih veleprodaja - ZheJiang Hundred Industrial Co., ltd.\n3D dizajn u obliku jastuka\nJastuk jakne veličine U jednostavan za nošenje\nPreklopna U Ubrzana Putna Jastuk\nJastuk od hlebnog oblika\nZheJiang Hundred Industrial Co, doo je sagrađen 2012. godine, uvek smo bili posvećeni istraživanju i razvoju proizvodnje proizvoda od poliuretanske pjene: u obliku u obliku memorijske pene, jastuk za putovanja, jastuk za jastuce, masažu jastuk, back jastuk i tako dalje. proizvodi se izvoze u jugoistočnu Aziju, Ameriku, Evropu i druge zemlje sveta.\nZheJiang Hundred Industrial Co, doo je proizvođač specijaliziran za proizvodnju Memory Foam proizvoda u Kini. Hundred Industrial, nalazi se u Deqing Huzhou, samo 45 minuta vožnje do Hangdžoua i dva sata do aerodroma u Šangaju, a takođe u neposrednoj blizini luke Šangaj i Ningbo Porta sa logistikom imamo više od 5 godina istorije u ovoj podlozi, koji je kvalifikovao stotinu Industrijsko bogato iskustvo u poređenju sa drugim kolegama.\nZAŠTO POMOĆ MEMORIJSKE PNEUMATIKE POMOĆE DA ŠEŠETE BOLJE?\nJastuci za pjenu za pamćenje su idealna prateća udobnost za bilo koji krevet. Napravljen od jedinstveno dizajniranog materijala koji je prvi razvio NASA, jastučnice memorijske pene pažljivo poravnavaju svaku malu kost na vratu kako bi se osiguralo da se glava i vrat drže savršeno na mestu, bez obzira na to u kojem položaju spavate. Mater\nKako odabrati dobru jastuku\nBuđenje sa bolnim vratom i krutim mišićima nikad nije prijatno iskustvo. Izbor dobrog jastuka vam može pomoći u postizanju kvalitetne noći udobnog sranja.\nDozvolite mi da vam kažem šta je pjena za pamćenje\nMemorijska pena je posebna vrsta materijala koja reaguje na pritisak i temperaturu, što dovodi do toga da se oblikuje i prema tome odgovara obliku.\nProširena U-oblik pamučna pjena za vratnu vratu\nNovi tip proizvoda za pjena za pjenu, hometextile, jastuk za putovanja


Imenuj poslovni izazov, a to je verovatno aplikacija u oblaku – ili nekoliko – koja obeća da će rešiti problem. Aplikacije u oblaku su prava pogodnost za mala preduzeća. Ne morate da ulažete u skupu infrastrukturu za upravljanje poslovnim procesima, kao što su ljudski resursi, upravljanje projektima, računovodstvo i upravljanje odnosima sa klijentima. Pomoću modela zasnovanog na pretplati lako je započeti rad, a vi plaćate samo za ono što koristite. Ali ako ne pazite, previše aplikacija koje se preklapaju dovode do neefikasnosti i rastućih troškova.\nZa mnoge poslovne procese imate izbor između rešenja koja su specijalizovana za određeni zadatak i rešenja koja se odnose na proces od kraja ili nekoliko poslovnih potreba u preduzeću. Ima trenutaka kada je fokusirana aplikacija pravi pristup, ali je važno proceniti te pogodnosti u odnosu na prednosti jednog konsolidovanog rešenja.\n1. Smanjivanje IT troškova\nNajočiglednija prednost konsolidaciju aplikacija jeste efikasnost. Iako važi i da su pretplate veće od hostinga aplikacija na sajtu, postoje i naknade povezane sa aplikacijama u oblaku. Većina poslovnih aplikacija naplaćuje mesečnu naknadu na osnovu broja korisnika ili količine korišćenog prostora za skladištenje. Ti troškovi se dodaju, naročito ako plaćate za više od jedne aplikacije sa sličnom funkcionalnošću.\nMože biti i zatek pri upravljanju većim brojem pretplata. Ne koristi svako preduzeće istu metriku za određivanje troškova. Praćenje onoga što plaćate postaje komplikovano kada različiti timovi koriste različite aplikacije. Konsolidovanjem naplate ćete bolje videti šta preduzeće koristi i koliko vrednosti dobijate iz aplikacija u oblaku.\n2. Obavite više posla\nPored napornih troškova povezanih sa pretplatama, previše aplikacija smanjuje produktivnost. Poput generalnog prebacivanja zadataka, premeštanje između različitih aplikacija oduzima vreme zaposlenima i frustrira zaposlene. Ti izgubljeni minuti i časovi naslagani tokom vremena – vreme koje zaposleni mogu da koriste za zadatke sa većom vrednošću. Evo nekoliko primera kako konsolidacija može da unapriliči rad:\nJedna za ćaskanja, pozive i sastanke omogućava zaposlenima da brzo prebace režim komunikacije. Na primer, ako članovi tima uoče da ćaskanje ne reše problem, mogu da započnu sastanak sa svima u ćaskanju klikom na dugme.\nKada radite na jednom projektu, zaposleni će možda morati da komuniciraju sa kolegom, a zatim da sarađuju na dokumentu, a zatim da revizuju plan projekta – sve u toku nekoliko časova. Dovršavanje ovih zadataka mnogo je jednostavnije ako su sve aplikacije dostupne na jednoj platformi, kao što je Microsoft Teams.\nAko se informacije smeštaju na jednoj platformi, zaposleni neće imati vremena da otvore nekoliko različitih aplikacija da bi pronašli ono što traže.\n3. Pojednostavi tehnologiju\nAplikacije u oblaku jednostavnije su za podešavanje zatim za postavljanje mešovitih rešenja, ali to ne znači da su bez problema. Neko – obično IT – mora da ih održava. To može da obuhvata dodavanje i uklanjanje korisnika iz aplikacija kao njihove uloge u promeni u preduzeću, integriranje aplikacija sa drugim sistemima kao što je rešenje za upravljanje pristupom identitetu i rešavanje problema koje zaposleni imaju sa softverom.\nUz manje aplikacija za podršku, oslobodićete IT kako biste posvetili više vremena većim inicijativama koje će podstaći vaše preduzeće napred.\nKonsolidovanje aplikacija radi smanjenja troškova\nSaznajte više o dva ključa za smanjenje troškova i samostalno procenite da li je vaša organizacija spremna da pojednostavi i optimizuje rad.\n4. Pristup boljim uvidima\nPodaci su jedan od najvećih resursa vašeg preduzeća. Razumevanje toga ko su vaši najbolji klijenti, otkrijte trendove prodaje i ostanete u toku sa izazovima proizvodnje, svi zahtevaju analizu podataka. Ali ako su klijentski podaci, finansijske informacije i planiranje projekata podeljeni između nekoliko aplikacija, možda ćete propustiti važne uvide.\nKonsolidovajući aplikacije u jedno rešenje ili programski skup dobro integrisanih alatki za poslovno inteligenciju, ljudima je lakše da analiziraju podatke u celom preduzeću i otkriju ključne uvide koji vam pomažu da donosite pametnije odluke. Na primer, ako tim ima lak pristup podacima klijenata u svim tačkama životnog veka klijenta, on može da predviđa potrebe i pruža bolju uslugu. Povezivanje podataka o prodaji sa podacima o tome kako da ukucate zaposlene može da vam pomogne da razumete kako da budete efikasniji sa resursima. Pored toga, mnoge platforme nailaže na važne metrike koje možete pregledati na prvi pogled.\n5. Pooštrite bezbednost\nU današnjem svetu, svaki uređaj, korisnički nalog i aplikacija su potencijalni unos za loše aktere koji žele da ukradu podatke ili na drugi način ometaju vaše poslovanje. Korišćenje aplikacija nekoliko različitih dobavljača stavlja vas na veći rizik od ugroženja bezbednosti zato što veliki broj ljudi ponovo koristi istu lozinku na nekoliko naloga. Ako je jedan nalog ugrožen, napadači mogu da koriste te informacije za pristup drugim nalozima, uključujući korporativnu mrežu.\nSmanjivanje broja aplikacija koje koristi tim, pojednostavljujete bezbednost. Kada zaposleni koriste jedan nalog za pristup većem broju aplikacija, možete da primenite iste bezbednosne kontrole u svim njihovim aplikacijama. Sa manje aplikacija za nadgledanje, verovatnije je da ćete uhvatiti bezbednosne incidente pre nego što učine stvarnu štetu preduzeću.\nKako da znate da li imate previše aplikacija\nMnoge aplikacije u oblaku se lako pronađu i koriste. Zapravo, možda nećete biti svesni svih aplikacija koje vaše preduzeće koristi. Međutim, čak i ako ste bili veoma odlučni u vezi sa izborom aplikacija za preduzeće, možda će i dalje biti mogućnosti za konsolidiranje. Nekoliko indikatora da vaše preduzeće koristi previše aplikacija su:\nSektori ili timovi projekta koriste različite aplikacije koje obavljaju slične funkcije. Na primer, ako marketinški tim deli datoteke pomoću Microsoft OneDrive, dok razvojni tim proizvoda koristi Box.\nČlanovi tima su potrebni da preuzmu podatke iz jednog sistema i otpreme ih u drugi da bi obavili posao. Na primer, prodaja će možda morati da uveze informacije o klijentima iz alatke za praćenje prodaje u alatku za upravljanje projektima kada zatvorite prodaju.\nVažne informacije se pretražuju na nekoliko različitih alatki, što od zaposlenih traži da pretraže nekoliko aplikacija kako bi pronašli ono što im je potrebno.\nNepostojanje vidljivosti u preduzeću otežava povezivanje tačica između onoga što se dešava na projektima, resursima i prihodima.\nAplikacije u oblaku pomažu vama i vašem timu da radite sa bilo kog mesta. Međutim, previše aplikacija takođe može da smanji efikasnost. Da biste poboljšali bezbednost, produktivnost i upravljanje troškovima, pogledajte sveobuhvatna rešenja da biste videli da li postoje mogućnosti za smanjenje broja aplikacija koje tim svakodnevno vodi. Ili detaljniju analizu potencijalnog uštede troškova konsolidacije aplikacija i samostalno procenite da biste utvrdili da li je pojednostavljenje ekositema aplikacija pravo za vaše preduzeće.


"BELA, ĆAO" Novi italijanski ultradesničarski ministar ušao je u autobus, a onda se začula dobro poznata pesma (VIDEO)\nNovi ministar unutrašnjih poslova i lider italijanske desničarske partije Liga Mateo Salvini ni slutio nije da će prilikom ulaska u autobus biti dočekan dobro poznatom pesmom "Bela ćao", prenosi TGCOm24.\n"Bela ćao" je pesma italijanskih partizana iz vremena Drugog svetskog rata. Nju je pevao levičarski antifašistički pokret otpora u Italiji, odnosno svi anarhistički, komunistički i socijalistički pokreti.\nSalvini je bio na aerodromu Fjumićino gde je čekao let za Brindizi. Kada se ukrcao u autobus koji vodi od terminala do aviona, prepoznala ga je grupa članova sindikata CGIL-a i otpevala mu partizansku pesmu iz Drugog svetskog rata.\nPartizanska pesma kao spontani protest zbog dolaska ultradesničara na vlast snimljena je mobilnim telefonom i objavljena na društvenim mrežama.\nLider Lige bio je vidno iznenađen zbog susreta sa političkim neistomišljenicima, pa mu nije ništa drugo preostalo nego da se kurtoazno osmehne.\nNova italijanska koaliciona vlada formirana je početkom juna sa Ligom za sever i Pokretom pet zvezdica čime je zapadna Evropa dobila prvu populističku vladu.\nVoditeljka SEKSI SELFIJEM iz kreveta šutnula vicepremijera i zapalila zemlju, on za raskid saznao u AVIONU (FOTO)\nDokaz da je pas čovekov NAJBOLJI PRIJATELJ: Nije video svoju vlasnicu dugo, i čim je uočio BACIO JOJ SE U ZAGRLJAJ (VIDEO)


Pregovori Vlade BPK-a i predstavnika zdravstvenih ustanova u vezi s najavljenim štrajkom uposlenih u zdravstvu\nSastanak predstavnika Vlade i ZZO BPK-a s predstavnicima menadžmenta zdravstvenih ustanova BPK-a\nPovodom najavljenog štrajka zdravstvenih radnika na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde zbog nepostizanja dogovora oko potpisivanja Granskog kolektivnog ugovora u oblasti zdravstva, danas je održan sastanak između predstavnika Vlade Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i kantonalnog Zavoda zdravstvenog osiguranja, te predstavnika menadžmenta zdravstvenih ustanova na području BPK-a Goražde.\nNa sastanku je razgovarano o modalitetima koji bi omogućili da se zahtjevi zdravstvenih radnika riješe na zadovoljavajući način kako ne bi došlo do štrajka, koji, kako je istaknuto, nikome nije u interesu.\nUz ministra za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Damira Dučića i ministra za finansije Nudžeim Džihanića, sastanku su prisustvovali i predsjednik Komisije za rad, zdravstvenu i socijalnu zaštitu Skupštine BPK-a Goražde Senad Čeljo, direktor Zavoda zdravstvenog osiguranja BPK-a Nedim Čolo, direktor JZU Kantonalne bolnica Goražde Fuad Rovčanin, direktor JU Dom zdravlja „Isak Samokovlija“ Edin Čengić, direktor JU Dom zdravlja „Ustikolina“ Alija Begović te direktor JU Dom zdravlja „Prača.“\nKako je ovom prilikom istaknuto, osnovni razlog zbog kojeg nije data saglasnost na potpisivanje granskog kolektivnog ugovora za oblast zdravstva jesu predviđeni koeficijenati za obračun plaća.\n– To ne znači da Vlada našeg kantona nije uvažila i prepoznala opravdanost zahtjeva zdravstvenih radnika ili da je nedostajalo volje za njihovo ispunjenje. Uvažavanje opravdanosti i volje je zaista bilo, ali ono što nedostaje u svemu ovome su novčana sredstva. Resorno ministarstvo i Vlada Kantona, u saradnji s kantonalnim Zavodom zdravstvenog osiguranja, u narednom periodu će uložiti sve napore i biti naklonjeni da, u skladu s finansijskim mogućnostima, postignemo dogovor koji će štititi prava uposlenih radnika u zdravstvu – kazao je ministar Damir Dučić.\nNakon obavljenih razgovora s direktorima zdravstvenih ustanova, tokom kojih su izneseni prijedlozi za rješavanje nastale situacije, resorni ministar izrazio je uvjerenje da će sindikat uposlenih u zdravstvu uvažiti postojeću situaciju i naglasio da bi opredjeljenje svih trebalo da bude očuvanje radnih mjesta i postojećih prava uposlenih u zdravstvu, te zadržavanje trenutnog nivoa zdravstvenih usluga.\n– U trenutnoj situaciji, povećanje bilo koje od ove tri stavke negativno bi se odražavalo na ostale dvije stavke i zato nam je obostrano razumijevanje potrebnije nego ikad. Ovom prilikom pozivam sindikat zdravstvenih radnika da se vrate za pregovarački sto, jer Vlada Kantona je na posljednje dvije sjednice razmatrala ponuđeni tekst Kolektivnog ugovora i moram da kažem da ovaj tekst nije ni odbijen, a niti prihvaćen – istakao je Dučić.\nOn je dodao da resorno ministarstvo i Vlada prate situaciju oko potpisivanja granskog kolektivnog ugovora i u ostalim kantonima u Federaciji BiH. Do sada je ovaj kolektivni ugovor potpisan samo u Kantonu Sarajevo, što, kako ističe ministar Damir Dučić, govori o težini i složenosti situacije u zdravstvu na području cijele Federacije.\n– Ovaj Kolektivni granski ugovor predviđa povećanje satnice sa sadašnjih 2,00 na 2,35, povećanje koeficijenata u rasponu od 1,0 do 4,4 i povećanje satnice sa 37,5 na 40 sati sedmično, tako da su koeficijenti najveći kamen spoticanja. Ukoliko uspijemo da se dogovorimo oko koeficijenata, zaista ne vidim ništa sporno da se Kolektivni ugovor, na zadovoljstvo svih nas, prije svega naših sugrađana i pacijenata koji koriste usluge zdravstva, potpiše – kazao je Dučić.\nDirektori zdravstvenih ustanova upoznali su predstavnike Vlade i Zavoda zdravstvenog osiguranja da su u toku prošle sedmice u svim zdravstvenim ustanovama na području BPK-a sa predstavnicima sindikata potpisani sporazumi o minimumu zdravstvenih usluga koje bi bile pružene pacijentima u slučaju štrajka.\nNa sastanku je donesen zaključak da se menadžmentima svih zdravstvenih ustanova na području BPK-a dostavi tekst predloženog Kolektivnog ugovora, te da se u ponedjeljak, 09.01.2017. godine održi novi sastanak na kojem će se razgovarati o ovoj problematici.


Regionalno takmičenje učeničkih kompanija - Mingl\nU sredu, 11. marta 2020. godine, u tržnom centru Big Fashion (Višnjička 84) biće održano Regionalno takmičenje učeničkih kompanija iz beogradskih srednjih škola koji će ponuditi svoje proizvode i usluge široj javnosti, dok će članovi žirija ocenjivati njihove kompanijske izveštaje, prodajne veštine i jedinstvenost ponude.\nUčenička kompanija je najpoznatiji program Dostignuća mladih koji obezbeđuje osnovno ekonomsko obrazovanje za učenike srednjih škola i sprovodi se širom sveta. Program traje preko cele školske godine, a Evropska komisija ga je označila kao najbolji primer preduzetničkog obrazovanja. Učenici koji su zaposleni u ovim kompanijama tokom školske godine stiču znanja o tržišnoj ekonomiji i preduzetništvu kroz programe Dostignuća mladih i svoju kompaniju vode od osnivanja do izrade kompanijskog izveštaja i zatvaranja kompanije. Program Učenička kompanija deo je projekta Decenija preduzetništva koji sprovodi Vlada Republike Srbije.\nNa takmičenju će učenici imati priliku da javnosti pokažu koje proizvode i usluge su razvijali tokom godine, ali i da odmere snage sa svojim vršnjacima, a najbolje četiri kompanije učestvovaće na nacionalnom finalu u maju u Beogradu, zajedno sa pobednicima ostalih regionalnih takmičenja (jugozapadna, jugoistočna i centralna Srbija, i Vojvodina).\nNajbolja učenička kompanija na nacionalnom nivou predstavljaće Srbiju na evropskom takmičenju najboljih učeničkih kompanija, koje će biti održano u julu ove godine u Portugalu.\nProgram zvanično počinje u 10 časova i 30 minuta.


Posljedice pandemije - Uber otpušta 3.700 radnika\nE.Ć. мај 6, 2020, 8:00 по подне\nTransportni gigant Uber objavio je kako je prisiljen na otpuštanje radnika, pa je tako zbog posljedica pandemije koronavirusa njih 3.700 ostalo bez posla, što je 14% od ukupnog broja radnika ove američke kompanije.\nUber će najavljeni otkazi, prema navodima, koštati oko 20 miliona dolara za otpremnine i druge naknade predviđene zakonom i ugovorima. Kompanija je na kraju prošle godine zapošljavala ukupno 26.900 radnika u cijelom svijetu, od toga je 10.700 u SAD-u i 16.200 u drugim zemljama.\nUsljed pandemije su se preorijentisali u "Uber eats", koji je bio bitan naročito restoranima koji su zabranjivali zadržavanje u objektu, ali nije poznato u kojoj mjeri su nadoknadili gubitke takvim načinom rada.\nDionice Ubera pale su čak 2,5 posto na početku trgovanja u srijedu, a u odnosu na februar su niže i za oko 32 posto.


Dejvid Mojes koštao Junajted 10 miliona funti - Sportske.net\nDejvid Mojes koštao Junajted 10 miliona funti\nNajnoviji finansijski izveštaji otkrivaju koliko je katastrofalni učinak Dejvida Mojesa koštao Mančester Junajted od kraja septembra minule godine.\nPrihodi i uopšteno finansijsko stanje u prvom kvartalu nove sezone prikazuju pad u prihodima kluba od 9.8 miliona funti, na 88.7 miliona.\nSezona bez Evrope, prva od 1995. godine koštala je klub u različitim oblastima finansijskog poslovanja. Najviše se pad osetio u broju prodazih karata, a neigranje u Ligi šampiona je izazvalo pad od 21.8 procenata kada su ulaznice u pitanju.\nPrihodi od televizijskih prava su takođe umanjena, i to za 13 posto, na 16.8 miliona, dok su komercijalni prihodi pali za 5.2% na 56.8 miliona funti, obzirom da je Junajted morao da plati nadoknadu kompaniji Najki usled neigranja u Ligi šampiona.\nDobre vesti za Junajted su te da su smanjeni troškovi plata za 6.6% usled odlazaka igrača kao što su rio Ferdinand, Nemanja Vidić i Patris Evra. Ipak, klub se u međuvremenu pojačao Anhelom Di Mariom, Radamelom Falkaom...te će ovaj aspekt biti realno prikazan tek u narednom finansijskom izveštaju.


APV | Vesti | Održan Poslovni forum sa privrednom delegacijom Nižegorodske oblasti\nOdržan Poslovni forum sa privrednom delegacijom Nižegorodske oblasti\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević obratio se danas na Poslovnom forumu sa privrednom delegacijom iz Nižegorodske oblasti, u Privrednoj komori Vojvodine, istakavši da je forum prilika za još čvršće privredno povezivanje AP Vojvodine i ove regije Ruske Federacije.\nRadojević je izneo uverenje da će, nakon današnjeg susreta, kompanije i iz Nižegorodske oblasti i AP Vojvodine biti u prilici da uspostave još konkretnije i direktnije poslovne odnose i podsetio na Memorandum o namerama za saradnju naše pokrajine sa ovom ruskom regijom, koji nam daje otvorenu mogućnost za povezivanje u oblastima poljoprivrede, privrede, kulture i visokog obrazovanja.\n“Rezultate ovog sporazuma o saradnji, kao i onog koji naša pokrajina ima sa Arhangelskom oblašću, videli smo već prošle godine, kada smo imali učešće privrednika iz ovih ruskih regija. Danas je tu daleko brojnija delegacija sa 22 kompanije iz Nižegorodske oblasti ”, naglasio je Radojević i zahvalio se na impulsu koji ovoj saradnji pružaju privredne i trgovinske komore.\nRadojević je istakao da je saradnja koju ostvarujemo sa Ruskom Federacijom od izuzetnog značaja, s obzirom da nam se svake godine povećava spoljnotrgovinska razmena. Pogotovo kada je reč o oblasti agrara, Radojević je istakao da je posebno značajno što izvoz naših poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u poslednjih nekoliko godina beleži trend rasta, te tako imamo spoljnotrgovinski suficit u ovoj oblasti.\nPredstavnik Trgovinskog predstavništva Ruske Federacije u Republici Srbiji Andrej N. Hripunov podsetio je da već postoji strateško partnerstvo između Ruske Federacije i Republike Srbije i naveo „Gasprom“, NIS i „Ruske železnice“ kao primer velikih kompanija koje rade u našoj zemlji.\nOn je posebno istakao da je današnji forum pravo mesto za razvijanje regionalne saradnje između AP Vojvodine i Nižegorodske oblasti, za koju je rekao da je jedan od regiona u Rusiji sa najdinamičnijim razvojem. Hripunov je dodao da su ovakvi forumu prvi koraci, koji su uvek teški, i izrazio nadu da će uspeti da donesu realne rezultate u narednim godinama, korisne za obe države.\nMinistar za industriju, trgovinu i preduzetništvo Vlade Nižegorodske oblasti Maksim Čerkasov je današnji skup ocenio kao značajan podsticaj daljem unapređenju saradnje, koja je između Novog Sada i Nižnjeg Novgoroda započeta 2005. godine, a između AP Vojvodine i Nižegorodske oblasti prošle godine.\n„Doveli smo veoma mnogo različitih kompanija koje će predstaviti svoje poslovanje. Nadam se da ova forum neće biti poslednji i da će doprineti povećanju robne razmene, kao i daljem razvoju poslovnih odnosa“, rekao je Čerkasov.\nPredsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević je rekao da je ovaj forum, koji se održava u okviru Poljoprivrednog sajma, jedan od centralnih događaja, jer su na njemu prisutni predstavnici 22 kompanije iz Nižegorodske oblasti, iz metalske i hemijske industrije, medicinske opreme, IT sektora.\nCilj foruma je povezivanje naše privrede sa privredom Nižegorodske oblasti i što bolja robna razmena, u kojoj se, kako je naglasio Vučurević, širi lepeza proizvoda i broj kompanija koje izvoze na rusko tržište.\nČlan Gradskog veća Novog Sada zadužen za privredu Milorad Radojević istakao je da od svih gradova-pobratima, Novi Sad najbolju saradnju ostvaruje sa Nižnjim Novgorodom, koja se najpre realizovala u oblasti kulture i obrazovanja, a od 2017. pokrenuta je inicijativa da se ojača i privredna saradnja. Prošle godine, kako je rekao, ovde je bilo pet kompanija, a ove godine, od kada su se uključile privredne i trgovinske komore, na forumu je prisutno 20-tak kompanija iz različitih oblasti.\nU okviru Foruma, delegacija ruskih privrednika upoznata je sa investicionim i izvoznim potencijalima AP Vojvodine.\nPoslovni forum sa privrednicima Nižegorodske oblasti je održan u organizaciji Privredne komore Vojvodine i Trgovinskog predstavništva Ruske Federacije u Republici Srbiji.\nRuska Federacija jedno je od prioritetnih tržišta Republike Srbije, značajan investicioni, ekonomski i treći spoljnotrgovinski partner Srbije.


NATO nedelja u Beogradu: Tek devet procenata građana Srbije bi podržalo članstvo - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nNATO nedelja u Beogradu: Tek devet procenata građana Srbije bi podržalo članstvo\nObjavio N1 24 jul 2020 .\nU okviru osme Beogradske NATO nedelje predstavljeno je istraživanje koje pokazuje da većina građana Srbije ipak nije za članstvo u alijansi. Nalazi su predstavljeni na konferenciji "Ovo smo mi" koja je okupila predstavnike NATO, strane ambasadore u Srbiji i pripadnike srpskog državnog vrha.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić ponovio je stav Srbije o vojnoj neutralnosti, ali i da evropske integracije ostaju spoljnopolitički cilj Srbije. Kaže da bi kompromis u dijalogu sa Prištinom mogao da obezbedi trajni mir i stabilnost regiona ali i da je važno da bude realizovan mandat KFOR-a.\n"Predstavlja bitan garant sprovođenja Briselskog sporazuma i praktično jedini garant bezbednosti i opstanka Srba, njihove imovine, verske i kulturne baštine na Kosovu i Metohiji. Zato je za nas od izuzetne važnosti da KFOR ostane u nesmanjenom sastavu, kao i da u svojim aktivnostima bude statusno neutralan i nepristrasan", rekao je Dačić.\nTelefonsko istraživanje koje je predstavio direktor CeSID-a Bojan Klačar pokazuje da bi oko polovina ispitanika podržala članstvo u Evropskoj uniji, 31 procenat bi bio protiv. Članstvo u NATO-u bi podržalo tek devet procenata ispitanika dok bi 72 odsto, prema ovom istraživanju, bilo protiv.\n"Razgraničenje bi podržalo 29 procenata ispitanika, to je nešto manje od prethodne godine, a 55 procenata bi bilo protiv razgraničenja", rekao je on.\nKlačar kaže da je primetno da 65 odsto građana podržava produbljivanje saradnje sa SAD, a 40 odsto ispitanika smatra da se politika SAD unapredila kada je reč o Srbiji.\nIstraživanje je sproveo CeSID u partnerstvu sa Centrom za evroatlantske studije koji je bio domaćin današnje online konferencije.


Pomoć preduzetništvu - EU u Srbiji\nNedavna kriza izazvana pandemijom koronavirusa pogodila je najviše mikro, mala i srednja preduzeća. Kako su upravo ona najznačajniji pokretač privrednog rasta, važno je da država osmisli strategije podrške, ali i da postoji dijalog među samim privrednicima.\nZato je Privredna komora Vojvodine u saradnji sa EU info kutkom iz Novog Sada, a povodom obeležavanja Svetskog dana malih i srednjih preduzeća, okupila privrednike kako bi predstavili zajedničke aktivnosti koje im mogu pomoći u daljem poslovanju.\nDa su mikro, mala i srednja preduzeća kičma srpske privrede potvrdio je u svom video obraćanju i Martin Klauke, iz Delegacije Evropske unije u Srbiji, i dodao da EU različitim programima želi da podrži ovaj sektor i to najviše kroz pružanje podrške mladima.\n„Radimo na tome da poboljšamo i pristup finansiranju, te je sektoru privrede u Srbiji namenjeno 76,5 miliona evra kako bi se podstakle reforme u oblasti konkuentnosti, inovacija i komercijalizacije istraživanja i razvoja. 11 miliona biće utrošeno na kupovinu nove opreme, dok će 31.5 biti usmereno na razvoj Fonda za nauku“, rekao je Klauke.\nVeoma važan faktor je razmena informacija, a Privredna komora pravo je mesto okupljanja svih privrednika, rekao je u svom obrađanju Boško Vučurević, predsednik tog udruženja.\n„Ova grupa preduzeća najznačajniji je pokretač privrednog rasta. Po podacima iz Agencije za privredne registre, u 2020. u Vojvodini registrovano je 28.000 privrednih društava, od čega je oko 85 odsto ova grupa preduzeća. Kada tome dodate ukupan broj preduzetnika vidimo o kakvoj se snazi i potencijalu radi. Ovo je sve snažnji sektor u privredi Srbije, koji doprinosi rastu bruto domaćeg proizvoda. U okviru Komore postoji i parlament preduzetnika koji odlučuju o pitanjima važnim za njihov rad i rast“, izjavio je Vučurević.\nPodrška preduzećima podrazumeva finansijske i nefinansijske načine, koji su ovom prilikom predstavljeni kroz prezentaciju aktuelnih konkursa Pokrajinskog sekretarijata za privredu, aktivnosti Privredne komore Vojvodine u segmentu preduzetnišva i sektora MSP, kao i informisanjem o programima Evropska mreža preduzetništva, Mobilise SME i Erazmus za mlade preduzetnike.\nPodrška EU srpskoj privredi je značajna. Kroz EU PRO program podržala je 203 mikro i malih preduzeća sa preko 4.3 miliona evra bespovratnih sredstava. Podržana preduzeća prevashodno se bave proizvdnjim hrane, nameštaja, tekstila i odeće, preradom drveta i metala.\nSrpske privrednike u budućnosti čeka i nekoliko novih konkursa EU na koje mogu aplicirati:\nFond za inovacionu delatnost tokom leta pokreće javni poziv za finansiranje inovativnih projekata preduzeća;\nProgram EU PRO se nastavlja u ruralnim područjuma Srbije u okviru čega će biti pokrenuto 6 poziva za istraživanje interesovanja;\nPosredstvom Evropske investicione banke nastavlja se refinansiranje za privredne banke i garancije za kredite, kako bi mala i srednja preduzeća dobila kredite po povoljnim uslovima;\nU procesu je pokretanje novog programa sa razvojnom agencijom Srbije takođe za podršku mikro, malim i srednjim preduzećima\nPored ovoga postoji niz manjih programa za razmenu, poput Erazmusa za preduzetnike. Ove aktivnosti idu u prilog kratkoročnim i dugoročnim prioritetima Srbije u pogledu pristupanja EU, dok istovremeno podržavaju i ciljeve samih mikro, malih i srednjih preduzeća, a naposletku i samoj ekonomiji i građanima Srbije.\nSnimak celog događaja


Datum objave: 27.03.2020 16:43 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nSvjetska zdravstvena organizacija u potpunosti podržava inicijativu predsjednika Vlade Crne Gore Duška Markovića za organizacijom regionalne konferencije na temu odbrane od koronavirusa – rekao je danas crnogorskom premijeru direktor Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) za Evropu Hans Kluge.\nPremijer Duško Marković je, u razgovoru vođenim putem video linka, rekao da je Crna Gora kao država predsjedavajuća Centralno-evropskom inicijativom (CEI) predložila održavanje regionalne konferencije.\n„Ja sam takvu ideju već promovisao na nedavnoj video konferenciji premijera regiona sa kancelarom Austrije i komesarom EU za proširenje. Crna Gora je u tom duhu ostavila svoje luke otvorene za korišćenje zemljama regiona za prenos robe. Ovo je trenutak da pokažemo solidarnost i zajedništvo, jer jedino tako možemo uspješno pobijediti ovu opasnost. Pored toga, iskazujemo i spremnost i potrebu da zajednički radimo na promociji socijalnih i ekonomskih politika radi očuvanja egzistencije naših građana i stvaranja pretpostavki za brzi oporavak crnogorske privrede. Vjerujem da bi to, uz učešće ostalih zemalja koje participiraju u CEI, pomoglo u prevazilaženju krize u ekonomijama zemalja regiona i šire“ – kazao je predsjednik Vlade Crne Gore.\nDirektor SZO za Evropu je ponudio ekspertsku i tehničku pomoć Svjetske zdravstvene organizacije u organizaciji regionalne konferencije.\n„Crna Gora je lider i ovo je pravi trenutak za okupljanje država CEI. Vaša zemlja je pokazala solidarnost, mudrost i hrabrost u predlaganju ove inicijative i vi to treba da vodite“ – rekao je Hans Kluge.\nPremijer Duško Marković je informisao direktora SZO za Evropu o mjerama koje je Crna Gora preduzela u suočavanju sa pandemijom koronavirusa.\n„Od samog početka očekivali smo importovanje i širenje koronavirusa, i pripremali se za taj trenutak kroz donošenja adekvatnih mjera od strane Vlade. Činili smo to i krajem prošle godine, a od 30. januara, kad je SZO proglasila vanrednu situaciju povodom širenja epidemije, naše mjere i aktivnosti su opsežne kroz rad Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti. Posebno sam zahvalan zbog razumijevanja i pomoći koja u situaciji suzbijanja koronavirusa dolazi iz vaše Kancelarije u Podgorici i cjelokupnog UN sistema u CG, u saradnji sa EU, ostalim međunarodnim organizacijama i državama“ – rekao je premijer Duško Marković.\nU razgovoru je učestvovala i predstavnica Svjetske zdravstvene organizacije u Crnoj Gori Mina Brajović.\nFOTO I VIDEO: https://flic.kr/s/aHsmMdq51H


U Biselu do 15 časova glasalo preko 70 odsto prijavljenih\nTanjug 3. aprila 2022. 15:55\nBRISEL – Na biračkom mestu broj 6 u Ambasadi Srbije u Belgiji do 15.00 časova glasalo je preko 70 procenta od prijavljenih 290 birača.\nGlasanje protiče bez problema, a iz biračkog odbora, koji čine članovi Ministarstva spoljnih poslova Srbije i predstavnici izbornih lista najavljuju da će se, nakon prebrojavanja glasova i dostavaljanja izveštaja Republičkoj izbornoij komisiji, rezultati izbora sa ovog biračokog mesta od 23.00 časa naći i na oglasnoij tabli Konzulata Srbije u Belgiji.\nGlasanje u Ambasadi Srbije u Belgiji počelo je jutros u 7.00 cašova, a za izbor narodnih poslanika i predsednika Republike Srbije na ovom biračkom mestu prijavilo se 290 građana Srbije koji borave u inostranstvu.\nU skladu sa povećanim brojem ukupno prijavljenih birača iz dijaspore na ovogodišnjim parlamentarnim i predsedničkim izborima, i u Belgiji i Luksemburgu je, prema rečima predsednika biračkog odbora Roberta Popovića primetno je veće interesovanje građana da daju svoj glas.\n”Ovoga puta imali smo oko 200 prijavljenih birača i u Luksemburgu, koji je pokriven diplomatsko konzularnim predstavništvom u Belgiji, gde je takođe danas otvoreno jedno biračko mesto”, navodi Popović za Tanjug.\nNa prethodnim parlmentarnim i predsedničkim izborima 2016. i 2017. godine građani Srbije sa boravištem u Belgiji i Luksemburgu glasali su samo u Briselu i ukupno ih je bilo prijavljeno 188 na parlamentarnim i 265 na predsedničkim izborima uz izlaznost oko 80 procenata.


Pobede Ilića i Helca na početku sezone - Ostali sportovi, Vesti\nPobede Ilića i Helca na početku sezone\nAleksandar Milosavljević 13.05.2013., 19:26\nSrpski reprezentativac Čedomir Ilić i Aleksandar Helc ostvarili su pobede na šestom tradicionalnom „SBB Čelendžu“, prvom Masters turniru u sezoni koji je održan na terenima „Golf kluba Beograd“ na Adi Ciganliji. Ilić je bio bruto najbolji sa 140 poena, dok je Helc u neto računanju ostvario takođe 140 bodova.\nDvodnevno takmičenje koje je započelo 72 golfera, odigrano je u dve runde na 18 rupa. Iako je drugog dana konstantno padala kiša, golferi su imali priliku da igraju na veoma dobro pripremljenom terenu.\nU A kategoriji drugu poziciju zauzeo je Ilija Đurđević, a iza njega su se plasirali Aleksandar Stojiljković, Vladimir Đukanović, Piter Čefi i Dragan Šolak.\nU B kategoriji veliku borbu vodili su mladi golferi Simeon Parađina i Marko Đorđević. Na kraju, bruto pobednik je Parađina sa 42 poena, dok je Đorđević bio najuspešniji u neto konkurenciji sa 72 boda.\nU C kategoriji slavio je Aleksandar Flanđunis sa 26 bruto poena, dok je u neto bodovanju najuspešniji bio Kosta Ginić sa 76 bodova.\nPojedinačne nagrade dobili su koji i Marija Lalošević i Čedomir Ilić koji su izveli najduže udarce, dok je Piter Čefi imao udarac iz prve najbliži rupi.\nPored klasičnih takmičenja za najbolje u svim kategorijama, golferi su pokušali da se iz prvog udarca dokopaju fantastičnog Renoovog modela “Kaptur”, ali ovaj put ipak niko nije dorastao tom velikom zadatku.\nNaredni Masters igraće se za dve nedelje, kada je na programu deveti „Memorijal Knez Pavle“.\ngolfGolf asocijacija SrbijeSBB Čelendž\nPrethodna vest Barsa bira između Marića i Novice\nSledeća vest Čelsi u finalu LE bez Terija i Azara?\nBarsa bira između Marića i Novice\nČelsi u finalu LE bez Terija i Azara?


IP video nadzor - Solucije - Transport\nKargo i logistika\nNove mogućnosti u transportu\nMnoge države i kompanije su već otkrile prednosti Axis jedinstvene ponude segmentu transporta ljudi i dobara. To im donosi kristalno jasne slike, kako u realnom vremenu tako i snimaka. Omogućen je pristup relevantnim informacijama svakom ovlašćenom licu sa bilo kog mesta, u bilo koje vreme uz automatska upozorenja i alarmiranje. I stvara fleksibilnu i ekonomičnu platformu za budućnost.\nAxis i Milestone su svetski lideri u IP videu, pomažući svojim klijentima da:\n- Kreiraju sigurnije okruženje u transportu\n- Smanje troškove od vandalizma i grafita\n- Efikasan monitoring dobara i imovine\n- Smanjivanje vremena odgovora na incidente\n- Brzo biranje ispravnih postupana u incidentim situacijama\nJAVNI TRANSPORT Više informacija\nAVIJACIJA Više informacija\nPOMORSTVO Više informacija\nSAOBRAĆAJ Više informacija\nKARGO I LOGISTIKA Više informacija


Kako da dobijete besplatan SSL sertifikat - ITNetwork\nHome BIZNIS I ZABAVA\tKako da dobijete besplatan SSL sertifikat\nKako da dobijete besplatan SSL sertifikat\nKao vlasnik web sajta, verovatno ste svesni koliko je važno da imate bezbedan web sajt. Bezbednost web sajta je neophodna, kako za vlasnika sajta tako i za korisnika koji ga posećuje. Da biste dodali ovaj važan deo zaštite, koji pretvara HTTP prefiks URL adrese u HTTPS, moraćete da dobijete SSL sertifikat. Za mnoge vlasnike WordPress web sajtova moguće je da se dobije besplatan SSL sertifikat za njihov web sajt.\nPitate se kako da dobijete besplatan SSL sertifikat za vaš WordPress web sajt? Nastavite da čitate.\nDa. Potreban vam je SSL (sigurni soket sloj) ili TLS (transportni sloj bezbednosti) sertifikat da biste osigurali bezbednost web sajta. SSL sertifikat je ono što čuva vaš web sajt bezbednim. Obezbeđuje end-to-end enkripciju između servera i klijenta tako da su podaci vaših korisnika zaštićeni.\nDa li su svi besplatni SSL sertifikati isti?\nSvi besplatni SSL sertifikati nisu isti. Neki sertifikati su uklјučeni kao karakteristika vaše usluge web hostovanja ili mreže za isporuku sadržaja (CDN), na primer. Često se automatski obnavlјaju sve dok nastavite da plaćate tu uslugu. U tim slučajevima, možete da ostanete bez dodira sa vašim SSL sertifikatom, a na raspolaganju vam je i tim za korisničku podršku koji će vam pomoći da rešite sve bezbednosne probleme koji mogu da se pojave na vašem web sajtu.\nMeđutim, postoje i drugi besplatni SSL sertifikati koji zahtevaju više praktičnog održavanja od vas. Na primer, ako vaš web host ne pruža SSL sertifikat, možda ćete morati da nabavite besplatan od treće strane. Neki besplatni SSL sertifikati trećih strana su neograničeni i obnovlјivi svakih 90 dana, dok drugi provajderi mogu da ograniče koliko od tih 90-dnevnih sertifikata možete da dobijete za isti domen pre nego što morate da platite naknadu.\nDa li vam trebaju besplatni vs. plaćeni SSL sertifikati?\nKada je u pitanju dobijanje SSL sertifikata za vaš WordPress sajt, važno je da razumete razlike između besplatnih i plaćenih SSL sertifikata. Na primer, ako posedujete mali lični web sajt koji neće da čuva osetlјive podatke korisnika ili informacije o platnim transakcijama, onda bi besplatni SSL sertifikat mogao da bude dobra opcija za vas. S druge strane, ako uspostavlјate robusniji poslovni web sajt, verovatno ćete želeti da platite za SSL sertifikat sa više bezbednosnih funkcija koje uklјučuju korisničku podršku.\nNaravno, dobijanje i instaliranje SSL sertifikata je zaista neophodno samo ako host vašeg web sajta već ne obezbeđuje bezbednost sajta. Brojni popularni host-ovi web sajtova i CDN-ovi, o kojima ćemo govoriti u nastavku, nude besplatne SSL sertifikate kao deo njihovih hosting paketa. U tom slučaju, možda vam neće biti nužno potreban dodatni, plaćeni SSL sertifikat, osim ako je od vašeg preduzeća zakonski propisano da se pridržava određenih zakona o privatnosti, kao što je HIPAA. U zavisnosti od nivoa bezbednosti koji je potreban vašem web sajtu, poželećete da obratite posebnu pažnju na funkcije koje su dostupne kod različitih dobavlјača SSL sertifikata pre nego što odlučite koji je najbolјi za vas.\nGde možete da dobijete besplatan SSL sertifikat\nPostoji nekoliko načina da dobijete besplatan SSL sertifikat za vaš WordPress web sajt. Neke od ovih metoda su integrisane sa vašim web hostom, dok su druge samostalne usluge koje vam omogućavaju da dobijete sertifikat, a zatim ga instalirate na vaš web sajt. Sada, hajde da pogledamo neke od najbolјih opcija za vlasnike WordPress web sajtova.\nLet’s Encrypt je neprofitna organizacija koja pruža i SSL i TLS sertifikate širokom spektru kompanija za web hosting. Sajt nudi nekoliko bezbednosnih opcija za vlasnike web sajtova. Za korisnike koji imaju shell pristup, Let’s Encrypt preporučuje dobijanje SSL sertifikata preko njihovog alata otvorenog koda, Certbot. Korisnici bez shell pristupa mogu da koriste integraciju Let’s Encrypt sa njihovim hostom web sajta ako je to dostupno.\nZašto da koristite Let’s Encrypt? Let’s Encrypt je popularna opcija za vlasnike web sajtova čiji web host-ovi imaju integracije sa uslugom. U mnogim slučajevima, to je lako, zgodno i ne naplaćuje se vlasniku sajta.\nCena: Besplatno (uklјučeno u web host integracije)\nKada koristite CDN kao što je Cloudflare da biste zaštitili vaš WordPress web sajt, možete da dobijete besplatne SSL sertifikate. Moguće je besplatno da dodate lični web sajt u Cloudflare i na taj način dobijete osnovnu SSL zaštitu. Međutim, za proširenu zaštitu i robusnije bezbednosne opcije, možda biste želeli da se odlučite za jedan od njihovih plaćenih planova, koji počinju od $20 mesečno i povećavaju se u zavisnosti od vaše organizacije i njenih potreba.\nZašto da koristite Cloudflare? Osim pružanja SSL sertifikata, Cloudflare nudi kompletan paket bezbednosne zaštite za vaš web sajt i vašu mrežu. To je skalabilna platforma na kojoj takođe možete da dobijete usluge programera, mreže i aplikacija za pokrivanje širokog spektra bezbednosnih potreba.\nCena: Besplatna opcija za male lične web sajtove\nZeroSSL nudi SSL sertifikate u rasponu od besplatnih do prilagođenih cena za preduzeća. Ako jednostavno želite besplatan SSL sertifikat od ZeroSSL-a, možete da dobijete do tri 90-dnevna sertifikata sa osnovnim sigurnosnim pokrićem. Moraćete ručno da obnovite sertifikat svaki put kada istekne.\nNakon što iskoristite vaša tri besplatna SSL sertifikata, ZeroSSL nudi plaćenu verziju koja počinje od $10 mesečno i povećava se u zavisnosti od vaših potreba. Na poslovnom nivou, ZeroSSL sertifikati pokrivaju širok spektar funkcija, uklјučujući neograničene 90-dnevne sertifikate i 90-dnevne džokere (koji pokrivaju više poddomena), 25-et 12-mesečnih sertifikata, ACME sertifikate, robusnu korisničku podršku i još mnogo toga.\nZašto da koristite ZeroSSL? ZeroSSL-ov besplatni SSL sertifikat je odličan način da testirate uslugu ako tražite pravog dobavlјača plaćenog SSL sertifikata, ali niste sigurni koji je najbolјi za vas. Ako vam je potreban viši nivo bezbednosti sajta, ZeroSSL plaćene opcije pokrivaju brojne dodirne tačke na vašem web sajtu. Za plaćene sertifikate, korisnici takođe mogu da pristupe timu za korisničku podršku da pomognu u vezi sa svim problemima koji mogu da se pojave.\nCena: Besplatni, ograničeni sertifikati od 90 dana\nJoš jedan resurs za SSL sertifikate je SSL.com, koji nudi visoko bezbedan SSL sertifikat sa širokim spektrom kompatibilnosti browzera. Usklađen je i sa PCI i sa HIPAA, što znači da nudi snažan nivo bezbednosti za preduzeća koja se bave i čuvaju posebno osetlјive lične podatke. Sa snažnom korisničkom uslugom, podrškom za mobilne uređaje i doživotnim ponovnim izdanjima, SSL.com bi mogao da bude snažan izbor za organizacije kojima je potrebna veća sigurnost na njihovim web sajtovima. SSL.com nudi besplatan probni sertifikat koji korisnici mogu da isprobaju, ali na kraju, ovi SSL sertifikati nisu potpuno besplatni. Plaćeni sertifikati počinju od $36,75 godišnje, a cena se povećava u zavisnosti od toga koje funkcije su vam potrebne.\nZašto da koristite SSL.com? SSL.com je snažan resurs za vlasnike web sajtova koji moraju da vode računa o privatnosti i usklađenosti podataka. Ako vaše preduzeće treba da bude u skladu sa HIPAA i PCI, na primer, SSL.com bi mogao da bude najbolјi izbor za vas. Možete da isprobate njihovu besplatnu probnu verziju pre nego što se odlučite za jedan od plaćenih sertifikata.\nCena: Besplatno, privremeno probno\nSSL For Free je besplatan dobavlјač SSL sertifikata koji obezbeđuje privremene, 90-dnevne SSL sertifikate za vlasnike web sajtova. Trenutno, sve SSL sertifikate dobijene putem SSL-a besplatno izdaje ZeroSSL. Ovu uslugu možete da koristite za dobijanje više besplatnih SSL sertifikata koji su dobri 90 dana svaki pre nego što im je potrebna obnova. Preko SSL For Free, možete da nastavite da dobijate neograničene 90-dnevne sertifikate na neodređeno vreme. Samo budite u toku sa datumima obnove kako bezbednost vašeg web sajta ne bi propala.\nZašto da koristite SSL For Free? Korisnici koji pokreću lične web sajtove i samo žele da dobiju bezbednosne i SEO prednosti besplatnog SSL sertifikata mogu da imaju koristi od korišćenja SSL For Free. Odabir ove opcije takođe će zahtevati da budete tehnički potkovani – ili da imate nekoga u vašem timu ko može da nastavi da ručno obnavlјa vaš SSL sertifikat svakih 90 dana.\nCena: Uvek besplatno\nMoguće je da se dobije besplatan SSL sertifikat da pokrijete vaš WordPress web sajt i učinite ga sigurnijim. Međutim, nastavite sa oprezom pre nego što počnete. Postoji mnogo faktora koje treba uzeti u obzir kada su u pitanju besplatni i plaćeni SSL sertifikati. Mnogi web sajt host-ovi nude besplatne sertifikate kao deo njihovih usluga, tako da je važno da uporedite karakteristike sertifikata vašeg host-a sa dobavlјačem SSL sertifikata treće strane ili CDN-om.\nImajte na umu da bi besplatni sertifikat treće strane mogao da bude odličan za lični web sajt ili blog. Ako vodite ili razvijate posao i želite da zaštitite podatke vaših klijenata, moguće je da je plaćena opcija najbolјa opcija. Ne zaboravite da uzmete u obzir vašu realnu potrebu za tehničkom podrškom, jer neki besplatni SSL sertifikati zahtevaju da sami obavite sve poslove verifikacije i obnove.\nKako da dobijete besplatan SSL sertifikat was last modified: 2 februara, 2022 by ITN Team\n8 jednostavnih načina da optimizujete vašu LinkedIn...\nCANON CEE HYBRID WORKING ROADSHOW


Fudbaler Fenerbahčea Nani uskoro bi mogao da pojača Valensiju, prenosi današnji AS.\nBlažević: Čačiću "ferari", a ni "fiću" nije vozio\nPoznati hrvatski fudbalski trener Miroslav Ćiro Blažević optužio je selektora Anta Čačića da je najveći krivac za eliminaciju u osmini finala Evropskog prvenstva u Francuskoj i slikovito ga...\nNije bilo kako hrvatskim reprezentativcima posle šokantnog poraza od Portugala u osmini finala EP u Francuskoj. Nisu uspeli Modrić i drugovi da sakriju suze posle meča.\nHrvatska ne veruje šta ju je snašlo\n20:45 >> 23:42\nHrvati se uplakani vraćaju "doma"! Kvarežma odveo Portugal u četvrtfinale\nU jednoj od najgorih utakmica u istoriji velikih takmičenja, Portugal je pobedio Hrvatsku 1:0 posle produžetaka. Čovek odluke bio je rezervista Rikardo Kvarežma, koji je u 117. minutu doneo...\n17:53 >> 20:09\nRonaldo spasio Portugalce, Islanđani za istoriju (SVI GOLOVI)\nSamo je Austrija izvisila u Grupi F. U super uzbudljivom poslednjem kolu, Portugal i Mađarska su podelili bodove - 3:3 (1:1), dok je Island golom u poslednjim trenucima susreta pobedio Austrijance -...\n20:43 >> 22:53


Sud u Hagu (Foto RSE)\nPo hapšenju koje je 4. i 5. novembra izvršilo Specijalizovano tužilaštvo, Hašim Tači, Kadri Veselji, Redžep Seljimi i Jakup Krasnići su dovedeni u pritvorski objekat Specijalizovanih veća Kosova u Hagu.\nSudija za prethodni postupak Specijalizovanih veća Kosova je 26. oktobra 2020. potvrdio optužnicu protiv Hašima Tačija, Kadrija Veseljija, Redžepa Seljimija i Jakupa Krasnićija.\n"Na nekoliko lokacija širom Kosova, kao i u Kukešu i Cahanu u severnoj Albaniji, pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) izvršili su krivična dela iz optužnice nad stotinama civila i lica koji nisu učestvovala u neprijateljstvima. Žrtve su lica za koja se podozrevalo da ne podržavaju OVK i kasnije privremenu vladu Kosova, i to: Srbi, Romi i Aškalije; katolici; civili za koje se verovalo da sarađuju sa srpskim vlastima ili da komuniciraju sa Srbima; Albanci koji su podržavali Demokratsku ligu Kosova ili bili povezani sa tom strankom, kao i sa drugim strankama za koje se smatralo da su protiv OVK; Albanci koji se nisu pridružili OVK ili nisu podržavali OVK, i lica koja su na osnovu svog trenutnog ili bivšeg zaposlenja važili za protivnike OVK", navodi se u optužnici.\nInformacija o datumu i vremenu prvog pristupanja sudu Hašima Tačija, Kadrija Veseljija i Redžepa Seljimija, koje će se održati pred sudijom za prethodni postupak, će se objaviti uskoro.\nJakup Krasnići u ponedeljak pred sudijom\nPrvo pristupanje sudu Jakupa Krasnićija održaće se 9. novembra u 11 časova u sudnici Specijalizovanih veća Kosova u Hagu.\nU optužnici se Jakup Krasnići tereti po raznim vidovima krivične odgovornosti za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti prema međunarodnom pravu.\nPrvo pristupanje sudu Jakupa Krasnićija održaće se na javnoj sednici. Tokom sednice za prvo pristupanje sudu sudija za prethodni postupak proverava da li su ispoštovana prava optuženog, uključujući i njegovo pravo na pravno zastupanje, kao i da li optuženi razume optužbe za koje se tereti.\nŽrtve mogu da se jave da učestvuju u postupku\nŽrtve krivičnih dela iz optužnice mogu da se prijave da učestvuju u sudskom postupku, ukoliko mogu da pokažu da su pretrpele štetu, uključujući fizičku, duševnu ili materijalnu štetu, kao direktan rezultat krivičnih dela iz potvrđene optužnice.\n"Glas žrtava je neophodan radi ostvarivanja pravde. Posredstvom svog zastupnika, žrtve koje učestvuju u postupku mogu da ostvare prava koja su im data prema našim merodavnim propisima i da se postaraju da se njihov glas čuje pred nadležnim sudijama", rekla je predsednica Ekaterina Trendafilova.\nŽrtve koje učestvuju u postupcima pred Specijalizovanim većima obrazovaće jednu ili više grupa. Svaka od ovih grupa će učestvovati u postupku preko advokata koji ima ulogu zastupnika žrtava. Žrtve koje učestvuju u postupcima pred Specijalizovanim većima imaju određena prava, uključujući pravo da budu obaveštene, da im se prizna status žrtve, kao i da dobiju naknadu štete.\nGovoreći o važnosti učešća žrtava specijalizovani tužilac Džek Smit je rekao:“ Krivična dela u optužnici koju je podnela moja služba su teška dela i starajući se o tome da se pravda zadovolji, ne smemo izgubiti iz vida patnju žrtava. Učešće u postupku može žrtvama uliti snagu i obezbediti da se čuje njihov glas.“\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2029)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1208)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (472)


Blog Archives - GLAS VOJVODINE\nNovi Sad: Treća Srbija, SPS i DSS ostaju bez nekoliko gradskih preduzeća\nSudbina novosadske vlasti bi ove nedelje trebalo da bude rešena, a gradonačelnik Miloš Vučević je pri kraju razgovora sa strankama koje čine koaliciju.\nZa sada je izvesno da će Treća Srbija, SPS i DSS ustupiti nekoliko preduzeća i ustanova SNS-u, ali još nije poznato hoće li i SPO i 3D (nekada Romska demokratska stranka) prepustiti neko upravljačko mesto pošto su na poslednjim parlamentarnim izborima bili uz SNS.\nDnevnik piše da će SPS morati da ustupi i mesto predsednika Skupštine grada, gde sada sedi predsednik Gradskog odbora SPS-a Siniša Sević, ali i da sudbina opstanka SPS-a u novosadskoj vlasti zavisi od toga da li će ova stranka ući u koaliciju sa SNS-om na republičkom nivou.\nVučeviću sada predstoje razgovori sa DSS-om, dok su do sada obavljeni razgovori sa predstavnicima Treće Srbije i Partijom ujedinjenih penzionera Srbije. Predstavnici ove dve stranke prihvatili su uslove naprednjaka, pa se očekuje da će se kadrovi Treće Srbije povući sa mesta člana Gradskog veća za kulturu i direktora Kulturnog centra Novog Sada, a kadrovima naprednjaka ustupiće i jedno od dva preduzeća kojim upravljaju - "Informatiku" ili "Lisje".\nNaprednjaci očekuju i da DSS ustupi GSP. Ukoliko SPS ostane, SNS očekuje da socijalisti odstupe iz "Puta" i "Novosadske toplane", kao i da prepuste resor obrazovanja u Gradskoj kući, a da zadrže samo "Parking servis\nBRUKA: Pajtić i Petrović proćerdali 35 miliona evra iz Pokrajinskog fonda!\nKroz mutne isplate privatnicima, koji su navodno razvijali nove tehnologije na račun pokrajinskog budžeta, od 2006. godine, milioni evra su nestali, tehnologija nije unapređena, nisu otvorena nova radna mesta, a država nije dobila nijednu svojinsku akciju bilo kog od 108 čašćenih preduzeća, tvrde naprednjaci\nNOVI SAD - Srpska napredna stranka saopštila je da se poslovanje Pokrajinskog fonda za subvencioniranje novih tehnologija u Vojvodini krije od javnosti, te da su pokrajinski sekretar za nauku i tehnološki razvoj Dragoslav Petrović i predsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić potrošili 35 miliona evra za subvencije privatnim preduzećima, a da nisu objavili nijedan ugovor.\nU saopštenju Gradskog odbora SNS u Novom Sadu navodi se da je ta stranka ukazivala na zloupotrebe budžeta u Pokrajinskom fondu za sufinansiranje pogona novih tehnologija u AP Vojvodini, te da je zaključeno 108 privatnih preduzeća i pitaju kako je Pokrajina nabavila 249.487 četkica za zube i 90.000 pakovanja gela za ruke.\n"Kroz mutne isplate privatnicima, koji su navodno razvijali nove tehnologije na račun pokrajinskog budžeta, od 2006. godine, milioni evra su nestali, tehnologija nije unapređena, nisu otvorena nova radna mesta, a država nije dobila nijednu svojinsku akciju bilo kog od 108 čašćenih preduzeća", ističe se u saopštenju.\nNavodi se i da su Petrović i Pajtić, da bi sakrili kako je potrošeno 35 miliona evra, nikada nisu objavili nijedan ugovor.\nZato, kako ističu, Gradski odbor SNS zahteva da se ti ugovori objave, da "bi svakome bilo jasno da je Pajtić-Petrovićeva vlast u Vojvodini izgubila legitimitet ne samo zato što je Demokratska stranka jedva prešla izborni cenzus na izborima u Vojvodini, nego zato što troše budžet kao štetočine".\n"Kako se troše vojvođanske pare, pokazuje primer firme Dentosan trade iz Novog Sada. To preduzeće dobilo je najmanje 151.612 evra subvencija za uvođenje nove tehnologije za proizvodnju četki. Poklonjeni novac preduzeće je "vratilo" isporukom 142.927 malih četkica za zube, čiju je vrednost Petrovićev Pokrajinski sekretarijat za nauku i tehnološki razvoj procenio na svih 74.322 evra i još 106.560 velikih četkica za zube po ukupnoj ceni od 59.673 evra", dodaje se.\nPetrovićev Sekretarijat i Direkcija pokrajinskih robnih rezervi, ističe se, te četkice su podelili osnovnim školama za učenike sa smetnjama u razvoju u Vojvodini.\n"Za te pare deca su mogla da dobiju potrebnije stvari, a neizvesno je da li su im četkice za zube uopšte podeljene", dodaje se.\nU saopštenju se navodi i da se na isti način "razdužila" i firma Aromaplast iz Jermenovaca, koja je dobila najmanje 200 hiljada evra pokrajinskih subvencija.\n"Taj dug preduzeće je "vratilo" tako što je, po nalogu Petrovića, vojvođanskim ustanovama i školama navodno podelilo najpre 60 hiljada pakovanja gela za ruke (400 ml) za 62.705,21 evra; a zatim još 30 hiljada pakovanja po ceni od 31.353 evra. Odgovora na pitanja da li je i kako isplaćena razlika do 200 hiljada evra - nema", navodi se.\nIako su, dodaju, u pitanju "relativno mali iznosi novca u odnosu na potrošenih ukupno 35 miliona evra u 108 preduzeća kojima su poklonjene subvencije Pokrajinskog fonda za sufinansiranje pogona za primenu novih tehnologija u AP Vojvodini, ovi primeri govore o apsurdnom poslovanju Fonda".\n"Prema pravilima Fonda, subvencije su trebalo da osposobe firme za izvoz u Evropsku uniju i da im omoguće da zaposle najmanje 20 novih radnika. Preduzeće Dentosan trade imalo je samo dvoje zaposlenih kad je dobilo novac, zatim nijednog, a pre tri godine je likvidirano. U isto vreme, preduzeće Aromaplast, prema podacima Agencije za privredne registre, imalo je četiri zaposlena i kapital manji od iznosa subvencije koju je primilo od Petrovića i Pajtića", ističe se u saopštenju.\nBežanija: Bivši 'lažni' zeleni prelaze u druge partije\n- Nakon jučerašnje izjave bliskog Tadićevog saradnika Aleksandra Senića, da NDS “neće prikupljati potpise za registraciju, jer ta stranka već postoji” jasno je da je članstvo nekadašnjih Zelenih Srbije obmanuto od strane predsednika Ivana Karića. Takođe je ugled u evropskoj porodici zelenih partija trajno narušen, a u pitanje doveden i sam opstanak i smisao postojanja ovakve političke stranke – kaže Čabradi.


Obeležen Dan sopstvenog poslovanja - Market Network Market Network\nU METRO HoReCa Centru održan je prvi deo Gastro Maratona, posvećenog obeležavanju „Dana sopstvenog poslovanja“, koji kompanija zvanično organizuje širom sveta svake godine, drugog utorka u oktobru.\nGastro Maraton je osmišljen kao dvodnevni, edukativni događaj (12+12 sati besplatne edukacije), uz organizaciju različitih vrsta gastronomskih prezentacija, radionica i predavanja, koje će voditi eminentni stručnjaci iz HoReCa sektora. Ovim događajem biće završena ovogodišnja proslava METRO Dana sopstvenog poslovanja.\n-Uvek sam srećan kada imam priliku poput ove današnje u HoReCa Centru, da sa ljudima podelim neke možda i malo zahtevnije tehnike spremanja hrane o kojoj se najčešće misli da je opšte poznata – poput mediteranske kuhinje. Mediteranska kuhinja je zapravo vrlo smela i uzbudljiva, sa jedinstvenim tradicionalnim i modernim tehnikama pripreme, koje uvek mogu uneti nove, zanimljive, detalje u prepoznatljivu gastronomiju- izjavio je Marko Lukić održavajući dvočasovnu radionicu na temu Ukusi Mediterana – jela od morskih riba.\nTokom perioda obeležavanja Dana sopstvenog poslovanja, METRO širom sveta kroz različite aktivnosti nastoji da obezbedi dodatnu vidljivost malim i srednjim preduzetnicima iz oblasti ugostiteljstva. Tako, recimo, jedan od ključnih nalaza nedavno sprovedene METRO Međunarodne studije samostalnog poslovanja – nedvosmisleno pokazuje da se nezavisno, samostalno, preduzetništvo visoko vrednuje u široj javnosti. Studija je rađena na reprezentativnom uzorku od 10.000 ljudi, od čega je njih 1.500 preduzetnika, u čak 10 zemalja širom sveta. Prema nalazima 42% ispitanih potrošača, nezavisno poslovanje smatra vrednim doprinosom lokalnoj ekonomiji. Za razliku od toga, samo 12% je isto govorilo o većim preduzećima i kompanijama. Slično tome, 39% potrošača smatra samostalne preduzetnike važnim faktorom za kreiranje specifičnosti i različitosti okruženja u kojem žive i rade. Samo 12% je izjavilo da se ovo odnosi na velika preduzeća.\nDvodnevni događaj organizovan je uz podršku velikog broja stručnjaka iz oblasti ugostiteljstva, kao i uz pomoć METRO partnera i dobavljača Coca-Cola HBC Srbija i Iceberg Salat Centra.\n-Sa velikim zadovoljstvom i ovaj put smo tu da podržimo dugogodišnjeg poslovnog partnera, kompaniju Metro Cash&Carry. Ovo je fantastična prilika da se skrene pažnja javnosti na mala preduzeće koja su važan aspekt lokalnog ekonomskog razvoja i direktan odgovor na stopu nezaposlenosti u Srbiji- izjavio je predstavnik Coca-Cola HBC Srbija.


Vesti - Konstituisan novi saziv Odbora za urbanizam, stanovanje i izgradnju SKGO - Vesti detaljno\nKonstituisan novi saziv Odbora za urbanizam, stanovanje i izgradnju\nPrva sednica Odbora za urbanizam, stanovanje i izgradnju održana je u Beogradu 8. maja 2018. godine, a sednicom je predsedavao Ivan Bogdanović, predsednik opštine Lebane. U ovom sazivu Odbor ima 22 člana, a za zamenika predsednika Odbora izabrana je Ivana Joksimović, glavna urbanistkinja grada Leskovca. Izveštaj o radu odbora u prethodnom sazivu podnela je Snežana Isaković, članica Odbora iz gradske opštine Stari grad.\nOdbor za urbanizam, stanovanje i izgradnju biće uključen u izradu Nacionalne strategije integralnog održivog urbanog razvoja – kao deo šire radne grupe, članovi Odbora moći će da daju sugestije prilikom definisanja ciljeva i prioriteta ove strategije. Dr Siniša Trkulja, ispred Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, koje je nosilac izrade ove strategije, članovima Odbora je predstavio strukturu ovog strateškog dokumenta kao i dinamiku izrade. Strategija će se oslanjati na sve najaktuelnije dokumente koji se tiču održivog urbanog razvoja na globalnom i evropskom nivou, a imaće direktne veze i sa drugim nacionalnim strategijama i politikama koje se istovremeno pripremaju u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (Nacionalna stambena strategija, Nacionalna arhitektonska strategija i dr).\nIgor Miščević iz Stalne konferencije gradova i opština predstavio je članovima Odbora aktivnosti koje će se realizovati u okviru projekta „Podrška EU inkluziji Roma - Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“. Članovi odbora su se posebno interesovali za mogućnost dobijanja podrške za ozakonjenje, kao i za pomoć u izradi urbanističkih planova za podstandardna romska naselja.\nNa sednici Odbora su predstavljeni modeli lokalnih akata koji su neophodni za sprovođenje Zakona o stanovanju i održavanju zgrada, a koje je SKGO pripremila u saradnji sa resornim ministarstvom. Radi se o odlukama koje omogućavaju jedinicama lokalne samouprave da sufinansiraju radove na investicionom održavanju stambenih zgrada. Ova problematika je veoma aktuelna u svim gradovima i opštinama, o čemu je posvedočio predsednik Odbora. Kao najveći izazovi u sprovođenju ovih odluka istaknuti su: nedovoljna zainteresovanost vlasnika stanova, nedostatak tehničke dokumentacije i loša finansijska situacija.\nIzveštaj o radu odbora u prethodnom sazivu >>>\nModeli odluka >>>\nProjekat „Podrška EU inkluziji Roma - Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“ >>>


Završena Futsal dečija liga - Televizija Leskovac\nU sportskoj hali u Lebanu juče je završeno takmičenje za prvaka Srbije u Futsal dečijoj ligi za uzraste 8, 10, 12 i 14 godina.\nU kategoriji dečaka koji su rođeni 2011/2012, prvo mesto pripalo je timu „Šampiona“ iz Leskovca, dok je drugu i treću poziciju zauzelo „Jedinstvo“ iz Bošnjaca. Za najboljeg igrača i najboljeg golmana u ovoj kategoriji proglašeni su Viktor Stanković i Martin Simonović, obojica iz redova leskovačkog „Šampiona“, dok je zvanje najboljeg strelca dobio Đorđe Kostić iz „Jedinstva“.\nU kategoriji desetogodišnjaka, najbolji je bio tim „West Hem-a“ iz Zaječara, potom Morave iz Ćićevca i treće mesto zauzeo je „Proleter“ iz Banatskog Karlovca. Za najboljeg igrača proglašen je Iva Miladinović iz ćićevačkog tima, za najboljeg strelca Vukašin Korićanac i najboljeg golmana Mihajlo Trampa iz „West Hem-a“ Zaječar.\nMeđu ekipama dečaka uzrasta od 12 godina, prvo mesto zauzela je „Morava“ iz Ćićevca, a drugo i treća leskovačka „Sloga“. Najbolji igrač u ovoj kategoriji bio je Milan Stojanović iz „Morave“, Danilo Petrović takođe iz ovog tima, dok je za najboljeg golmana proglašen Andrija Cakić iz redova „Sloge“.\nU najstarijoj kategoriji u kojoj su se našli četrnaestogodišnjaci, prvu poziciju zauzeo je „Radnički 1912“ iz Sombora, drugo tim iz Bora i treće„Crveni orao“ iz Batajnice. Najbolji igrač bio je Filip Jorgovanović iz borskog „AŠ Boki“, najbolji strelac igrač „Crvenog orla“ Kerim Jusović i najbolji golman Lazar Terzić, iz somborske ekipe.\nOrganizaoti ovog nadmetanja bili su Fudbalska futsal asocijacija, Škola fudbala „Jedinstvo“ Bošnjace i lokalna samouprava Lebana.\nTakmičenje je počelo drugog marta.\nTags: Futsal dečija liga\nPrijem za predstavnike Saveza potomaka ratnika od 1912. do 1920.\nMladić iz Vlasotinca, nakon dolaska iz Italije, transportovan u leskovačku bolnicu sa simptomima sličnim korona virusu


Turistička organizacija opštine na Sajmu turizma\nTuristička organizacija opštine Gornji Milanovac učestvovala je na pedesetom Međunarodnom sajmu turizma u Novom Sadu, koji je održan od 5. do 7. oktobra 2017. godine.\nU okviru štanda „Centralna Srbija“, Turistička organizacija opštine Gornji Milanovac nastupila je zajedno sa Gradskom turističkom organizacijom Kragujevca i Turističkim organizacijama opština Batočina, Knić, Rača i Despotovac.\nJubilarni Sajam turizma svečano je otvorio potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam Ivan Đoković, a centralna tema bila je „Kulturna raznolikost u Dunavskom regionu, spajanje lokalnog, regionalnog i svega onog što predstavlja turističku dopunu kroz regionalnu saradnju i kulturu“.\nPredstavilo se 250 izlagača, što je dvostruko više nego prošle godine, a uspešnijoj i boljoj ponudi doprinele su stručne međunarodne konferencije, degustacije vina i gastronomskih specijaliteta, predstavljanje turističkih ponuda iz inostranstva, kao i izložba „Putevima rimskih imperatora“, koja je po prvi put predstavljena široj javnosti u Srbiji.\nČlanica Opštinskog veća Gornjeg Milanovcazadužena za turizam i kulturu Jasmina Marić učestvovala je na „Prvoj regionalnoj konferenciji o preduzetništvu“, priređenoj kao uvod u Sajam preduzetništva, koji će biti održan sledeće godine. U okviru panel diskusije na temu „Poljoprivreda, ugostiteljstvo i turizam kao poslovna šansa porodičnih preduzeća u regionu“, članica Opštinskog veća ujedno je ppomovisala turizam opštine Gornji Milanovac i kroz novi video spot Turističke organizacije.\nTuristička organizacija opštine Gornji Milanovac predstavila je svoju turističku ponudu mnogobrojnim posetiocima Sajma, aktivno i putem promotivnog materijala. Posetioci su izrazili posebno interesovanje za turističke potencijale planine Rudnik, Takova, Koštunića, seoski turizam, kao i za turističku ponudu u samom gradu.\nUčešće na Sajmu u Novom Sadu od izuzetnog je značaja za promociju turizamaopštine Gornji Milanovac, jer veliki broj posetilaca naše opštine upravo dolazi iz Vojvodine.


SVETSKI DAN DŽEZA - Dom omladine Beograda - karte\nSVETSKI DAN DŽEZA – karte\n30 APR 2019 UTORAK, 21:00\nSvetski dan džezaobeležava se širom sveta 30. aprila, i to kao zvaničan UNESCO praznik. Džez se u zvaničnim dokumentima UN od 2011. godine vidi kao “sredstvo sporazumevanja, dijaloga i jedinstva među ljudima”.\nDom omladine Beograda i Beogradski džez festivalod 2012. redovno obeležavaju ovaj dan organizovanjem džez koncerata, čija misija je popularizacija ove vrste muzike i pogleda na svet kod najšire publike. Koncert povodom Svetskog dana džeza je prva u nizu aktivnosti u susret jubilarnom, 35. Beogradskom džez festivalu, koji će u organizaciji Doma omladine Beograda i pod pokroviteljstvom Grada Beograda biti održan od 22. do 27. oktobra 2019. Kao i svake godine publika će imati priliku da čuje preko 20 izvođača i upozna se sa najkvalitetnijim i najaktuelnijim dostignućima na svetskoj i domaćoj džez sceni.\nUlrih Dreksler, jedan od najznačajnijih savremenih muzičara iz Austrije, domaćoj publici ekskluzivno će predstaviti program „Azure“. Ovaj duo, u okviru kojeg ostvaruje saradnju sa Peterom Zirbsom, legendom elektronske klupske scene u Beču, deo je velikog projekta – LIMINAL ZONE. U pitanju je Drekslerovo monumentalno autorsko delo u nastanku, koje okuplja brojne umetnike i objedinjuje njegova različita žanrovska interesovanja u muzici: klasiku, džez, fank, pop, filmsku muziku, drum’n’bass, hip-hop, skandinavski minimalizam, persijsku sufi muziku, britanski trip-hop, istočnoevropski savremeni romantizam, mediteransku muziku… Naizgled nespojivo, sa sofisticiranošću i majstorstvom vrhunskog umetnika, Dreksler spaja u tri muzička polja: „Chrome“, „Caramel“ i „Azure“, koja čine „Liminal Zone“ Univerzum. Beogradska publika biće svedok kreativnog stvaranja ovog projekta, čije izvođenje u celosti je planirano za Beogradski džez festival 2020.\nUlrih Dreksler(tenor saksofon, elektronika) i Peter Zirbs (elektronika) u programu „Azure“ istražuju bezgranični svet zvukova, bitova, elektronike i melodija, koje uvezuju sa muzičkim korenima. Svojim intimnim čitanjem džeza u svetlu elektronike donose novu dimenziju i svež pogled na budućnost ovog muzičkog pravca.\nUlrih Drekslerje jedan od najuspešnih austrijskih i evropskih džez muzičara, sa bogatom međunarodnom koncertnom karijerom i izdanjima za „Enja Yellowbird“ i „Universal Music“ etikete. Sa bendom „Café Drechsler“ (od 2002. godine) ostvaruje visok plasman na međunarodnim muzičkim listama i dobija brojna priznanja, među kojima je i „Amadeus Music Award“. Do sada je pod svojim imenom objavio 15 albuma, na kojima je sarađivao sa brojnim istaknutim kolegama (Tord Gustavsen, Stefano Battaglia, Efrat Alony, Sahar Lotfi…).


Slika: Facebook/Zorana Mihajlović\nElektromreža Srbije (EMS) dobila je od Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF) donaciju od 12,8 miliona evra za sekciju 3 Transbalkanskog koridora. Sekcija 3 se odnosi na dvostruki dalekovod Obrenovac-Bajina Bašta.\nUgovor o dodeli investicionih sredstava u vrednosti od 12,8 miliona evra za Transbalkanski koridor potpisali su Zorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike, Jadranka Joksimović, ministarka za evropske integracije, Jelena Matejić, direktorka EMS-a i Rudiger Hartman, direktor Kancelarije nemačke KfW banke u Srbiji, saopštila je Vlada Srbije.\nTransbalkanski koridor za električnu energiju ima regionalni i evropski značaj jer povezuje tržišta Rumunije, Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Italije, zahvaljujući podmorskom kablu.\nUkupna vrednost izgradnje Koridora u Srbiji je 157 miliona evra, a ukupna dužina 321 kilometar. Dosad je završena sekcija 1 od Pančeva do rumunskog grada Resita, a u izgradnji je sekcija 2 od Kragujevca do Kraljeva.\nInvesticija u sekciju 3 Tranbalkanskog koridora iznosi 58,95 miliona evra\nVrednost investicije u sekciju 3 Tranbalkanskog koridora, koja je duga 109 kilometara, iznosi 58,95 miliona evra. Novac je obezbeđen preko zajma KfW-a u iznosu od 40 miliona evra i granta Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF) u iznosu od 12,8 miliona evra, dok je preostalih 6,15 miliona evra stiglo preko tehničke pomoći WBIF-a i iz sredstava EMS-a.\nJelena Matejić, direktorka EMS-a, izjavila je da je potpisivanje ugovora za izgradnju najmodernijeg viskonaponskog dalekovoda od Obrenovca do Bajine Bašte i podizanje naponskog nivoa u TS Bajina Bašta veliki korak u daljoj realizaciji Transbalkanskog koridora. Ovo je, kako je istakla, i korak bliže tome da Srbija postane ključno energetsko čvorište ovog dela Evrope.\nTransbalkanski koridor znači stabilnost na tržištu električne energije ne samo u Srbiji, već i u regionu\nZorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike, rekla je da ostaje da se izgradi još jedna deonica, od Bajine Bašte do granice sa Crnom Gorom i granice sa Bosnom i Hercegovinom.\nTransbalkanski koridor znači stabilnost na tržištu električne energije ne samo u Srbiji, već i u regionu, Rumuniji, Crnoj Gori, Italiji, dodala je ona, i anvela da je cilj Srbije da bude tranzitni koridor i u energetici, kao u saobraćaju.\nKroz Investicioni fond za Zapadni Balkan Srbija dobila 220 miliona evra\nYngve Engstrom, šef Sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije, istakao je da je dosad kroz Investicioni okvir za Zapadni Balkan, koji kombinuje finansiranje zemalja članica, Evropske unije i međunarodnih banaka, uloženo približno 220 miliona evra u Srbiju.\nUkupna ulaganja kroz ovaj mehanizam u regionu iznose više od 5,5 milijardi evra u oblasti saobraćaja, energetike, zaštite životne sredine i digitalne infrastrukture, dodao je on.\nTagovi: EMS, investicija, Jelena Matejić, KfW, Transbalkanski koridor, Zorana Mihajlović\nPočetna » Vesti » Električna energija » EMS dobio donaciju od 12,8 miliona evra za Transbalkanski koridor


Predškolci iz Vitine dobiće do jeseni novi prostor za rad – Riznica\nVitina - foto HO Kosovsko Pomoravlje\nPočetna/Desk/Predškolci iz Vitine dobiće do jeseni novi prostor za rad\nPredškolci iz Vitine dobiće do jeseni novi prostor za rad\nIvan Miljković Send an email 29. maja 2020.\nHumanitarna organizacija Kosovsko Pomoravlje saopštila je da je pokrenula akciju opremanja prostorija predškolskog odeljenja pri OŠ „Mladen Marković“ u Vitini.\nRadovi na objektu stare ambulante, u dvorištu hrama Svete Petke, u kome će odeljenje biti smešteno, izvode se pod blagoslovom Eparhije raško-prizrenske. Novčana sredstva pristigla su od donatora iz dijaspore Gorana Mekića, Sandre Janićijević i Violete Zafirovski.\nPredviđeno je da renoviranje cele zgrade bude završeno pre početka nove školske godine, kako bi od septembra deca neometano mogla da pohađaju nastavu.\nU opštini, na jugoistoku Kosova i Metohije, danas živi blizu 20 srpskih porodica, a crkva u Vitini je, posle rata 1999. godine, postala jedino mesto njihovog okupljanja.\nVitina renovirannje Humanitarna organizacija Kosovsko Pomoravlje škola\nGračanica: Problem nestalih nije stvar samo porodica već i institucija i društva\nVideo: Petković u Babinom Mostu: Važno je ostati i opstati, a Srbija će sve učiniti da vam u tome pomogne\nGračanica: Poruke mira kao vid protesta protiv nasilja i načina na koji se ono procesuira\nProtest se nastavlja i preko društvenih mreža


U subotu, 13. novembra, sproveli smo jesenje čišćenje Zvezdarske šume.\nU šumi se našlo svačeg: automobilskih i čak kamionskih guma, motornog ulja, delova automobilskih karoserija, delova elektro-motora, bačene odeće i tako dalje, da ne nabrajamo. Bilo je, naravno, i parkiranih autmobila tamo gde im nije mesto i gde je ulaz kolima zabranjen. Recimo, ispred dečijeg centra Zvezdani gaj i na igralištu koje pripada ovom centru.\nPogledajte foto album sa jesenjeg čišćenja Zvezdarske šume i jos jedan.\nPrisustvo automobila, automobilskog i svakog drugog otpada, stvaranje brojunih divljih deponija, u Zvezdarskoj šumi, dokazuju da je ova šuma previše pristupačna motornim vozilima. Svako probijanje novih saobraćajnica, ma pod kojim izgovorom, ravno je ekološkom zločinu.Nadamo se da će početak rada komunalne policije doprineti da se stanje bitno popravi. Da će komunalna policija biti vidljiva, aktivna, prisutna na terenu i da će svojim prisustvom biti ozbiljna opomena onima koji šumu tretiraju kao otpad i smetlište.\nPočev od ponedeljka 15. novembra, građani mogu telefonom da prijave komunalne prekršaje. Brojevi telefona Operativnog centra Komunalne policije su: 011/2453-158, 011/2453-159 i 011/2432-482.\nОбјавио Zvezdarac у 13:04


Praznici u Kini: Festival zmajevih čamaca - Diplomatic portal\nInstitut konfucije Praznici u Kini: Festival zmajevih čamaca\nKina je multietnička zemlja sa istorijom dugom 5000 godina. U tom istorijskom procesu neprestanog razvoja, nastali su mnogi jedinstveni tradicionalni festivali, a mi ćemo vas danas upoznati sa Festivalom zmajevih čamaca.\nSvake godine petog dana petog meseca po lunarnom kalendaru obeležava se Festival zmajevih čamaca. Festival je u početku bio samo jedan letnji praznik koji se obeležavao sa ciljem sprečavanja bolesti, zaštite od nečistih sila i nesreća. Prema tradicionalnim kineskim verovanjima vezanim za godišnja doba, to je period prelaza iz proleća u leto, period žestoke borbe jina i janga, smrti i života. Iz tog razloga, običaji koji prate Festival zmajevih čamaca povezani su sa postizanjem optimalne fizičke spreme, ali i dostizanjem potpune smirenosti tela i uma vrećicama sa biljem koje se koristi u tradicionalnoj kineskoj medicini, iđirotom, kineskim pelinom koji se okače da vise iznad ulaznih vrata, ispijanjem lekova i vina, itd.\nZbog toga što je na dan obeležavanja Festivala zmajevih čamaca Ću Juen, pesnik-rodoljub države Ču tokom perioda Zaraćenih država izvršio samoubistvo skočivši u reku, običaji su se, uz prvobitni cilj zaštite od nečistih sila, postepeno razvili u svečanosti povodom sećanja na Ću Juena.\nFestival zmajevih čamaca ima istoriju dugu više od 2500 godina, a u Kini je u isto vreme i državni praznik i značajan tradicionalni letnji festival. Svake godine za vreme Festivala zmajevih čamaca, ljudi jedu zongzi (poslastica od pirinča kuvanog u bambusovom listu), organizuju trke zmajevih čamaca, kače lekovito bilje, ali i održavaju razne aktivnosti i svečanosti povodom sećanja na velikog Ću Juena, i u isto vreme za „prizivanje“ povoljnih vremenskih uslova i dobrog prinosa. Ova živahna, praznična atmosfera nastavlja se sve do dvadeset petog dana petog meseca po lunarnom kalendaru, sa ukupnim trajanjem od dvadeset dana.\nViseće vrećice koriste se za ukrašavanje odeće i rasterivanje zlih duhova.\nVrećice različitih oblika mogu biti ispunjene cinabarom, realgarom, mirisnim biljem… obično se prave od svile, a njihov miris ispunjava prostor.\nZongzi: proso, kineska urma, šitake pečurka umotana u bambusov list, dobija oblik trougla (na kineskom: oblik „kravljih rogova“).\nIđirot i kineski pelin koji se okače iznad ulaznih vrata, odbijaju komarce, insekte i mrave, pročišćavaju vazduh.\nTrke zmajevih čamaca, sport na vodi koji u Kini ima dugu istoriju.


Odbor za međunarodne odnose i iseljenike boravio u zvaničnoj posjeti Republici Bugarskoj\nčetvrtak, 18 oktobar 2018 08:47\nSumirani rezultati bugarskog predsjedavanja\nBugarska će biti najglasniji lobista učlanjenja Crne Gore u Evropsku uniju, poručila je predsjednica Narodne skupštine Republike Bugarske Cveta Karajančeva u razgovoru sa predsjednikom Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrijom Nikolićem, koji predvodi crnogorsku parlamentarnu delegaciju u Sofiji. Karajančeva i Nikolić su se saglasili da je integracija Zapadnog Balkana uslov regionalne stabilnosti, te da unutrašnje reforme u Uniji ne bi smjele da uspore dinamiku pristupanja zemalja kandidata za članstvo.\nDelegacija Odbora za međunarodne odnose i iseljenike, koju su pored predsjednika Andrije Nikolića činili i članovi Luiđ Škrelja i Miloš Nikolić, izrazila je posebnu zahvalnost bugarskoj Narodnoj skupštini na najfrekventnijoj međuparlamentarnoj saradnji koju Skupština Crne Gore ima sa jednom od zemalja članica Evropske unije.\nTokom susreta crnogorske delegacije sa kolegama iz Odbora za vanjske poslove bugarskog parlamenta, predsjednica tog tijela Džema Grozdanova najavila je još snažniju podršku integracionim naporima Crne Gore, uz napomenu da će Bugarska insistirati da se države kandidati procjenjuju na osnovu individualnih dostignuća.\nPoslanik Luiđ Škrelja izrazio je zadovoljstvo tradicionalno prijateljskim odnosima Crne Gore i Republike Bugarske, naglašavajući da treba održati dobar nivo sveukupne saradnje na obostranu korist, dok je Miloš Nikolić ocijenio da su odlični politički odnosi dvije države dobra osnova za uspostavljanje jače ekonomske saradnje. Ukazao je i na mogućnosti za intenziviranje saradnje u oblasti energetike i poljoprivrede, za šta je bugarska strana izrazila spremnost.\nNa sastanku Odbora sa Grupom prijateljstva sa Crnom Gorom koju vodi Petar Petrov, ponovljeno je da je Crna Gora nepovratno na putu evropskih integracija, kao i da su postignuti značajni rezultati u pogledu usvajanja evropskog sistema vrijednosti, te ekonomskog i društvenog razvoja.\nU razgovorima sa zamjenikom ministra vanjskih poslova Republike Bugarske Todorom Stojanovim, u fokusu su bila ekonomska pitanja i perspektive unapređenja te saradnje, posebno u oblastima energetike, infrastrukture i turizma.\nZvaničnim sastancima Odbora za međunarodne odnose i iseljenike u Sofiji, prisustvovala je ambasadorka Crne Gore u Republici Bugarskoj Snežana Radović.\nUzvratna posjeta crnogorske delegacije je organizovana na poziv predsjednice Odbora za vanjske poslove Narodne skupštine Republike Bugarske Džeme Grozdanove.


MOTOR blog » Erbas nagrade za snabdevače kabinske opreme Erbas nagrade za snabdevače kabinske opreme – MOTOR blog\nErbas nagrade za snabdevače kabinske opreme\nNa izložbi enterijera aviona koja se održava od 5. do 7. aprila u Hamburgu potpredsednik Erbasovog ogranka za materijale, logistiku i snabdevanje Hajno Ostermajer uručio je nagrade najboljim snabdevačima kabinske opreme po izboru klijenta. Dobavljači su identifikovani kroz Erbasov proces procene dobavljača na koji je povratnu informaciju dalo više od 100 Erbasovih klijenata koji pokrivaju preko 80 odsto Erbasove flote.\nDetaljne povratne informacije kombinuju se sa podacima o industrijskim performansama dobijenim od dobavljača, uključujući i isporuku rezervnih delova i procese popravki tokom 2010 u cilju što boljeg ocenjivanja.\nBucher, Aim Aviation Henshalls i Aerolux su “top tri” na listi od 23 dobavljača za kabine;\nB/E Aerospace seating, Bucher and Panasonic dobili su nagradu “najbolji u klasi” u kategoriji sedišta, kuhinja i zabava tokom leta;\nAerolux je najnapredniji dobavljač u kategoriji „korisnička podrška“ za 2010.\nGlavni dobavljači za kabinsku opremu po izboru klijenta ocenjuju se u tri kategorije:\nSposobnost da se obezbedi kontinuirano pouzdana oprema i odgovarajuća tehnička podrška;\nObezbeđivanje efikasne operativne porške standardizovane po vodećim Erbasovim standardima;\nPovratne informacije klijenata u pogledu troškova\n“Nabavka kabinske opreme je polje u kojem ima mnogo mesta za razvoj i unapređivanje. To omogućava Erbasu da oblast opremanja kabina podigne na najviši nivo i sistem nagrađivanja dobavljača kabinske opreme po izboru klijenta je najbolja prilika za to“, rekao je Hajno Ostermajer.\nNaredni krug ocenjivanja biće pokrenut krajem 2011. godine.\nErbas nagrade za snabdevače kabinske opreme was last modified: April 5th, 2011 by Goran Aničić


Vučić: Ako bude problema sa koronavirusom održavanje izbora neće biti prioritet - Boom93\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da "izbori neće biti glavna tema" ukoliko u zemlji bude problema sa koronavirusom i porasta broja zaraženih.\nPrema njegovim rečima, Ustav i zakoni su jasni i oni određuju kada se održavaju izbori.\nS obzirom na to da je lider pokreta Dveri Boško Obradović ušao u deveti dana štrajka glađu ispred Narodne skupštine, predsednik je rekao da su Obradović i njegovi, kako je rekao, opozicioni saborci govorili da neće sa njim da razgovaraju, jer bi se to smatralo nekakvom izdajom i dodao da zato ne zna čemu bi sa njim razgovarao, „pogotovo jer je izborna kampanja u toku“.\nŠto se tiče štrajka glađu rekao je da ne želi da ga komentariše i da, kako je izjavio, sakuplja jeftine političke poene.\nOznakeAleksandar Vučić izbori Koronavirus Srbija


Pozovi Bodi Bonda radi evropske titule | SPORTSKA KUPUSARA\nNaslovna KOŠARKA Pozovi Bodi Bonda radi evropske titule\nPešić je kao selektor SR Jugoslavije 2001. godine osvojio evropsko, a 2002. godine i svetsko prvenstvo. Kapiten te reprezentacije bio je Bodiroga, koji je iza sebe već imao dve titule šampiona Evrope sa grčkim Panatinaikosom, osvojene 2000. i 2002. godine. Barselona je za njega platila skoro dva miliona evra po sezoni. Bila je to, pokazaće se brzo, odlična investicija.\nKatalonski klub je razbio maler 11. maja 2003. godine u finalnoj utakmici “fajnal-fora” Evrolige, odigranoj pred domaćim navijačima u hali “San Žordi” u Barseloni, savladavši italijanski tim Beneton iz Treviza rezultatom 76:65.\nDejan Bodiroga, MVP finalnog turnira Evrolige 2003. godine\nBodiroga je u finalnoj utakmici protiv Benetona za 38 minuta postigao 20 poena, uz osam uhvaćenih lopti. U trenucima kada je italijanski tim uspeo da se “vrati u život” i izjednači rezultat, on je preuzeo odgovornost i sa nekoliko koševa, uključujući i jednu “trojku”, odlučio je meč. Popularni Bodi Bond je drugu godinu zaredom proglašen za najboljeg igrača završnog turnira Evrolige.\n“Ako želite da budete veliki tim, potreban vam je igrač kakav je Bodiroga. Bez njega, to je nemoguće. On nije samo ključna poluga ekipe, već svojim angažovanjem tera i saigrače da u svakom trenutku pružaju maksimum. Osim toga, i na treninzima je uvek među najboljima. Bodiroga razume košarku i on čini da ekipa igra sa najmanjim brojem grešaka”, rekao je Pešić nakon trijumfa.\nFinalne utakmice Barselone u Evroligi sudbinski su vezane za klubove i košarkaše sa naših prostora. Prvo finale katalonski klub izgubio je 1984. godine od italijanskog Virtusa – 73:79. Usledila su dva neuspeha od splitske Jugoplastike, 1990. i 1991. godine. Toni Kukoč i kompanija bili su bolji u prvom meču sa 72:67, a u drugom sa 70:65. U jednom od najdramatičnijih (i najkontroverznijih) finala Evrolige 1996. godine Barselona je poražena od grčkog Panatinaikosa sa 66:67, a meč je obeležio Stojan-Stojko Vranković koji se stvorio niotkuda i u poslednjim sekundama meča blokirao beka Barselone Hoze Antonija Montera, koji je u kontranapadu išao u lagano polaganje lopte za trijumf Katalonaca.\nBarselona već sledeće godine gubi i peto finale, ovaj put od drugog grčkog predstavnika – Olimpijakosa. Klub iz Pireja slavio je sa ubedljivih 73:58, a pored Amerikanca Dejvida Riversa (26 poena), Katalonce je nokautirao srpski tandem – Dragan Tarlać sa 11 poena i čak 14 uhvaćenih lopti i Milan Tomić sa 9 poena i četiri skoka. Poraženoj ekipi nije pomogao ni Aleksandar-Sale Đorđević sa šest poena, četiri uhvaćene lopte i sedam asistencija.\n“Morali smo da se namučimo da sinoć pobedimo, ali bez muke i pritiska ne možete ništa osvojiti. Osam meseci smo se upoznavali i uigravali, jer je ovo nova ekipa, i u pravom trenutku smo postali pravi tim. Srećan sam i ponosan jer znam koliko dugo je Barselona čekala ovu titulu. Navijači su bili fantastični i zaslužili su da proslave prvo mesto”, rekao je Bodiroga.\nTagovi:Barselona · Dejan Bodiroga · Dragan Tarlać · Jugoplastika · košarka · Milan Tomić · Svetislav Pešić · Toni Kukoč


MMF odobrio drugu tranšu kredita, BiH dobila novih 145 miliona KM - Radio Bet\nUrednik | 10. Februara 2018.\nIzvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) danas je zaključio prvi pregled ekonomskog učinka Bosne i Hercegovine u okviru Proširenog aranžmana (Extended Fund Facility – EFF) te je BiH dobila na raspolaganje iznos od 63,4 miliona SDR (oko 74,6 miliona eura), čime ukupni iznos do sada doznačenih sredstava iznosi 126,8 miliona SDR (149,3 miliona eura).\nKako je saopćeno iz Ureda rezidentnog predstavnika MMF-a, Izvršni odbor je odobrio trogodišnji aranžman u okviru EFF-a za BiH 7. novembra 2016. u iznosu od 443,042 miliona SDR (oko 533,3 miliona eura u vrijeme kada je aranžman odobren).\n– Vlasti su također provele ekonomske politike i strukturalne reforme u sklopu programa koji podržava MMF, uključujući i održavanje fiskalne discipline, očuvanje finansijske stabilnosti i unapređenje poslovnog okruženja. Važno je da vlasti nastave sa naporima u smislu jačanja potencijala za rast i rješavanja strukturalnih slabosti, uz održavanje ekonomske i finansijske stabilnosti – rekao je Zhang.\n– Budžeti za 2018. godinu predviđaju kontinuirano smanjenje ukupne potrošnje na plate u odnosu na BDP putem generalnog zamrzavanja plata i ograničenja u zapošljavanju. Na vlast se apelira da nastave sa reformama u vezi zaposlenih u javnom sektoru, uključujući i putem funkcionalnih pregleda – naglašava Zhang.\n– Sektor bankarstva je i dalje uglavnom stabilan, ali i dalje postoje određene slabosti i neophodno je biti na oprezu. Ostvaren je hvalevrijedan napredak u modernizaciji pravnog i regulatornog okvira za finansijski sektor putem usvajanja novih zakona o bankama i izmjena i dopuna zakona o agencijama za bankarstvo – rekao je Zhang.


Inflacija u evrozoni pala na 1,5% u martu | Gde Investirati\nInflacija u evrozoni pala na 1,5% u martu\nInflacija u evrozoni jepala na 1,5 odsto u martu, što je ispod cilja Evropske centralne banke (ECB) od nešto ispod 2 odsto, pokazali su danas objavljeni podaci evropske službe za statistiku Eurostat.\nReč je o velikom padu u odnosu na stopu inflacije od 2,0 odsto iz februara i od 1,8 odsto koliko su prognozirali analičari koje je anketirala agencija Factset, prenosi AFP.\nPosle februarske inflacije od 2,0 odsto, nemački ekonomisti su rekli da bi ECB trebalo da odustane od programa otkupa obveznica i da počne sa podizanjem kamata, ali je predsednik te institucije Mario Draghi kazao da ostaje pri politici niskih kamata i “ubrizgavanja” novca u ekonomiju, jer je, kako je rekao, pobeđivanje niske inflacije “postepen proces”.\nECB je uvela širok paket mera tokom prethodnih godina da bi podigla inflaciju na željeni nivo i podstakla ekonomski oporavak, uključujući držanje referentne kamatne stope na nula odsto, kupovanje državnih i korporativnih obveznica prvo za 80 milijardi evra, a sada za 60 milijardi evra na mesečnom nivou, dok je kamata na depozite od komercijalnih banaka ostala na minus 0,4 odsto.\nProgram podsticaja ECB-a je posebno kritikovan u Nemačkoj gde ekonomisti smatraju da bi trebalo da bude polako ugašen. Kritičari kažu da podsticaji ECB-a štete štedljivim, dok pomažu prezaduženim vladama.\nPrevious Potpisan ugovor o izvozu srpske vode u Kuvajt\nNext Produktna berza: Pšenica pojeftinila 5,41 odsto za mesec dana\nCentralna banka Rusije snizila referentnu kamatu prvi put za 10 meseci, rublja oslabila\nCentralna banka Rusije je u petak snizila referentnu kamatnu stopu sa 11,0 na 10,5 odsto, prvi put za poslednjih deset meseci.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Milosavljević sa proizvođačima o ceni ulja\nMilosavljević će se sastati sa proizvođačima "Dijamant", "Viktorija grup", "Invej" i "Banat" i predstavnicima Poslovne zajednice za industrijsko bilje.\nVodeće uljare u Srbiji poslednjih dana najavljuju poskupljenja svojih proizvoda, uz obrazloženje da je otkupna cena suncokreta ove godine gotovo duplo veća nego lane i iznosi i do 420 evra po toni.\nPrema podacima Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, očekivani rod suncokreta će biti na nivou prošle godine (350.000 tona), ali je otkupna cena znatno bolja. Poljoprivredni proizvođači koji su prošle godine prodavali suncokret za 17 dinara po kilogramu ove godine se mogu nadati ceni od 30 i više dinara za istu količinu, navelo je Ministarstvo.\nDirektorka Poslovne zajednice za industrijsko bilje Olga Čurović ranije je izjavila da za najave o poskupljenju ulja u maloprodaji nije potrebno drugo obrazloženje osim toga što će "cena sirovina biti duplo veća nego prošle godine".\nVećina uljara najavila je poskupljenja, pa se tako očekuje da će ulja "sunce" i "vital", koja proizvodi kompanija "Invej", naredne nedelje u maloprodaji poskupeti na 145 dinara po litru.


U sredu i četvrtak: Novo prskanje komaraca, pčelari da zatvore ili izmeste košnice · gradski.online\nU sredu i četvrtak: Novo prskanje komaraca, pčelari da zatvore ili izmeste košnice\nKIKINDA- Novo prskanje komaraca obaviće se u sredu i četvrtak, potvrđeno je iz gradskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine poljoprivredu i ruralni razvoj.\nNajpre će se, kako najavlju nadležni, 11. avgusta, sa zemlje tretirati odrasle forme komaraca na teritoriji grada Kikinde i svih naseljenih mesta, od 20 do 23 časa. Dan kasnije, u ranim jutarnjim časovima, planirano je prskanje “krvopija” u centru Kikinde.\nU tu srhnu, koristiće se preparat Aqua K-Othrine EW 20. Kako je taj preparat toksičan za pčele i da njegovo dejstvo traje tri dana, nadležni upozoravaju pčelare da košnice zatvore ili udalje najmanje pet kilometara od mesta tretiranja.\nU slučaju nepovoljnih vremenskih uslova, biće određen novi termin o čemu će javnost biti obaveštena. Prethodni tretmani obavljeni su prošlog meseca, a tada su komarci prskani iz vazduha i sa zemlje. Taj posao poveren je novosadskoj “Ciklonizaciji”.\nPrethodnoSlaviša Laković, novi trener na prozivci poručio: Cilj “Kikinde Grindex”, povratak u rukometnu elitu\nSledećeAS FM summer tour u Kikindi: Oni zaduženi za muziku, a SP marketi za nagrade


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 19.Apr.2021, 19:06\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Vlade Srbije za borbu protiv pandemije Predrag Kon izjavio je da je u Beogradu gotovo 40 odsto vakcinisanih i da se "skoro" stiglo do kolektivnog imuniteta. "Ako se nastavi ovakav trend pada novozaraženih i rast vakcinisanih, što se tiče Beograda, ja sam jako optimističan. Slična situacija je i u Novom Sadu", rekao je Kon za Radio televiziju Srbije. Kon je ocenio da je vakcinacija "najznačajnija mera" koja utiče na tok...\nDANuBeogradu.rs: U Beogradu oko 40 posto vakcinisanih – još malo pa kolektivni imunitet\nB92: Kon: Sutra? Ne\nIzvor: Nezavisne Novine, 19.Apr.2021\nBEOGRAD - Epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon upozorio je danas da će svako ko dugo bira između vakcine i virusa pogriješiti i odabrati virus, i naglasio da u ovom trenutku ne vidi prostor za novo popuštanje mjera.\nIzvor: Blic, 20.Apr.2021, 08:03\nEpidemiolog Predrag Kon rekao je da se ne može reći da je epidemiološka situacija u Srbiji povoljna. Kon je gostujući na televiziji Prva rekao da, prema njegovom mišljenju, na sutrašnjem sastanku Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa neće biti popuštanja mera.\n19.Apr.2021: Radio Slobodna Evropa