Madonina, fudbalska patina, derbi dobrih emocija - Sportske.net\nOn ima nešto od elegancije hipodroma, otmenosti starih dobrih vremena i moć da razočara budale koje u igri traže povod za mržnju. Ne morate da brinete kao Ser Aleks Ferguson, u ovoj utakmici ispod sosa se zaista krije pasta...\nPisati iznova o "Madunini" nije lako, suze njene prosečnosti, mislim tu na fudbalski grad Milano poslednjih godina, nagrizle su nešto od one patine jedne istinski velike utakmice.\nRimski derbi je "urbi" ne "orbi", namenjen gradu, nikako svetu, ovo je nešto drugo, rivalstvo dva predatora, igra oteta od britanskih očeva osnivača koja je poput lombardijskog smoga natkrila i prerasla one koji su je doneli u ovaj deo Evrope.\nMakar, kako kaže Ser Aleks, Italijani bili narod zbog koga moraš da proveriš da li je ispod sosa zaista pasta i Apenini mesto gde je izmišljena dimna zavesa, u ovoj utakmici nema šibice bez kuglica. Prva je odigrana u Švajcarskoj, tu u Kjasu blizu granice, mali, debeli ljudi, ljuti jedni na druge zbog želje otcepljenih pobunjenika da njihov tim dobije internacionalni karakter sudarili su se u kantonu Tićino. Ničega prijateljskog tu nije bilo, ali ni zle krvi.\nTo je ono najlepše u milanskom derbiju, on je očišćen od klasnih i teritorijalnih podela, radi se zaista o esenciji igre, oslobođene idiotskih primesa poput nasilja, verske i svake druge mržnje.\nUpravo je istorija izbrisala razlike, one u kojima su "Plave kragne" ili casciavìt tramvajima stizali na derbi, sa šrafcigerom u zubima, odnosno crnih ruku. Buržoazija koja je sebi dozvoljavala muturète, odnosno motore na lokalnom dijalektu je sa visine gledala rivala, ali su strahote fašizma i glad posleratne Italije poravnale razlike, pa je ova neverovatna fudbalska priča doživela da najbogatiji Italijan pridoda Milan svojoj kolekciji igračaka, a da Moratijevi, petrobaroni sa svojim levičarski nastrojenim ženama i sestrama ispišu one najbolje stranice Interove istorije.\nFudbalska sreća se menjala, Pepino Prisko (pisao sam o njemu, onaj koji posle pozdravljanja sa Milanistom opere ruke, a posle rukovanja sa nama Juventinima prebroji prste) je umeo da kaže da je "Madonina" duel Intera i Interove "Primavere. Poznati advokat je obećao da će u paklu pobeđivati Đavola na sve načine i nastaviti niz koji je započeo u ovom životu (aludirao je naravno na nadimak Milana). Upravo jedna takva koreografija na kojoj Pepino pozdravlja Milaniste iz pakla koji je obojio u Interove boje osvanula je na severnoj tribini Meace na jednom od derbija.\nInter je do Berluskonijeve "Valkire" i helikoptera koji je doneo snove na stari stadion Milana 1986. bio uspešniji, naše decenije obojene su crvenom, bojom paklene vatre i crnom koja bi plašila ostale, kako su to zamislili britanski osnivači Milanskog fudbalskog i kriket kluba.\nSamo, strast je nepromenjena, znate li da su bračni parovi koračali po tankoj žici rezultata u "Madonini"? Desilo se, bez zezanja jednog marta 1977. Franka i Moreno su odlučivali o zajedničkom životu, ona u crno-plavom, on Milanista nekoliko generacija. Mlada je imala pravo da bira, pobeda njenog kluba značila je udaju, pobeda Milana raskid. Obe porodice bile su na stadionu, završilo se 0:0, okončalo se ipak brakom.\nNajluđi derbi je odigran u poratnim godinama, Milan je vodio 4:1 posle dvadesetak minuta, Inter je slavio sa 6:5. Tri gola dao je čovek koji nije trebalo da bude na terenu, Amadeo Amadei je suspendovan doživotno dok je još igran šampionat u fašističkoj Italiji. Posle je amnestiran jer se ispostavilo da nije on udario sudiju, nekako je dokazao nevinost, stigao 1948. u Inter i odigrao tu utakmicu života.\nNema potrebe da nabrajam igrače koji su bili sa obe strane, niko im nije zamerio, Mauricio Ganc je čak zamenio autobus jednog januara na parkingu "Meace" kada mu je agent javio da je prešao u Milan, pa je umesto na kup utakmicu ušao u autobus rivala i odvezao se u "Milanelo" na trening.\nBraća Barezi su igrala na suprotnim stranama, treći i najstariji Anđelo nije imao talenta za fudbal, ali je zviždao rođenom bratu Franku i navijao za Bepea. Zanimljivo, kada su braća iz okoline Breše probala u Interu, Bepe je ostao, Franka su odbili, on je završio u Milanu i napravio mnogo veću karijeru, pa su njegovog brata podsmešljivo zvali "drugi Barezi", iako je više obećavao.\nInteru su se ovakvi kiksevi dešavali često, pogotovo u Moratijevoj eri, u onim neverovatnim razmenama, međutim on je dobio svoj prvi derbi i uvek ostao iznad političkih podela koje je nametala recimo borba za gradonačelnika žene njegovog brata Đan Marka i Berluskonijevih pulena, kada su uvrede letele kao konfete i kada ih je "Vitez" koketirajući sa fašizmom optuživao da od njegovog Milana žele da naprave "grad Cigana".\nMilan i Inter su čuvali rivalstvo ljubomorno, ali sa elegancijom, iako je Interov najveći rival 150 kilometara dalje na severu, ali gradski derbi nosi pozitivnu emociju, pisao sam o tome, nikada ne prelazi granice dobrog ukusa.\nĐani Brera, patrijarh sportskog novinarstva na Apeninima, anti-milanista (navijač Đenove i teoretičar Hererinog katenaća u Interu), ali i čovek koji je dočekivao zore sa Nereom Rokom najpoznatijim trenerom u istoriji Milana je jednom derbi video kao popodne na hipodromu, gde dobro obučeni ljudi, bodre učesnike, gužvaju svoje mantile, urlaju na džokeje i umesto lenjih konja krive sudije. I sve to ima jednu notu elegancije...\nU vremenu budala koje planeta živi, to je sjajna stvar...


DS Smith objavljuje svoj Pregled održivosti za 2017. godinu - DS Smith Packaging\nDS Smith objavljuje svoj Pregled održivosti za 2017. godinu Bosnia-Herzegovina\nDS Smith objavljuje svoje Izvješće o održivosti za 2017. godinu\nU kompaniji DS Smith naš poslovni model nas postavlja u centar kružnog ekonomskog pokreta.\nDS Smith sa oduševljenjem objavljuje Pregled održivosti za 2017. koji proslavlja postizanje ciljeva za smanjenje emisije i CO2e i vode četiri godine prije planiranog roka i odražava viziju kompanije DS Smith da bude vodeći dobavljač održivih rješenja za ambalažu.\nPod naslovom „Oblikovanje kružne ekonomije“ izvještaj se fokusira na ulogu kompanije DS Smith u kružnoj ekonomiji, kako kroz sopstveni integrisani poslovni model zatvorenog kruga, tako i kroz fokus grupe na rad sa kupcima, da koristi ambalažu kao pomoćno sredstvo u stvaranju efikasnijih lanaca snabdijevanja.\nNa osnovu prošlogodišnje revizije, DS Smith razmatra napredak postignut u svakoj od svojih sedam prioritetnih tema održivosti, njihovu proširenu strategiju angažovanja zainteresovanih strana i obaveze za narednu godinu.\nDok uvijek radimo na smanjenju uticaja na životnu sredinu i ostvarivanju potencijala svojih ljudi, kao vodeći snabdjevač rešenja za ambalažu, prepoznajemo i ulogu koju možemo da ostvarimo da bi pomogli svojim klijentima da rade održivije. Slušamo svoje zainteresovane strane, razumijemo svoje uticaje, procjenjujemo nove mogućnosti i preduzimamo akciju — Jan Sim, predsjednik Odbora za održivost\nDostignuća u poslednjih 12 mjeseci\n6% povećanje rasta prihoda, u konstantnoj valuti.\nPovećanje spoljnih rezultata učinkovitosti, postizanje 95B uprave u CDP i Gold u EcoVadis.\n330 Radionice Centra za kupce i učešće u širokom spektru inicijativa industrije i zainteresovanih strana.\n6.7% smanjenje emisija po proizvedenoj toni\n85% FSC® lokacija sertifikovano\n100% lokacija učestvovalo je u Sedexovom upitniku o samoocjenjivanju, postavljajući temelje za dalji razvoj aktivnosti praćenja i transparentnosti.\n19% smanjenja stope nesreća\n207 lokacija bez nula gubitka vremena zbog nesreća, nastavljaju svoj dugoročni cilj ostvarenja nula nesreća na radnom mjestu.\nStalni doprinos naših zajednica dobrotvornoj fondaciji kompanije DS Smith\nPregled održivosti i dalje je važan, konsolidovani napredak za sve zainteresovane strane u načinu na koji DS Smith radi na odgovoran i održiv način i sledećim koracima koji će biti preduzeti da bi se kontinuirano poboljšali učinci.\nPonosni smo što dijelimo svoje inspirativne priče i promovišemo najbolju praksu u svom poslu. Nastavljajući da transparentno mjerimo svoje učinke, možemo izazivati jedni druge i sebe da predvodimo u održivosti“. — Mark Grinvud, direktor grupe za zdravlje, bezbjednost i zaštitu životne sredine\nPregled održivosti za 2017. godinu


Britanac rodio sina\nNeidentifikovani muškarac iz Vest Midlandsa u Velikoj Britaniji, koji je operacijom promenio pol iz ženskog u muški, postao je prva britanska “muška majka”, nakon što je prošle godine rodio dete, objavljeno je danas.\nTomas Biti, prvi muškarac u svetu koji je rodio dete, sa suprugom i ćerkicom\nDečak je verovatno rođen carskim rezom, iako je moguće da je muškarac zadržao sposobnost da rodi dete prirodnim putem. On je mogao da zatrudni i rodi dete jer mu lekari nisu uklonili matericu tokom operacija promene pola.\nTaj muškarac, tridesetih godina, je u dugogodišnjoj vezi, a nije jasno da li je u pitanju partner ili partnerka.\nMedicinski stručnjaci su sinoć pozvali na potpunu istragu predmeta koji se tiču trudnoće i porođaja osoba koje se promenile pol, ističući da interesi deteta ne treba da služe zadovoljenju prava odraslih.\nNeidentifikovani Britanac nije, međutim, prva “muška majka” u svetu, čak ni druga.\nMoguće je da muškarci rođeni kao žene, koji imaju funkcionalne jajnike i matericu, zatrudne, uprkos promeni pola.\nVelika Britanija Sin Rođenje Britanac Muška majka Promena pola


Minimalna cena rada: Uvećanje od 8.6 odsto - 12 dinara - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Minimalna cena rada: Uvećanje od 8.6 odsto – 12 dinara\n7Piše: BBC News na srpskom 12. septembra 2018. 08.01\nMislim da je to izuzetan rezultat“, izjavio je ministar finansija Siniša Mali\nA prevedeno na potrošački jezik – uvećanje u vrednosti jedne krem-bananice, neke jeftinije.\n„Ovim uvećanjem od 8.6 odsto idemo na 27.022 dinara i prevazilazimo psihološku granicu od 27.000 dinara za minimalnu zaradu. Mislim da je to izuzetan rezultat“, izjavio je ministar finansija Siniša Mali.\nPo Zakonu o radu, minimalna zarada može da se isplaćuje samo šest meseci, nakon čega je poslodavac dužan da obavesti reprezentativni sindikat o razlozima za nastavak isplate „minimalca“.\nUkoliko zaposleni radi po ugovoru o delu ili ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, minimalna plata za njega „ne važi“.\n„Ugovori o privremenim i povremenim poslovima i ugovori o delu su oblici radnog angažovanja van radnog odnosa“, navode u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a prenosi Radnik.rs.\n„To kod nas ne postoji kao takvo“, prve su reči Maria Reljanovića, profesora radnog prava na univerzitetu Union\n„U drugim zemljama minimalnom cenom rada se određuje iznos koji poslodavac mora da isplati zaposlenom za obavljanje najjednostavnijijh manuelnih poslova „, kaže Reljanović za BBC.\n„Minimalna zarada služi da poslodavac isplati makar nešto u mesecima kad ne može da isplati celu zaradu zaposlenima“, kaže Reljanović.\n„Svi mislimo ‘aha, to je minimum koji poslodavac mora da mi isplati’ – to nije tačno. To je minimalno šta poslodavac mora da isplati kada je u finansijskim problemima, ali kada posluje normalno, mora da isplati više“, pojašnjava Reljanović.\n„I sad to više nije minimalna, nego ugovorena zarada. Tako se ne krši zakon i ‘sve je okej’.“\nPovećanje „sramno i ponižavajuće“\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ smatraju da je povećanje minimalne cena rada od 8.6 odsto sramno i ponižavajuće, prenosi N1.\n„Bez obzira što se navodno nisu saglasili sa njom, jer učešćem u radu Socijalno-ekonomskog saveta daju pun legitimitet ovakvim ponižavajućim odlukama“, navodi Sloga.\nKoliko je rezultat „izuzetan“?\nMinistar finansija Siniša Mali je povećanje nazvao „izuzetnim rezultatom“.\nReljanović ističe da je „uvredljivo je da se cenkaju sa toliko sitnim procentima, tim pre što su sindikati izašli sa nekim vrlo jasnim ciljem, a to je da se minimalna zarada izjednači sa minimalnom potrošačkom korpom“.\n„Ako gledate koliko možete da kupite za tu minimalnu zaradu, mislim da ćete doći do gotovo identičnih podataka kao i pre deset godina – niste mogli mnogo da kupite tada, nećete moći ni sada.“\nDodaje da zaposlenima koji primaju minimalnu zaradu svako povećanje znači, ali da oni i uz povećanje cene „žive ispod svake granice siromaštva“.\n„Ovo je potpuno surov odnos prema ljudima koji primaju minimalnu zaradu. Povećanje je precenjeno i oslikava cirkus koji se ponavlja iz godine u godinu“, kaže Reljanović.\n„Niko nije zadovoljan ishodom pregovaranja“\n„Godinama se dešava jedno isto – ili sindikati blokiraju poslodavce ili obrnuto, država se po pravilu drži neutralno, ili se u poslednje vreme stavlja na stranu poslodavaca. Socijalno-ekonosmki savet ne odluči ništa vlada prihvati nešto što traže poslodavci pre nego sindikati.“\n„Jedna porodica u Srbiji ne može da preživi ni sa dve minimalne zarade, a kamoli sa jednom“, kaže Reljanović.\nIstiče da se previše pažnje pridaje minimalnoj ceni rada „umesto da se uspostave mehanizmi koji će socijalnu funkciju prebaciti na državu, a ne ostaviti poslodavcima“.\nNije to samo 27000, plus minuli radni staz koji radnici imaju, na tu sumu se povecava, bitno je da ima pomaka\n12. septembra 2018. u 08.43\nKako se sve zaboravlja, pre samo 8godina, minimalac je bio 16.000 din, ali sad je veci za 50 posto… budimo realni\n12. septembra 2018. u 10.34\nBudite realni pa izracunajte da je tada zejtin bio 80 a dizel 105 dinara\n12. septembra 2018. u 10.38\nMinimalna plata je bila 95 dinara po času, cena goriva je u to vreme bila oko 102 dinara a kurs evra 105 dinara. A takodje da ne zaboravimo da privatnici krše raznorazna prava radnika. Na jugu Srbije idu do te mere da radnicima isplaćuju minimalac u banci ali traže 10.000 dinara nazad. Neki privatnici zapošljavaju manje radnika i traže da rade 8 sati dnevno više poslova i to 6 dana u nedelji sa jednim slobodnim danom. Nadničari kod mene u selu, gde se rad dogovara prostim rukovanjem, imaju daleko veća prava rada, od dnevnica i toplog obroka do mogućstva odsustva u nepredvidjenim situacijama bez sankcija, nego radnici koji uspostavljaju radni odnos sa privatnicima ugovorom o radu koji garantuje vaše obaveze i prava a gde se klazule krše kako privatniku dune. Zato uz svo dužno poštovanje nepravda postoji na više slojeva od proste mininalne cene rada, prostire se od inspeckijskih institucija, zvaničnih državnih organa, gde njihovo odsustvo u regulisanju nepravilnosti ukazuje da bogati privatnici imaju duboke veze sa vladajućom strukturom.\n12. septembra 2018. u 08.47\nKao što je i rečeno minimalna cena rada je samo zaštita radnika u situaciji kada je poslodavac u finansijskim teškoćama. To što poslodavci to zloupotrebaljavaju e tu bi trebao da reaguje sindikat.\nI treba da se poveća, jedini problem je je što ne mogu da gledam ove predstavnike sindikata, smučili su mi se.\n12. septembra 2018. u 11.44\nOvo je ispod svakog minimuma dostojanstva, ali masa ljudi je kod privatnika prijavljena na minimalac, a na ruke prima jos 10-ak hiljada, što je opet jedva dovoljno samo za mesečnu hranu\nza jednu osobu, a šta tek reći za situaciju sa poljoprivrednim penzijama, gde je minimalna poljoprivredna penzija oko 10.800 dinara sramota.


Nekoliko jakih eksplozija potreslo Nju Orleans\nSvetske satelistske stanice objavljuju vest da su vojne jedinice, sa dozvolom za upotrebu oružja, poslate da uvedu red u anarhijom pogođen grad, u kome raste očaj hiljada ljudi ostavljenih bez hrane i vode četiri dana nakon udara uragana Katrina. Guverner Lujziane Ketlin Blanko izjavila je da je 300 vojnika iz Nacionalne garde Arkanzasa, koji su došli u Nju Orleans, dobro obučeno i da imaju naređenje da kontrolišu ulice grada. Agencije prenose da su ulice Nju Orleansa pune leševa, a Ketlin Blanko dodaje da još oko 300.000 ljudi čeka na evakuaciju iz oblasti koje je pogodio uragan.\nStrahuje se da se nekoliko stotina ljudi, ako i ne i hiljada, udavilo u poplavi u Nju Orleansu, koji je najvećim delom pod vodom. U susednoj državi Misisipi, zvaničnici su potvrdili da je život izgubilo 110 ljudi mada su rekli da očekuju da će taj broj biti veći. Bela kuća je procenila da je uragan pogodio područje od ukupne površine od 234 hiljada kvadratnih kilometara, što je otprilike veličina Britanije.\nPrethodno je evakuacija i gradskog stadiona "Superdome" usporena posle izveštaja da je neko otvorio vatru na helikopter spasilačke službe. "Ovde smo kao životinje bez ikakve pomoći", izjavio je sveštenik Ajzak Klark ispred konferencijskog centra gde tela umrlih leže na otvorenom. "U ovom času nemamo ništa u konferencijskom centru za tih 25 hiljada ljudi i ne očekujemo dolazak dodatnih autobusa. Uslovi u centru su nehigijenski i nesigurni", rekao je gradonačelnik Rej Nagin.\nViše od milion ljudi je napustilo svoje domove pre nego što je uragan Katrina "udario" u ponedeljak mada je najmanje 100 hiljada ljudi, ili odbilo, ili nije bilo u stanju da napusti grad. Uslovi u gradskom stadionu "Superdome" u kojem se nalazi oko dvadeset hiljada ljudi, su užasni tako da je u toku njihova masovna evakuacija na stadion u Hjustonu, u Teksasu, koji je udaljen oko 500 km od Nju Orleansa.\nPredsednik SAD Džordž Buš: Štedite benzin\nPredsednik SAD Džordž Buš apelovao je na štednju benzina zbog privremenih poremećaja koje je u naftnoj industriji na jugu SAD izazvao uragan Katrina. "Amerikanci moraju narednih sedmica biti štedljivi s benzinom. Nemojte ga kupovati ako vam ne treba", rekao je Buš obraćajući se javnosti iz Bele kuće, uz upozorenje da će proces obnove postrojenja u Meksičkom zalivu potrajati.


DJB predao zahtev za smenu Maje Gojković i Veroljuba Arsića\nBeta 13. aprila 2017. 18:10\nZahtev pokreta Dosta je bilo za smenu predsednice i potpredsednika Skupštine Srbije, Maje Gojković i Veroljuba Arsića, koji je potpisao 31 poslanik, predat je danas u 14.30, saopštio je taj pokret.\nDJB je naveo da su zahtev osim polanika tog pokreta potpisali i poslanici pokreta Dveri, Nove Srbije – Pokreta za spas Srbije, kao i samostalni poslanik Slaviša Ristić i Socijaldemokratska stranka.\n„U obrazloženju za smenu navodi se da je Maja Gojković od zakazivanja prve sednice 9. avgusta 2016. godine do danas konstantno i očigledno kršila Ustav, zakone, Poslovnik Skupštine i dovela do potpune degradacije Skupštine Srbije, podredivši je predsedniku Vlade i predsedniku vladajuće partije SNS“, naveo je DJB.\nPokret je dodao da je „Maja Gojković zloupotrebljavajući svoju funkciju dovela do grubog narušavanja principa podele vlasti, omogućila predsedniku Vlade da zakazuje sednice Skupštine ili je drži u blokadi, a da se u Skupštini ponaša kao predsedavajući kao na posebnoj sednici kada je iznosio ekspoze u svojstvu mandatara“.\nDJB je naveo i da je Maja Gojković „omogućila da se poslanici opozicije nesmetano blate, vredjaju i unižavaju“, kao i da je „oduzimala reč opoziciji i kažnjavala poslanike opozicije bez ikakvog osnova“, dok je istovremeno poslanicima vladajuće koalicije omogućavala „tirade van tačke dnevnog reda“.\nPokret je naveo da je predsednica Skupštine omogućavala poslanicima vladajuće većine da vredjaju žene žrtve nasilja i da optužuju roditelje bolesne dece, ističući da se ni o jednom zakonu nije moglo argumentovano razgovarati u Skupštini.\nPoslanička grupa DJB istakla je i da podržava i inicijativu Demokratske stranke za smenu Maje Gojković i inicijativu za smenu članova REM-a.\n„Svaka opoziciona poslanička grupa koji pokrene ozbiljnu inicijativu u skupštini koja je u interesu gradjana dobiće našu podršku bez zadrške. Redovno ćemo obaveštavati javnost o svemu“, piše u saopštenju DJB-a.\nJeremić: Vanredni izbori verovatno 2021. jer će popularnost režima…\nVuletić (GDF): Vučić pokazao da je ključni faktor regionalne…\nOslobodjenje: Od iskopavanja litijuma obogatiće se samo…\nSkandal: Srpski ambasador persona non grada u Crnoj Gori,…


Help Animals - Eutanazija je protivzakonita\nZakon o veterinarstvu Republike Srbije, kao i Zakon o zdravstvenoj zaštiti ljudi u Srbiji i ni jedan drugi naš zakon NE PROPISUJE medicinsku intervenciju "eutanaziju", pa je ne mogu propisivati ni podzakonski akti koji iz njega (njih) proizilaze, kao ni svi drugi novi zakoni, jer svi, što jasno kaže naš Ustav, moraju biti u međusobnoj harmoniji!\nZbog toga je jasno da kod nas ne postoji pravni osnov za propisivanje ove ozbiljne medicinske intervencije (euthanasia, ae.femininum - ubistvo iz milosrđa, inkurabilno bolesne ili ireparabilno povređene jedinke, u terminalnom stadijumu njene bolesti, kada joj je nemoguće otkloniti bolove). A i kada bi je Zakon generalno dozvolio, morala bi biti primenjivana precizno u skladu sa svojom preciznom definicijom, sa jasno definisanim: indikacijama, uslovima, načinom sprovođenja.\nOsim toga, bolesti se leče, povrede se hirurški zbrinjavaju, kod životinja je dokazana samo defanzivna agresija, a ta se ne bi mogla smatrati razlogom za eutanaziju, čak i kada bi ova medicinska intervencija bila zakonom propisana, što, međutim, nije slučaj.\nZakonodavstvo izbegava dozvoliti eutanaziju, zbog mogući zloupotreba! Tako je na primer, od ukupno 250 jedinki SVIH 250 "eutanazirano", jer su proglašeni za bolesne, a da prethodno nije postavljena dijagnoza, niti pokušano lečenje. Takođe, neke od životinja su proglašene za "agresivne", a da nije bilo ni traga agresiji, a naročito ne ofanzivnoj, koja uostalom, dokazano je, ni ne postoji kod životinja. Čak štaviše, dijagnoza šuga je često bila razlog za "eutanaziju". Na žalost, imamo ogroman broj slučajeva eutanazije sa ovom dijagnozom, što je potpuno besmisleno. Tako se falsifikovanjem izveštaja o zdravstvenom stanju životinja zloupotrebljava jedna ozbiljna medicinska intervencija, koja je još protivzakonita!


ZBRINJAVANJE PASA LUTALICA: Veterinarska ponovo dobila posao\nU fokusu - Sreda 08.02.2017 - 09:05\nGrad Vranje potpisao je godišnji ugovor vredan 2,5 miliona dinara o humanom zbrinjavanju pasa lutalica sa Veterinarskom stanicom Vranje, koja je i do sada obavljala ovaj posao.\nLutalice, veliki problem grada FOTO OK Radio\nVeterinarska stanica Vranje bila je jedini ponuđač na konkursu, iako je poziv bio otvoren za firme iz cele Srbije, kaže Marina Đorđević, gradska većnica za pitanja ekologije.\n- Ugovor se odnosi na klinički pregled pasa lutalica, njihova vakcinacija, čipovanje, sterilizacija, hranjenje i čuvanje pasa u prihvatilištu i dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija objekta – kaže Đorđevićeva.\nVeterinarska stanica će pse i dalje držati u prihvatilištu u Davidovcu, na koju ima mnogo primedaba prvenstveno ovdašnjih udruženja za zaštitu životinja.\nOni konstantno navode da je ovo utočište za životinje zapravo mučilište, ali je to još uvek jedino rešenje.\nRadi se o privremenom smeštaju, jer bi trajno rešavanje ovog problema podrazumevalo izgradnju azila, za koji bi trebalo mnogo više sredstava.\nDruga senka sumnje u vezi sa ovim poslovima odnosi se na činjenicu da je Veterinarska stanica privatna firma, čiji je jedan od vlasnika bio i Dejan Tričković, predsednik gradskog parlamenta i funkcioner lokalnog SNS-a.\nOva firma već godinama dobija posao na zbrinjavanju pasa lutalica, za šta se iz gradskog budžeta na godišnjem nivou izdvaja po otprilike 2,5 miliona dinara.\nTričković je, stupajući na političku funkciju, preneo svoja vlasnička prava u firmi na treće lice.\nMarina Đorđević kaže za OK Radio da se već neko vreme razmišlja o izgradnji novog azila za pse.\n- Trenutno smo u fazi razovora oko lokacije i projektno-tehničke dokumentacije i uskoro bi trebalo da znamo nešto više o tome – kaže većnica.\nNakon privremene pauze zbog isteka ugovora o zbrinjavanju pasa i nepovoljnih vremenskih uslova, nadležne službe bi trebalo da intenziviraju aktivnosti na zbrinjavanju lutalica.\n- I služba zoo higijene „Komrada“ i Komunalna inspekcija imaju elektronske čitače za identifikaciju pasa i već tokom nedelje će se pojačati akcije na njihovom zbrinjavanju.\nAli i vlasnici pasa moraju da poštuju zakone i odluke i moraju da čipuju i sterilišu svoje ljubimce, jer dobar deo njih završe kao ulični psi – navodi gradska većnica.


Ostajemo teatar jakog savremenog izraza - Jug Radivojević - Beogradsko dramsko pozorište\nVest | 02. juna 2021.\n„Novonastale epidemijske okolnosti osujetile su donekle namere BDP-a, ali smo svakako svedoci brojnih glumačkih i rediteljskih iskoraka, kao i s kojim naporom je ceo potencijal ovog teatra istrajavao na svojim scenskim produkcijskim iznenađenjima uprkos svemu.“\nS kakvim namerama i ambicijama ulazite u završnicu sezone? Kakvo je promišljanje BDP-a u narednom periodu? Kakvi su novi scenski iskoraci, planovi, ideje?\n„Do kraja 2021. godine planiramo da izvedemo još četiri nove predstave: 10. avgusta u okviru festivala „Grad teatar“ u Budvi realizovaćemo premijerno gledanje predstave „Zelena čoja Montenegra“ Mome Kapora i Zuka Džumhura, u dramatizaciji Steve Koprivice i\nrežiji Nikite Milivojevića. Koproducent je Gradsko pozorište iz Podgorice. Samo 10\ndana kasnije imaćemo beogradsku premijeru na našoj letnjoj sceni „BDP Globos osiguranje Arena“. Nakon toga, okviru Bitefa premijerno ćemo odigrati „Living room“, autorski projekat Ersana Mondtaga u koprodukciji sa Bitef festivalom i Bitef teatrom.\nPremijera je planirana za 13. septembar. U oktobru ćemo gledati delo „U raljama života“ po\nromanu Dubravke Ugrešić, u dramatizaciji Biljane Srbljanović i režiji Andreja Nosova u koprodukciji sa Beoartom, u decembru ćemo zatvoriti aktuelnu pozorišnu godinu Majenburgovim „Kamenom“ u režiji Patrika Lazića, koju ćemo raditi u koprodukciji sa\nOvaj broj premijera kao i izbor umetnika potvrđuje da su naše ambicije uvek najveće. Tako\nćemo u 2022. godinu ući još ambicioznije, sa već dvogodišnjim iskustvom rada na velikim projektima izvanrednih autora. Pokušaćemo da stabilizacijom opšte situacije naš repertoar bude u narednom periodu definisaniji, u nadi da se više neće preklapati iz godine u godinu, već da će svaka sledeća biti jasno definisana. U suštini, ostajemo teatar jakog savremenog izraza, upečatljivih rediteljskih poetika, u potrazi za novim komadima srpskih i svetskih autora.“\nKakvu repertoarsku politiku zagovara BDP? Na koje fenomene i sadržaje ćete ukazati i\n„Želimo jaku provokaciju moćnim umetničkim sadržajem koji tumači savremeni trenutak i otvara važna pitanja. Nema tabu tema, sva sloboda je na umetnicima koje prepoznajemo u našem podneblju, ali svakako u regionu i u Evropi. Poseban akcenat stavljaćemo i dalje na mlade pisce, reditelje, glumce… BDP će od juna započeti stipendiranje najtalentovanijih\ni najboljih studenata glume, kojima će na taj način vrata našeg teatra biti otvorena na duže staze.“\nProtivpandemijske mere i dalje su na snazi. u kakvim uslovima radite svoje predstave?\n„Poštujemo mere u celosti, u nadi da ćemo već od avgusga ove godine sa izlaskom našu Arenu na otvorenom imati ublažene mere i, nadamo se, većem kapacitetu. Nama je jako važan broj publike jer nam ta finansijska dobit bitno uvećava budžet namenjen za što kvalitetniji programski sadržaj.“\nS kim ćete još razmenjivati pozorišnu poetiku u narednom periodu, odnosno u novoj\n„I ove i naredne godine nadamo se nastavku RUTE – Regionalne unije teatara i da ćemo tu zamišljenu kontinuiranu razmenu u regionu imati u punom kapacitetu. Očekuje nas „Cement fest“, igranje sve tri predstave „Cementa“ u nizu koje je Sebastijan Horvat napravio u SNG Ljubljana, ZKM Zagreb i kod nas, tako da bi u sva ova tri teatra gledali Horvatovu trilogiju rađenu po Henriju Mileru.\nSvakako su međunarodne koprodukcije naš prioritet. Što se tiče umetnika s kojima ćemo sarađivati naredne dve godine, to će biti naši najtalentovaniji mladi reditelji, zatim oni već afirmisani, s posebnim osvrtom na regionalne i evropske autore. Jednog od najvećih smo već najavili: Franka Kastorfa.“\nKakvi su planovi kada je letnja scena BDP-a u pitanju?\n„Letnja scena „BDP Globos osiguranje Arena“ biće otvorena 5. avgusta, tako da će publika biti u prilici da tokom avgusta i septembra uživa u divnom otvorenom ambijentu našeg dvoripgga, koje će dobiti pokretni krov, kako nas eventualni kišni dani ne bi ometali. Prošle godine se pokazalo da je otvaranje letnje scene BDP-a bio pun pogodak. I ovog leta igraćemo veliki deo našeg bogatog repertoara, koji ćemo uskoro objaviti.“\nDa li imate neku neostvarenu želju, odnosno tihu repertoarsku patnju?\n„Želje naravno postoje, ali tihe patnje nema. Izborili smo se za poziciju da gotovo sve one\nglumce i autore koje želimo možemo i da dobijemo. To je rezultat dvogodišnjeg mukotrpnog\nrada s postignutim rezultatima koji su prepoznati u najširim teatarskim krugovima Srbije, regiona i Evrope. Da nismo uspeli u angažovanju Franka Kastorfa, on bi svakako ostao moja velika želja. Ali sada možemo mirno da uplovimo u naredni period formiranja novog dvogodišnjeg plana.“\nOko kojih stvari se u BDP-u najčešće vode žučne polemike? Sa kojim umetnicima ste\nimali burne kreativne debate i zašto?\n„Najkreativnije rasprave se vode između Umetničkog veća (Ana Tomović, Bojana Denić, Slobodan Obradović) s jedne strane i mojih prvih saradnika, savetnika Aleksandra Denića\ni prvog operativca Srđana Obrenovića. Tu je sudar umetničkih koncepcija, ali i produkcionih mogućnosti. Međutim, u tim susretima se rađaju ideje koje nas formulišu i na kraju stavljaju u epicentar pozorišnih događanja, kako nam je potvrdila i čuvena teatrološkinja Marina Davidova. Prepoznati smo evropskim\nokvirima, a to nije mala stvar u ovim teškim vremenima. Verujem u potpuno prisustvo BDP-a na evropskoj sceni narednih godina.“\nBorka Trebješanin, „Politika“


Biznis Autor:BIRN24. jun. 202212:44\nGaraža ispred Kliničkog centra Srbije izgrađena je protivzakonito pre dobijanja građevinske dozvole, pokazuje istraživanje BIRN-a. Ministarstvo zdravlja organizovalo je čitav niz fiktivnih radnji kako bi se stvorio privid javnog nadmetanja za koncesiju, dok je zapravo u trenucima kada je isticao rok za prijave zainteresovanih, garaža do pola već bila izgrađena. Ministarstvo i dalje, takođe protivzakonito, krije osnovne podatke o koncesiji\nPretposlednjeg dana jula 2021. godine Ministarstvo zdravlja raspisalo je javni poziv za koncesiju za finansiranje, projektovanje, izgradnju, upravljanje i održavanje tri garaže sa helidromom u okviru kompleksa Univerzitetskog kliničkog centra Srbije, piše BIRN.\nZainteresovane firme imale su rok od 60 dana da se prijave za ovu koncesiju, kojom bi bio rešen višedecenijski problem parkiranja zaposlenih, pacijenata i posetilaca Kliničkog centra Srbije, koji zbrinjava pacijente iz cele Srbije i godišnje ima i do milion bolničkih dana.\nNakon tog roka od 60 dana, odnosno, nakon 30. septembra 2021, Ministarstvo je imalo još 60 dana da odabere najbolju ponudu i dodeli ugovor za koncesiju. Ceo proces je, dakle, trebalo da se okonča najkasnije krajem novembra prošle godine, pa da nakon toga dobitnik koncesije krene u izgradnju prve od tri garaže.\nMeđutim, javno dostupni snimci gradilišta pokazuju da je u trenucima dok je Ministarstvo zdravlja raspisivalo poziv za koncesiju i dok je trajao rok za prijavljivanje zainteresovanih, garaža već uveliko bila u izgradnji i to bez građevinske dozvole. Tačnije, koncesionar za ovu i druge dve garaže znao se i mnogo pre raspisivanja poziva, koji je samim tim bio izlišan.\nSled događaja pokazuje i da je Ministarstvo zdravlja u potpunosti fingiralo ceo postupak dodele koncesije, a da je svoju ulogu odigrala i Republička građevinska inspekcija koja jeste otkrila divlju gradnju u krugu Kliničkog centra, ali nakon toga nije uradila ono što joj zakon nalaže. Ministarstvo zdravlja je nastavilo da krši zakon i nakon izgradnje garaže, s obzirom da nije objavilo ništa od dokumentacije o koncesiji, tako da se formalno i dalje ne zna ko je izgradio prvu garažu i dobio pravo da gradi i preostale dve.\nGaraža u centru Beograda ponuđena za 50 miliona dinara\nOdgovor na ovo pitanje dobijamo posredno, pošto u osnivačkom aktu firme Frontier parking – u vlasništvu novosadske firme Frontier invest group d.o.o, sa formalnim vlasnikom sa Sejšelskih ostrva – piše da se to društvo osniva “za potrebe realizacija projekta koncesije”, koju je Ministarstvo zdravlja dodelilo 12. oktobra 2021.\nSkrivanjem dokumenata koja su po zakonu morala da budu objavljena, Ministarstvo zdravlja ujedno i krije računicu iz koje bi moglo da se vidi zašto se uopšte poseglo za koncesijom, odnosno, zašto se država odrekla unosnog posla i dodelila ga privatnoj firmi.\nPrema javnom pozivu – jedinom dokumentu kojeg je Ministarstvo objavilo u vezi sa ovim poslom – procenjuje se da će koncesionar imati prihode od 3,04 miliona evra godišnje od tri izgrađene garaže, od čega kao koncesionu taksu godišnje treba da uplati pet odsto, odnosno, oko 152 hiljade evra. S obzirom da koncesija traje (najduže) 35 godina, jednostavnom računicom se dolazi do zaključka da će Frontier invest tokom tog perioda imati prihode veće od 100 miliona evra od naplate parkiranja u tri garaže.\nSudeći prema velikom broju nepravilno parkiranih automobila, koji se i dalje nalaze unutar kruga Kliničkog centra, izgradnja prve garaže nije rešila problem parkiranja, dok se zaposleni u KCS sa kojima je BIRN razgovarao žale da je cena parkiranja – preskupa za njih.\nParalelna realnost – garaža kod Kliničkog centra u dokumentaciji i na terenu\nDatum je 30. juli 2021. godine. Na sajtu Ministarsta zdravlja i u Službenom glasniku objavljen je javni poziv Ministarstva zdravlja, osnivača Univerzitetskog kliničkog centra Srbije, za zainteresovane investitore koji bi hteli da učestvuju u postupku koncesije za tri garaže u okviru Kliničkog centra Srbije, od toga jednu sa prostorom za sletanje helikoptera. Ukupna vrednost sve tri garaže procenjena je na 28,4 miliona evra.\nPrva garaža koju je trebalo izgraditi bila je ona u Resavskoj ulici, sa 639 parking mesta, četiri nadzemna nivoa i blizu 22.000 kvadrata. U javnom pozivu pisalo je da “svako zainteresovano lice koje ispunjava propisane uslove, može da učestvuje u postupku dodele koncesije”. Međutim, u javnom pozivu nije pisalo ono što je već bilo vidljivo na terenu – u trenutku raspisivanja, već su uveliko trajali radovi na izgradnji prve garaže.\nPočetkom avgusta, ni nedelju dana nakon raspisivanja javnog poziva, radovi su već bili blizu “izlaska iz zemlje”; početkom septembra bio je izgrađen podzemni nivo garaže i ploča u prizemlju, počinjali su radovi na izgradnji prvog nadzemnog nivoa, a 14. septembra Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (MGSI) investitoru (Kliničkom centru) dodeljuje lokacijsku dozvolu – prvi korak u objedinjenoj proceduri za izgradnju objekata, nakon kojeg je – a pre početaka radova – potrebno dobiti građevinsku, pa potom na kraju gradnje i upotrebnu dozvolu.\nInače, prema javnom pozivu, bila je obaveza Kliničkog centra da pribavi sve dozvole. “Osnovni preduslov za otpočinjanje izgradnje je ispunjenje zakonskih uslova za izvođenje radova, što je odgovornost i obaveza javnog partnera”, piše u javnom pozivu.\nOpširnije čitajte na portalu BIRN.\nBONUS VIDEO: U Kliničkom centru Srbije niče garaža koja će naplaćivati parking i pacijentima\nNeverovatna scena: Basketaš zaprosio devojku na dodeli medalja i rasplakao je


Nikodijević: Za građane je značajna međunarodna kulturna saradnja | Grad Beograd\nPredsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević na Sava promenadi otvorio je drugi međunarodni festival „Global fest Sava port”. Pod sloganom „U susret svetu”, na manifestaciji beogradskoj pubilici su se predstavile kulturno-umetničke trupe iz deset zemalja.\nNikodijević je istakao da su ovakve manifestacije prilika da se građani upoznaju sa kulturom, kulturnim nasleđem i tradicijom drugih zemalja, ali i prilika da predstavimo našu zemlju i naš grad u najboljem svetlu.\n– Grad Beograd ima preko 30 potpisanih sporazuma o saradnji sa drugim gradovima, što ranije nije bila praksa. Posebno ističem značaj međunarodne saradnje za dobrobit građana, a gradske opštine poput Savskog venca uspešno slede naš primer – rekao je Nikodijević.\nU okviru manifestacije na šetalištu Savska promenada održana je izložba suvenira sveta, a posetioci su bili u prilici da uživaju u degustaciji kulinarskih specijaliteta zemalja učesnica, dok su oni najmlađi mogli da se zabave uz kreativne radionice.\n„Global fest Sava port” je organizovala Turistička organizacija Opštine Savski venac u saradnji sa Turističkom organizacijom Beograda, CEBEF-om, Belgrade Waterfront, Udruženjem „Čarobna lampa”i ambasadama zemalja učesnica.\nFestival je zatvoren koncertom grupe „Legende”.


Najava Kurtija o smanjenju uvoza iz centralne Srbije nejasna, ali ne i nemoguća GracanicaOnline.Info\nNajava Kurtija o smanjenju uvoza iz centralne Srbije nejasna, ali ne i nemoguća\n5. oktobra 2021. 2 min read\nФото В. ЋУП; ГрачаницаОнлајн: Производи у маркетима означени заставама порекла\nTek što je završena kriza zbog registarskih tablica i slanja specijalnih jedinica Policije Kosova na sever, prištinski premijer Aljbin Kurti najavljuje uvođenje novih mera. Ovoga puta poručuje da bi trebalo smanjiti uvoz iz centralne Srbije. Međutim, da uvođenje novih mera nije dobro rešenje, slažu se predsednik Alijanse za biznis Kosova Agim Šahini i predsednik Asocijacije srpskih privrednika u Gračanici Saša Sekulić.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti tvrdi da se uvoz robe iz centralne Srbije nije povećao, ali da se slaže sa opozicijom, da bi ga trebalo dodatno smanjiti, a povećati uvoz iz Albanije.\n„U prvih šest meseci 2018. godine iz Srbije je uvezeno 212,1 milion evra robe, 60 odsto više od vrednosti uvoza u prvih šest meseci ove godine. Pored ovog značajnog smanjenja uvoza iz Srbije, slažem se da bi ga treba dodatno smanjiti i cilj nam je dalje smanjenje kroz mere koje ćemo preduzeti“, kazao je Kurti na sednici skupštine.\nKurti nije naveo o kojim se novim merama radi, a neke od pretpostavki su da kosovske institucije mogu tražiti od Srbije priznavanje dokumenata i sertifikata na kojima je istaknuta državnost Kosova.\nPredsednik Alijanse za biznis Kosova Agim Šahini tvrdi da uvođenje novih mera nije dobro rešenje.\n„Mi ne vidimo u kojoj meri on može da smanji uvoz, jer to ne zavisi od njega, zavisi od potrošača. Zavisi od proizvođača srpske robe kojih ima na Kosovu, tako da, ne verujem da će on uvesti neku novu taksu za srpsku robu, jer to ne bi trebalo da bude u trenutku kada mi pokušavamo da postignemo neko rešenje između Kosova i Srbije“, kazao je Šahini.\nNakon iskustva sa taksama od 100 odsto, srpski privrednici veruju da sadašnja vlada može da uradi šta poželi.\n„Gospodin Kurti to može da sprovede, on je predsednik vlade i ima većinu. Ako do toga dođe, više će biti pogođeno albansko stanovništvo i albanski građani nego srpski. Mi znamo da su mnoge firme zastupnici velikog broja proizvoda koji dolaze iz Srbije, šta će biti sa njima. To smo već imali prilike da vidimo kad je bila uvedena taksa od 100 odsto“, smatra Saša Sekulić, predsednik Asocijacije srpskih privrednika iz Gračanice.\nA gubitnici bi bili i izvoznici, ali i građani, dodaje Šahini.\n„Najvišu štetu, ukoliko dođe do toga, pretrpeće privreda Srbije i proizvođači iz Srbije. Isto tako, tu može da dođe do povećanja cene neke robe“, ističe on.\nNa osnovu podataka Alijanse za biznis, Kosovo i Metohija iz centralne Srbije uvozi robu u vrednosti od oko 450 miliona evra godišnje.\nTags: Aljbin Kurti Alijansa za biznis Kosova Asocijacija srpskih privrednika iz Gračanice uvoz robe\nPrevious Gračanica Onlajn ne prati predizbornu kampanju\nNext FHP Kosova: Sudsko veće bez obrazloženja nakon presude Goranu Stanišiću\nBlaži zemljotres kod Prizrena\nKurti: Sve više informacija o ubistvu u Glođanu\n29. novembra 2021., 06:48


Tanjug 20. avgusta 2019. 17:39\nSISAK – U centru Siska, prilikom kopanja temelja za buduću stambenu zgradu, pronađeno je novo bogato arheološko nalazište iz vremena rimske Siscije.\nPronalazak nije neočekivan, s obzirom na to da je lokalitet u centru bivšeg sedišta antičke provincije Pannonia Savia, a granice Siscije označene gradskim bedemom poklapaju se upravo sa centrom današnjeg Siska.\nNalaz se nalazi na manje od metar dubine, što je jedna od njegovih posebnosti, prenosi Hina.\nKako kaže voditeljka istražnih radova, viša kustoskinja Gradskog muzeja u Sisku Rosana Škrgulja, pronađeni su sačuvani temelji i zidovi luksuzne stambene zgrade, koja je kroz istoriju u više navrata dograđivana i pregrađivana.\nOsim rimske cigle, za te radove su korišćeni i drugi materijali, kao što je kamen, a pronađeni su delovi mozaika i gipsa.\nPronađene alatke govore o tome da se sa tog mesta kasnije, u srednjem veku, izvlačio građevinski materijal.\nNa lokalitetu su pronađene i krhotine keramike, metalni predmeti, kovani novac…\nO daljoj sudbini nalazišta odlučiće stručnjaci Ministarstva kulture Hrvatske, a dosadašnja praksa je bila da se nalazište obradi, snimi i zaštiti i da se izgradnja objekata nastavi, navodi Hina.\nAgencija dodaje da su takva nalazišta, kao ovo u centru Siska, redovna pojava i obično „noćna mora“ za investitore, jer, osim što im zbog obaveznih istražnih radova odlažu završetak projekta, već imaju obavezu i da ih finansiraju.\nDvorana u suzama: „Otišla je Neda, oličenje života i ljubavi“\nRaskošna lepota manastira „Gradac“ u novom svetlu\nOdržana komemoracija povodom smrti Nede Arnerić\nVombati – australijski slučajni heroji\nSlika slučajno pronadjena u Italiji jeste original Gustava…\nOtvorena izložba „Moderna“ u Andrićgradu


KAMPANJA „MILION POTPISA ZA REKOM“ U VELIKOJ KLADUŠI - Općina Velika Kladuša\nDanas je u Velikoj Kladuši na Trgu mladih u organizaciji Demokratske organizacije mladih Velika Kladuša otpočela u „Pet do dvanaest“ regionalna kampanja pod nazivom „Milion potpisa za REKOM“. Inicijativa za REKOM predstavlja lokalni odgovor na lokalnu potrebu suočavanja sa prošlošću. Njen legitimitet proističe iz jakog osjećaja pripadnosti unutar različitih grupa civilnog društva širom bivše Jugoslavije, koje dijele zajednički cilj – da se utvrdi istina o prošlosti na osnovu činjenica o ratnim zločinima i drugim kršenjima ljudskih prava.\nMeđu prvima koji su podržali Kampanju svojim potpisom su općinski načelnik Admil Mulalić i predsjedavajući Općinskog vijeća Sejfo Mustafić. Kampanju je također svojim potpisom podržao i predsjednik Demokratske narodne zajednice BiH Rifat Dolić, kao i brojni drugi građani Velike Kladuše.\nKampanja „Milion potpisa za REKOM“ otpočela je danas i u Sarajevu, Banja Luci, Beogradu, Ljubljani, Zagrebu, Prištini, Skoplju i Podgorici. Po završetku kampanje potpisi će biti predati svim parlamentima u regionu, zajedno sa nacrtom Statuta REKOM-a, uz zahtjev svim državama u regionu da zajednički preduzmu zadatak osnivanja Regionalne komisije.


Pet priča o volontiranju | odgovornoposlovanje.rs\nCOVID-19 Filantropija Vesti Volontiranje\nBeograd, 26. decembar 2020. godine – U godini koja nam predstoji, važno je primeniti lekcije naučene u 2020. godini, koja je bila ozbiljan izazov za sve volonterske organizacije. Dok su neke svoje aktivnosti usmerile na saniranje posledica pandemije koronavirusa, druge su se fokusirale na adaptaciju svojih uobičajenih aktivnosti novoj situaciji.\nKroz pet priča na godišnjoj konferenciji Mladih istraživača Srbije povodom Međunardnog dana volontera, osvrnuli smo se na volontiranje u 2020. godini i lekcije koje smo naučili za narednu.\nCrveni krst: Prva pomoć u pandemiji\nCrveni krst je tokom 2020. godine dosegao oko milion ljudi, kroz tri oblasti u kojima su volonteri bili aktivni. Te oblasti obuhvataju podršku javnom zdravlju i obezbeđivanje vode, sanitacije, higijene, podršku smanjenju socijalno-ekonomskih posledica u lokalnim zajednicama, kao i jačanje kapaciteta samog Crvenog krsta Srbije. Na samom početku kovid krize u Srbiji, Crveni krst je formirao centar za pripreme i odgovor na nesreće, kako bi poboljšao koordinaciju aktivnosti u kriznim situacijama – u kojima je tokom prethodnih godina često bio vidljiv nedostatak organizacionih kapaciteta kada je reč o volontiranju.\n,,Kao organizacija i kao društvo susreli smo se sa krizom koja se po razmerama ne može porediti ni sa jednom drugom,” objašnjava Branimir Knežević iz Crvenog krsta. “Pored izlaženja u susret osnovnim potrebama ljudi poput odlaska do prodavnice, nismo zaboravili ni na potrebu ljudi da komuniciraju, što je onima kojima je pomoć bila potrebna mnogo značilo u vreme socijalne distance.\nKnežević je dodao da je bezbenost volontera bila na prvom mestu i da prilikom organizovanja aktivnosti tokom krize – dobrovoljnog davanja krvi, pripremanja obroka u narodnim kuhinjama i pomoć ljudima sa ograničenim kretanjem, niko od volontera nije bio zaražen.\nUNICEF: Mladi za mlade\nZa UNICEF, ovo je bila godina inovativnih rešenja. Zajedno sa Mladim istraživačima Srbije, ova organizacija je sprovodila program Volonteri na mreži.\n,,Onlajn volontiranje je jedan od načina da se mladi aktiviraju, povežu međusobno i da koriste tehnologije koje su njima bliske i dostupne. Omogućili smo mladima koji žele da volontiraju da se povežu sa onima kojima je pomoć bila potrebna. Oko 800 volontera je uključeno i više od 4000 mladih dosegnuto kroz ovaj program. Mladi su se okupljani onlajn i radili korisne i širili informacije o tome kako se zaštititi od virusa, delili savete o tome kako sačuvati mentalno zdravlje,” objasnila je Stanislava Vučković iz UNICEF Srbija.\nUjedno, UNICEF je u onlajn sferi sprovodio projekte Upshift i Generation Unlimited, s ciljem da se mladi ljudi animiraju i finansijski podrže da identifikuju ekološke i društvene probleme u svojoj zajednici i rešavaju ih. U UNICEF-u veruju da nije bitna samo sanacija najvidljivijih posledica ove pandemije, već i osvrt na njene dalekosežne posledice po mlade, poput gubitka socijalizacije, školovanja, nedostatak pristupa medicinskim uslugama i slično.\n,,Diskontinuitet u obrazovanju koji su mladi iskusili zbog krize, može da se premosti time što ćemo pozvati mladi da se uključe u volonterske programe, programe stručnih radnih praksi, kao i u ostale aktivnostu zajednice gde će kroz praktične stvari da usavršavaju i stiču veštine i znanja koje možda nisu uspeli da steknu u školi ove godine”, rekla je Vučković.\nNVS: Volontiranje kao građenje proaktivnog stava\nPoučen iskustvima iz prethodnih godina, Novosadski volonterski centar se u začetku krize izazvane pandemijom povezao sa Crvenim krstom, gradskim institucijama, kao i omladinskim organizacijama poput OpeNS. Oni su zajednički pružali pomoć – osim usluga usmerenih na ugroženo stanovništvo, volonterii NVS su u susret Međunarodnom danu volontera bili ispomoć i pri pravljenju privremene kovid-19 bolnice u Novom Sadu.\n,,Upravo ta aktivnost je primer fleksibilnosti u vanrednim situacijama,” primetio je Vojislav Prokosovački iz Novosadskog volonterskog centra. ,,NVS je formiran kako bi se promovisali pozitivni akspekti volontiranja i uključio što veći broj mladih, i ne samo mladih, ali i da se podigne kvalitet rada sa volonterima i uspostave određeni standardi. Jako je važno volonterima dati aktivnu, participativnu ulogu kako bi se osećali korisno, a ujedno je bitno obratiti pažnju na dve ključne stvari – bezbednost volontera i sticanje znanja kako bismo zajedno gradili aktivno društvo.”\nRYCO: Fokus na region\nZa neke organizacije, prelazak na onlajn aktivnosti značilo je usporavanje i neretko odlaganje projekata i aktivnosti. Ipak u RYCO-u vide i pozitivnu stranu te situacije – ova godina bila je prilika da urade opsežna istraživanja o potrebama mladih volontera, njihovim očekivanjima i preferencama i na taj oblikuju izuzetno ambicioznu platformu za regionalnu razmenu volontera.\n,,Platforma će funkcionisati kao centralna informativna baza gde će i volonteri i organizatori volontiranja moći da se registruju i prate, odnosno objavljuju prilike za volontiranje. Ideja je bila da na ovaj način odgovorimo na potrebe i jednih i drugih, ali i da platformu koristimo kao jedan od osnovnih alata koji ćemo koristiti za primociju programa prekograničnog volontiranja”, objasnila je Ines Bulajić iz RYCO, dodavši da su u kreiranje programa uključeni mladi, volonteri, potencijalni volonteri, organizatori volontiranja i donosioci odluka.\nIdući korak je razvijanje tri prototipa programa koji će biti predstavljeni u pilot fazi naredne godine. Na osnovu povratnih informacije, biće kreiran finalni program prekograničnog volontiranja.\nMIS: Tradicije kroz inovaciju\nZa Mlade istraživače Srbije, imperativ u 2020. godini je bio – tradicija kroz inovaciju. Tako je MIS uspeo da održi u akciji nekoliko svojih projekata usmerenih na zaštitu životne sredine, volontiranje i aktivizam mladih – ali kroz fleksibilna rešenja koja su ponekad rezultirala događajima koji su bili čak napredniji i ambiciozniji u odnosu na svoje uobičajene postavke. Velika akcija čišćenja u okviru projekta Šta nam teško je umesto 100 volontera na jednom mestu okupila po 15 volontera u 10 mesta širom Srbije, u sinhronizovanoj akciji.\n,,Na samom početku pandemije, fokus MIS-a je bio na bezbednosti volontera – apelovali smo na volontere da se ne samoorganizuju i ne volontiraju pre nego što pronađemo način da volontiranje učinimo bezbednim”, kaže Lena Tatalović iz Mladih istraživača Srbije. ,,Ali kada smo se vratili našim aktivnostima, prilagodili smo format kampova, tako da smo organizovali volonterske vikend kampove, pri čemu smo vodili računa da sve mere bezbednosti budu ispunjene. Ova godina nas je naučila da možemo da pronađemo nove načine, ali da ne treba ni da zanemarimo stare, te da kroz inovativnost, ali i zadržavanje tradicije gradimo otpornost.”\nVolonterske aktivnosti u Srbiji nisu prošle nezapaženo – iz Ministarstva omladine i sporta stigla je podrška u daljem razvijanju volonterskih aktivnosti i kulture u Srbiji.\n,,Volontiranje je način građenja društva u kome se prepoznajemo, u kome smo solidarni, u kome smo tim, koji pobeđuje uvek i svuda i u svemu. Ne treba nam ni zakon, ni poziv, ni forma, ako volontiranje osećamo kao potrebu u svakom od nas. Zahvaljujem se svima koji su deo naše velike porodice volontera, siguran da će nas biti još više svakoga dana, uveren da su mladi Srbije naša najlepša slika baš onda kada daju sebe za ono u šta veruju, do čega im je stalo, a na nama je da stalno ponavljamo i usmeravamo baš sve da je volontiranje put kojim se ide srcem, a da je to jedini pravi i ispravan put u životu” rekao je ministar omladine i sporta, Vanja Udovičić.\nIz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je ujedno i stigla završena analiza učinka Zakona o volontiranju na njegovu desetogodišnjicu. Resorna ministarka, Darija Kisić Tepavčević, osvrnula se na važnost učešća civilnog sektora i volonterskih organizacija u toj analizi i najavila da će biti konsultovani i u procesu eventualnih izmena Zakona.\n,,Ova analiza pokazuje da ima potrebe za unapređenjem ovog Zakona, kako u njegovom normativnom delu, zbog čega će se u narednom periodu raditi na njegovim izmenama i dopunama, tako i u praktičnoj primeni ovog Zakona kroz angažovanje svih nas i svih segmenata društva, državnih organa, drugih institucija, a posebno civilnog društva”, rekla je ona najavivši eks-ante analizu nacrta o izmenama i dopunama Zakona o volontiranju.\n,,Sigurna sam da ćete se složiti sa mnom da volontiranje jača najvažnije civilizacijske vrednosti: solidarnost i socijalnu koheziju i samim tim treba da bude jačano, podržano i promovisano u svim sferama društva”, zaključila je Darija Kisić Tepavčević.\nOve ocene su deo veće diskusije na konferenciji Mladih istraživača Srbije povodom Međunarodnog dana volontera. Konferencija je organizovana uz podršku Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, u okviru Nacionalnog programa volontiranja Mladi su zakon 2020, kao i Regionalnog prekograničnog volonterskog programa Ruta 6 Zapadni Balkan, uz podršku Ministarstva spoljnih poslova Kraljevine Norveške.


Gasovod „Jamal-Evropa“ četvrti dan bez ruskog gasa, nema potražnje - 24.12.2021, Sputnik Srbija\nGasovod „Jamal-Evropa“ četvrti dan bez ruskog gasa, nema potražnje\n„Gasprom“ ni danas, četvrti dan zaredom nije rezervisao kapacitete gasovoda „Jamal-Evropa“ za tranzit gasa kroz Poljsku, pokazuju podaci aukcije na platformi... 24.12.2021, Sputnik Srbija\nRuska kompanija je ranije rezervisala isporuke ne na redovnoj, već na dodatnoj sesiji, a takođe je iskoristila kratkoročne dnevne rezervacije na nekoliko sati. Predloženo je rezervisanje kapaciteta na ulazu u poljsku deonicu gasovoda, što je jedna od glavnih ruta za „Gaspromove“ isporuke gasa Evropi. Međutim, kako se navodi, nije pokazano interesovanje za njegovu kupovinu.„Gasprom“ je krajem prošle nedelje nastavio da smanjuje obim rezervacija za tranzit gasa. Kompanija je 17. decembra kupila 27 miliona kubnih metara, 18. decembra – 5,2 miliona, 19. decembra – 4,2 miliona, a 20. decembra – 3,8 miliona od dostupnih 89,1 milion kubnih metara. Ranije ovog meseca je rezervisala po 31,4 kubnih metara.Komentarišući dinamiku isporuka gasovodom „Jamal-Evropa“ kompanija „Gasprom“ je saopštila da radi u skladu sa zahtevima potrošača i sa ugovorenim obavezama.Pad isporuka gasa na ovoj ruti uključujući i druge faktore utiče na raspoloženje učesnika na tržištu gasa. Vrednost fjučersa za gorivo je ove nedelje prvi put u istoriji dostigla 2.190 dolara za hiljadu kubnih metara.Podsetimo, predsednik Rusije Vladimir Putin je 23. decembra na godišnjoj konferenciji za novinare izjavio da „Gasprom“ nije kriv za energetsku krizu u Evropi i da su takve optužbe iz Evrope i Kijeva pokušaj da se sve okrene naglavačke. Ruski lider je objasnio da kapaciteti gasovoda „Jamal-Evropa“ nisu rezervisani, jer nema zahteva za tim.Gasovod „Jamal-Evropa“, zajedno sa „Severnim tokom 2“ i gasno-transportnim sistemom Ukrajine jedan je od glavnih pravaca isporuka ruskog gasa u evropske države. Transnacionalni gasovod „Jamal-Evropa“ prolazi kroz teritorije četiri zemlje – Rusije, Belorusije, Poljske i Nemačke. Projektni kapacitet cevi je 33 milijardi kubnih metara gasa godišnje.Dugoročni ugovor „Gasproma“ sa Poljskom za tranzit gasa kroz gasovod „Jamal-Evropa“ je istekao prošle godine i za 2020-2021. godinu kompanija je rezervisala kapacitete putem aukcije.\nekonomija, rusija, gasprom, gasovod, rusija – ekonomija, jamal-evropa\n08:20 24.12.2021 (Osveženo: 08:44 24.12.2021)\n„Gasprom“ ni danas, četvrti dan zaredom nije rezervisao kapacitete gasovoda „Jamal-Evropa“ za tranzit gasa kroz Poljsku, pokazuju podaci aukcije na platformi „GSA platform“. Kako navode u ruskoj kompaniji, razlog za to je nedovoljna potražnja.\nRuska kompanija je ranije rezervisala isporuke ne na redovnoj, već na dodatnoj sesiji, a takođe je iskoristila kratkoročne dnevne rezervacije na nekoliko sati. Predloženo je rezervisanje kapaciteta na ulazu u poljsku deonicu gasovoda, što je jedna od glavnih ruta za „Gaspromove“ isporuke gasa Evropi. Međutim, kako se navodi, nije pokazano interesovanje za njegovu kupovinu.\n„Gasprom“ je krajem prošle nedelje nastavio da smanjuje obim rezervacija za tranzit gasa. Kompanija je 17. decembra kupila 27 miliona kubnih metara, 18. decembra – 5,2 miliona, 19. decembra – 4,2 miliona, a 20. decembra – 3,8 miliona od dostupnih 89,1 milion kubnih metara. Ranije ovog meseca je rezervisala po 31,4 kubnih metara.\nKomentarišući dinamiku isporuka gasovodom „Jamal-Evropa“ kompanija „Gasprom“ je saopštila da radi u skladu sa zahtevima potrošača i sa ugovorenim obavezama.\nPad isporuka gasa na ovoj ruti uključujući i druge faktore utiče na raspoloženje učesnika na tržištu gasa. Vrednost fjučersa za gorivo je ove nedelje prvi put u istoriji dostigla 2.190 dolara za hiljadu kubnih metara.\nPodsetimo, predsednik Rusije Vladimir Putin je 23. decembra na godišnjoj konferenciji za novinare izjavio da „Gasprom“ nije kriv za energetsku krizu u Evropi i da su takve optužbe iz Evrope i Kijeva pokušaj da se sve okrene naglavačke. Ruski lider je objasnio da kapaciteti gasovoda „Jamal-Evropa“ nisu rezervisani, jer nema zahteva za tim.\nGasovod „Jamal-Evropa“, zajedno sa „Severnim tokom 2“ i gasno-transportnim sistemom Ukrajine jedan je od glavnih pravaca isporuka ruskog gasa u evropske države. Transnacionalni gasovod „Jamal-Evropa“ prolazi kroz teritorije četiri zemlje – Rusije, Belorusije, Poljske i Nemačke. Projektni kapacitet cevi je 33 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nDugoročni ugovor „Gasproma“ sa Poljskom za tranzit gasa kroz gasovod „Jamal-Evropa“ je istekao prošle godine i za 2020-2021. godinu kompanija je rezervisala kapacitete putem aukcije.\nUkrajinski „Naftogas“ optužio „Gasprom“ za stvaranje veštačke nestašice gasa\n22 Decembar 2021, 13:51


Dan online - Regioni: Počasna diploma Adelini Pepić - 2020-12-26\nRegioni UČENICE OŠ "25. MAJ" NAGRAĐENE NA MEĐUNARODNOM LIKOVNOM KONKURSU Počasna diploma Adelini Pepić\nROŽAJE - Učenica rožajske Osnovne škiole "25. maj", Adelina Pepić nagrađena je počasnom diplomom za učešće na 48. Međunarodnom likovnom konkursu "Lidice 2020.". Nagradu joj je u ime Karela Urbana, ambasadora Republike Češke u Crnoj Gori, uručio njen mentor mr. Ibrahim Kurpejović koji je prenio poruku ambasadora u kojoj navodi žaljenje zbog nemogućnosti da Pepićevoj lično uruči nagradu.\n-Vjerujem da to ni malo ne umanjuje značaj i rezultate koje su, možemo slobodno reći, tradicionalno mladi umjetnici iz Crne Gore ostvarili na ovom prestižnom Međunarodnom takmičenju. Iskreno se nadam da ćete i sledeće godine učestvovati na takmičenju, te da će biti prilike da u nekim normalnijim okolnostima uručimo diplome nekom od vaših učenika – naveo je Urban u poruci.\nKurpejović je istovremeno uručio diplome i Amini Salihović, kojoj je pripala prva nagrada, kao i Azri Muković, Ajši Halilović, Bahti Dacić i Eni Dacić, učenicama petog, šestog i sedmog razreda, koje su takođe nagrađene na pomenutom konkursu.


Ministar unutarašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je danas u Nišu da se u odnosu prema izbeglicama ne može igrati dvostruka igra, te da Srbija želi da bude deo rešenja, ali ne i kolateralna žrtva. Zato, kazao je ministar policije, Evropa mora da kaže da li izbeglice prima ili ih ne prima.\n"Prosto hoćemo da znamo šta treba Srbija da radi zato što ovo pitanje nije pitanje koje treba samo naša zemlja da rešava", rekao je ministar policije.\nPrema njegovim rečima, što Evropa bude efikasnija u donošenju sveobuhvatnog rešenja to će ova kriza moći brže da se reši.\n"Srbija hoće da bude deo rešenja, ali ne želi da bude kolateralna žrtva", istakao je Stefanović.\nOn je dodao da naša zemlja raspolaže sa biometrijskim podacima za izbeglice, da te podatke razmenjuje preko Eurostata i na taj način se štiti od mogućeg terorizma, kao i da nisu tačne neke priče da prilikom uzimanja podataka izbeglice bacaju papire za registraciju.


EU mora obnoviti poverenje u svoju sposobnost posredovanja između Kosova i Srbije - Kosovo 2.0\nEU mora obnoviti poverenje u svoju sposobnost posredovanja između Kosova i Srbije\nPiše Jeton Zulfaj\t- 14.11.2018\nEvropski uticaj unazađen tokom mandata Mogerini.\nU pokušaju da se sasvim normalizuju odnosi između Kosova i Srbije, EU je pokrenula, kroz Strategiju o proširenju, ideju o postizanju konačnog sporazuma kako bi se rešio spor između dveju država, a putem pravnoobavezujućeg dokumenta.\nNije bilo jasno tada, a nije ni sada, šta je EU mislila kada je iznela predlog o pravnoobavezujućem sporazumu, jer nije razradila ideju o tome kako i kada bi takav sporazum mogao da bude postignut. Ipak, sama zamisao, zajedno sa vestima da bi talas proširenja mogao da se desi 2025. godine, promenila je čitavu perspektivu u odnosu na dijalog između Kosova i Srbije.\nSrbija je očekivala da će na kraju dijaloga postati punopravna članica EU, bez priznavanja kosovske nezavisnosti i bez žrtvovanja svojih bliskih veza sa Rusijom.\nSvi znaju, sem Srbije, da je takva vizija problematična, a problem je da su takve pozicije međusobno nepomirljive. Srbija ne može da postane članica EU ako ima spor oko granice sa Kosovom ili ako se njena spoljna politika podudara sa onom u Moskvi. Pitanje koje se ovde postavlja jeste zašto se EU ne ponaša više kao Nemačka u tom smislu? Dosad je samo Nemačka bila jasna po pitanju puta Srbije ka EU.\nOni koji blisko prate spoljnu politiku EU znaju da je predugo podeljena i nedosledna kada je reč o Balkanu, pa će tako ova nedoslednost, ako se ne shvati ozbiljno, imati dugoročne posledice koje će biti teško preokrenuti.\nNeki efekti se već ispoljavaju. Pozicija EU prema regionu nalazi se u padu otkako je Mogerini postala visoka predstavnica Unije za spoljne poslove i bezbednosnu politiku. Neuspeh EU da progovori jednoglasno kada je u pitanju Balkan nije novost, ali jeste manjak volje da se nešto preduzme.\nAktuelni izostanak liderstva i jedinstva šalje signal da je EU slaba na Balkanu u poređenju sa SAD i Rusijom.ussia.\nPosao Visoke predstavnice jeste da stvori utisak da postoji jedinstvo kada ono ne postoji. Ketrin Ešton (Catherine Ashton), prethodnica Mogerini, odradila je odličan posao u tom smislu. Ona je uspela da poveća uticaj EU na Balkanu tokom svog mandata tako što je bila aktivna učesnica dešavanja u regionu, često posećujući predsednike država i pozivajući ih u Brisel, kao i razgovarajući sa ljudima.\nOna je, možda, bila prva predstavnica EU koja je mogla da natera i Kosovo i Srbiju da poveruju da im više nisu potrebni ni Vašington (u slučaju Kosova) ni Moskva (u slučaju Srbije) za pregovaračkim stolom, jer je EU smatrana partnerom kome se može verovati, sposobnim da dođe do rešenja.\nAktuelni izostanak liderstva i jedinstva šalje signal da je EU slaba na Balkanu u poređenju sa SAD i Rusijom. EU je vrlo svesna toga da nije uspela da deluje jedinstveno tokom raspada Jugoslavije i Sjedinjene Države su bile te koje su sredile nered u dvorištu EU. Kada je u pitanju Kosovo, sasvim je normalno da ono veruje SAD kao dokazanom savezniku koji može da isporuči rezultate, ali ne u EU, jer je u više navrata izneverila Kosovo.\nIpak, EU ne čini ništa da bi zalečila takve slabosti. Umesto pronalaženja problema i rešavanja istog, ona i dalje igra istu staru igru koja je tako dugo bila neuspešna i koja je ostavila region podeljenim.\nEU ne može da tretira Kosovo i Srbiju sprovodeći isti pristup, jer Srbija ima mnogo veće probleme nego Kosovo. Srbija je jedina država koja ne krije svoju otvorenu saradnju sa Rusijom; nema namere da se pridruži NATO i ima spoljnu politiku koja je u skladu sa moskovskom. Vreme je da EU prizna da je to problem i da počne da o tome razgovara.\nNema trajnog mira i stabilnosti na Balkanu ako ne postoji pomirenje sa prošlošću. Kako države mogu da gledaju u budućnost ako se Srbija i dalje drži stvari iz prošlosti, ne izvinjavajući se za svoje zločine. Vreme je da se karte stave na sto i da se dozvoli Srbiji da sama izabere svoj put.\nAko izaberu Moskvu, neka tako bude, ali EU mora da zaštiti one koji izaberu EU i vrednosti za koje se ona zalaže. Prema tome, EU mora da se okupi, prizna kosovsku nezavisnost, zaštiti integritet Kosova i pošalje jasnu poruku Srbiji i Rusiji da EU predstavlja budućnost Balkana.\nMogerini je pogoršala situaciju.\nKosovo je, možda, najbolji primer uspeha i neuspeha EU kada je u pitanju zajednička spoljna politika. Još 2011, prvi put, i Kosovo i Srbija saglasili su se sa time da SAD i Rusija budu izuzeti iz pregovora, prihvatajući EU kao jedinog posrednika. Ovo je bio krupan korak napred, jer se EU nikada nije smatrala akterom sposobnim da isporuči rezultate, dok se ni Srbija ni Kosovo u neposrednoj prošlosti nisu oslanjale na EU.\nKao visoka predstavnica, Ešton je upotrebila dobru kombinaciju štapa i šargarepe kroz strategiju EU o proširenju, koja je dobro funkcionisala u slučaju Kosova, iako to nije bilo tako kada je u pitanju Srbija. Njene lične liderske sposobnosti nadoknadile su u velikoj meri manjak doslednosti, interne podele i slabost država-članica u odnošenju prema Balkanu.\nMeđutim, EU nikada nije bila u mogućnosti da isporuči svoja ključna obećanja data Kosovu i Srbiji, pa tako nije uspela da bude jedinstvena u slanju jasne poruke. Srbija je završila tako što je pojela sve šargarepe, dok su Kosovu dati štapovi. Srbija je otvorila pregovore za članstvo bez potpunog i istinskog sprovođenja već postignutih sporazuma, dok do dana današnjeg EU još nije ispunila svoje ključno obećanje o viznoj liberalizaciji za Kosovo.\nNeuspeh da se primeni veći pritisak kreirao je udobni prostor za Srbiju da iskoristi Kosovo kao sredstvo u svojoj spoljnoj politici kako bi napredovala na evropskoj agendi, kao i da bi paradirala svojim bliskim odnosima sa Rusijom pred EU.\n‘Praznina u očekivanim sposobnostima’ dodatno je povećana kada je Mogerini preuzela ovaj posao. Mogerini je napravila taktičku grešku pomerajući fokus sa Balkana, uzimajući zdravo za gotovo da je napredak nepovratan. Stvari su brzo izmakle kontroli, gde se Srbija okrenula prema Rusiji, a Kosovo ka SAD kako bi nadoknadili gubitak pažnje dobijene od EU.\nVreme je da EU bude direktna prema Srbiji i Kosovu kada je u pitanju budućnost.\nSlabašna uloga Mogerini demonstrirana je kada su lideri Kosova i Srbije počeli da se sastaju tajno u Njujorku, a ne u Briselu. Kosovski predsednik je promenio svoj narativ više se okrećući ka SAD i često posećujući Vašington, dok je srpski predsednik počeo da pravi posete Moskvi i da razgovara telefonom sa Putinom o kosovskom ‘problemu’.\nMogerini je sedela na rukama i nije ništa učinila tim povodom. EU nije postupila hitro da bi povratila poverenje i pouzdanje kod dveju strana u to da će dijalog imati svoje rezultate te da je prava adresa ona u Briselu, a ne u Vašingtonu ili Moskvi, kada je reč o rešavanju krize na Balkanu.\nIzostanak njenog liderstva oslabio je ulogu i uticaj EU na Balkanu. Tako su povećani strahovi i sumnje u to da će EU ikada ubuduće moći da se okupi i progovori jednim glasom, ne samo sa liderima, već i sa balkanskim narodima.\nVreme je da EU bude direktna prema Srbiji i Kosovu kada je u pitanju budućnost. Kosovski predsednik Hašim Tači (Hashim Thaci) započeo je intenzivnu kampanju sa izjavama o korekciji granica sa Srbijom, dok je srpski predsednik Aleksandar Vučić nedavno mobilisao vojsku za ‘intervenciju na Kosovu’, ako to bude neophodno. Delovalo je da su takve izjave i provokacije protekle neprimećeno kod Mogerini, jer ih ona nije odbacila.\nZahtev EU za potpisivanje pravnoobavezujućeg sporazuma trebalo bi da bude jasniji i precizniji. Trebalo bi da bude u pratnji konkretnog plana koji ne bi ostavio prostora za različita tumačenja, ni sa kosovske ni sa srpske strane. Takav sporazum bi trebalo da bude u skladu sa realnošću na Balkanu. Trebalo bi da uvaži prošlost i gleda u budućnost, te mora da bude usaglašen sa spoljnom politikom EU i suštinskim vrednostima demokratije.\nVolume UP: Metju Karuana Galicija o bezbednosti...\nPiše Ermin Zatega\nKuda ide Zapadni Balkana u desno orijentiranoj Europskoj uniji?


Firma HIK – SM počinje proizvoditi kablove i elektro ormare za svjetsko tržište - Akta.ba\nFirma HIK – SM počinje proizvoditi kablove i elektro ormare za svjetsko tržište\n10.01.2019. 11:45 / Izvor: Akta.ba\nHala od 2.500 m2 biće potpuno završena do polovine februara, potvrdio je za poslovni portal Akta.ba Ejub Topić, direktor kompanije.\n"Probna proizvodnja bi trebala krenuti do kraja februara. Sve mašine su kupljen i čekaju u Njemačkoj", kaže Topić.\n"U Mjesnoj zajednici Hrustovo oni su čak bili pripremili deset dunuma zemlje za gradnju objekta da je poklone na ime ove investicije. Brentrup je zahvalio ali se opredijelio za kupovinu parcele od 17 dunuma na lokaciji bivšeg šumskog kombinata SIP SANA u Zdeni."\nHIK – SM\nNjemačka firma u junu u Sanskom Mostu otvara pogon za proizvodnju elektro ormara


Vučić: Dobili smo jednu od najmodernijih rafinerija, naftni koks ćemo početi i da izvozimo - Biznis Telegraf.rs\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, danas je prisustvovao svečanosti povodom početka rada Rafinerije nafte u Pančevu.\nProjekat je vredan više od 300 miliona evra, a Rafinerija je jedna od najmodernijih u ovom delu Evrope. Trebalo bi da doprinese energetskom potencijalu Srbije, ali i da ima ekološke benefite. Ovim se obeležava i početak proizvodnje naftnog koksa u našoj zemlji.\nOko 150.000 tona su naše potrebe kada je reč o proizvodnji naftnog koksa, istaknuto je danas. Površina gradilišta je 64.000 m2. Na postrojenju će, kako se navodi, raditi 63 novozaposlena domaća stručnjaka.\n- Ovo je veliki dan za Srbiju i za dalje unapređenje odnosa između naše zemlje i Rusije - istakao je Vučić na samom početku, dodajući da je ovo "potvrda dobrog zajedničkog rada, a ne samo bratskih odnosa".\n- Ne znam mnogo o rafineriji, ali znam da će popraviti poziciju NIS-a na tržištu. Dobili smo jednu od najmodernijih rafinerija u Evropi. Ovde su korišćene najmodernije tehnologije - navodi predsednik i dodaje da će okolina biti zaštićena od štetnih jedinjenja.\nOvde će se sada, kako kaže, proizvoditi dizel za 40 odsto više, benzin za 2 odsto više i TNG za 7 odsto više. Vučić je dalje naveo da će biti formirana radna grupa, da se reši problem 1.320 radnika iz Petrohemije, odnosno da se preduzeće privatizuje.\n- Kapitalne investicije, modernizacija i digitalizacija su naša strategija, ovo je iskorak u novu eru. Duboka prerada je nova referenca kompanije, to su novi standardi. Od iste sirovine, dobijamo više tržišno vrednih derivata. Proizvodimo koks, koji se do sada samo uvozio. Duboka prerada ostvaruje našu viziju da budemo pouzdan partner države i zajednice i da naš moto pretvaramo u delo - rekao je generalni direktor NIS-a, Kiril Tjurdenjev.\nPredsednik Upravnog odbora "Gazprom Nefta" kaže da je ovaj visokoefikasan projekat uspešno završen i može da počne. Dalje navodi da će Rafinerija u Pančevu dozvoliti da se za 40 odsto poveća proizvodnja dizela, bez potrebe da se proizvodi mazut. To će, kako kaže, pomoći Srbiji i NIS-u da ispune ekološke standarde koje propisuje Energetska zajednica.\nKoks se naširoko koristi u metalurgiji i građevinarstvu, a njegova proizvodnja će dozvoliti da se zadovolji unutrašnja potražnja za njim, a svakako će moći i da se izvozi. NIS je danas jedna od vodećih kompanija u regionu.\nOglasio se i ambasador Ruske Federacije u Srbiji, Aleksandar Bocan-Harčenko, koji je naveo da je ovaj projekat izvanredan. "Ne znam ništa slično u regionu i Evropi, da jedna energetska kompanija u ovim nepovoljnim uslovima pandemije nastavlja razvoj i završava najvažnije projekte, kao što je ova duboka prerada", kaže.\n- Strategijsko partnerstvo između Srbije i Rusije sada ima bezbroj grana i smernica, a energetski sektor ostaje temelj - istakao je, i dodao da NIS ostaje "vodeće zajedničko preduzeće", koje pruža značajan doprinos privrednoj stopi Srbije.\nVideo: Vučić: Zahvalnost na ulozi koju Vojska Srbije ima u borbi za zdravlje naše nacije\nVučić uručio ordenje oficirima i podoficirima Vojske Srbije\n"Naša ekonomija mora da radi": Neće biti policijskog časa u Beogradu


BANJALUKA, Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić potpisao je danas u Banjaluci ugovore sa predstavnicima pet građevinskih firmi koje su pobijedile na tenderima za adaptacije domova zdravlja u Bratuncu, Gacku, Gradišci, Prijedoru i Zvorniku ukupne vrijednosti oko 3,3 miliona KM.\nBogdanić je rekao novinarima nakon potpisivanja ugovora da će se, zahvaljujući ovim projektima, značajno unaprijediti uslovi rada i kvalitet pružanja zdravstvene zaštite u ovim ustanovama.\nOn je dodao da Ministarstvo nastavlja proces ulaganja u poboljšanje uslova rada u zdravstvenim ustanovama, jer je cilj svim građanima Srpske obezbijediti jednako dostupnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu bez obzira da li žive u urbanim ili ruralnim sredinama.\nGeneralni direktor građevinskog preduzeća “Gradip” iz Prnjavora Branimir Bijelić rekao je će njegova firma raditi na izgradnji novog dijela objekta za potrebe ambulanti porodične medicine u Domu zdravlja u Bratuncu, te da će posao biti obavljen na opšte zadovoljstvo, a dinamika i kvalitet izvođenja radova neće biti dovedeni u pitanje.\nVrijednost ugovora za izgradnju novog dijela objekta za potrebe ambulanti porodične medicine u Domu zdravlja u Bratuncu je 2.126.534 KM, a završetak radova očekuje se u roku do godinu dana.\nZa izgradnju ambulante porodične medicine Dubrave Doma zdravlja Gradiška obezbijeđeno je ukupno 248.383 KM, a za adaptaciju i reorganizaciju Doma zdravlja Gacko 430.333 KM.\nPotpisan je i ugovor za dogradnju ambulante Omarska Doma zdravlja Prijedor u ukupnom iznosu od 315.442 KM, a za projekat izgradnje novog objekat ambulante Osmaci Doma zdravlja Zvornik izdvojeno je 165.914 KM. Završetak izgradnje ove dvije ambulante, kao i adaptacija Doma zdravlja Gacko očekuje se za šest mjeseci.\nZa projekat izgradnje dijela objekta Doma zdravlja Bratunac Ministarstvo izdvaja 70 odsto sredstava, a ostatak Dom zdravlja kreditnim sredstvima. Za finansiranje građevinskih radova u okviru domova zdravlja Gradiška, Gacko i Prijedor Ministarstvo takođe izdvaja 70 odsto, a ostatak lokalne zajednice.\nProjekat izgradnje ambulante u Osmacima zvorničkog Doma zdravlja Ministarstvo finansira u cijelosti. Srna\nTagovi: adaptacijedomovi zdravljadragan bogdanicugovori


Lavrov: Narodi u BiH treba sami da odlučuju\nTanjug 15. decembra 2020. 12:18\nSARAJEVO – Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov je, posle sastanka sa ministarkom spoljnih poslova u Savetu ministara BiH Biserom Turković, ponovio podršku Rusije Dejtonskom sporazumu i rekao da narodi u BiH treba sami da odlučuju.\n„Rusija smatra da kancelarija Visokog predstavnika treba da se zatvori“, istakao je Lavrov.\nUpravo taj stav Rusije je jedan od razloga zbog kojeg su druga dva člana Predsedništva BiH, bošnjački Šefik Džaferović i hrvatski, izabran glasovima Bošnja, Željko Komšić, bojkotovali susret sa Lavrovim.\nLavrov je rekao da je u razgovoru sa Turković istaknuto neophodno usaglašavanje projekata i sporazuma što se tiče investicija i stranih ulaganja, kulturnoj saradnji i drugom.\n„Dogovorili smo se da ćemo poboljšati naše trgovinske razmene koje su usporene zbog virusa korona. Mislimo da je neophodno i potrebno da snažnije radimo u okviru komisija za trgovinu i ekonomsku saradnju. Vrlo nam je drago da u BiH funkcionišu naši projekti, poput kompanija Gasprom, Sberbank“, rekao je Lavrov.\nRekao je da ne vidi smisao u reviziji Dejtonskog sporazuma podsetivši da je Rusija garant ovog sporazuma.\nPozvao je Turković da poseti Rusiju.


Rusija planira izgradnju "neovisnog interneta" | MC_ONLINE\nRusija je pokrenula inicijativu za izgradnju posebne internet mreže za zemlje ekonomskog saveza BRICS, koja bi bila nezavisna od globalne infrastrukture i koja bi i dalje funkcionirala u slučaju problema sa globalnom mrežom.\nSigurnosno vijeće Rusije naredbu o kreiranju alternativnog DNS sistema izdalo je u oktobru ove godine, prenosi ruska novinska agencija RBC.\nSistem bi trebao biti nezavisan od kontrole međunarodnih organizacija koje trenutno servisiraju infrastrukturu globalne internet mreže i imao bi za cilj da zaštiti zemlje BRICS-a (Brazil, Rusija, Indija, Kina, Južna Afrika) od eventualnih problema sa funkcioniranjem globalne mreže. Prema navodima, ruski predsjednik Vladimir Putin je kao rok za kompletiranje projekta odredio 1. august 2018. godine.\nZavisnost od globalnog sistema komunikacija i sigurnosni problemi koji iz toga proističu i prije su bili u fokusu Rusije. Tako je 2014. godine rusko ministarstvo komunikacija izvelo simulaciju gašenja interneta i uspješno koristilo interni backup sistem za podršku operacijama unutar zemlje.\nIzvor: RT, Digital Watch\nUpravljanje internetom - koliko je lako preći granicu?


Kako saznajemo, pištolj je poslat na veštačenje, a tužilaštvo je dalo nalog za sprovođenje istrage kako bi se utvrdile sve okolnosti jezivog ubistva koje se dogodilo u ataru sela Rakovica kada je ubijen Radovan Pajović, čije je telo pronađeno u petak skriveno u plastu sena.\nKako je "Blic" pisao zbog ovog ubistva u akciji policije uhapšen je Milan Životić (48), a kako se sumnja, motiv ovog zločina su neraščišćeni računi u kriminalnim poslovima.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden na saslušanje u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\nPodsetimo, crnogorski državljanin Radovan Pajović (32) pronađen je mrtav u naselju Rakovica u blizini Avale, a njegovo telo, prema informacijama, pronašao je traktorista A. K. (42) dok je skupljao seno.\n- Na mestu gde je pronađeno telo nije bilo tragova koji bi ukazivali na to da je tu i ubijen. Na telu je bilo vidljivo nekoliko prostrelnih rana na glavi, nogama i stomaku, a prema prvim informacijama, bilo ih je najmanje sedam. Takođe, nisu pronađene čaure od više metaka, koliko su ubice u njega ispalile - objašnjava izvor.\nRadovan Pajović iz Crne Gore ubijen je s nekoliko hitaca iz pištolja, a motiv se krije u neraščišćenim računima koje je imao sa Milanom Životićem.


Orban: Konzevativci moraju raditi sa populistima i isključiti ljevicu\nGlavna stranka desnog centra iz Evropskog parlamenta mora uspostaviti savez sa populističkim nacionalističkim grupama nakon nadolazećih izbora i isključiti stranke ljevice, rekao je mađarski premijer Viktor Orban.\nOrbanova vladajuća stranka Fides je suspendovana iz vladajuće Evropske narodne stranke (EPP) u martu zbog nepoštivanja vladavine prava, slobode medija i prava manjina.\nOrban je odbacio kršenje principa Evropske unije i rekao je da želi da ostane dijelom EPP-a. No u intervjuu koji su novine La Stampa objavile u srijedu, Orban je rekao da grupa mora odbaciti svoju odbojnost prema desnici.\n"EPP se priprema da počini samoubistvo i želi se vezati za ljevicu", rekao je Orban.\n"Moramo naći drugi put za kooperaciju sa evropskim desnim krilom", dodao je.\nNa izborima za Evropski parlament koji se održavaju u maju očekuje se da će Evropska narodna stranka osvojiti naveći broj mjesta ali da neće imati većinu što znači da će morati formirati partnerstvo sa drugim grupama kako bi kontrolisali Parlament i oblikovali EU u narednih pet godina.


Izveštaj Radne grupe o pogibiji službenika Ambasade u Libiji: Neprijavljeni put i čudno ponašanje libijskog šefa obaveštajne službe | Insajder\nIzveštaj Radne grupe o pogibiji službenika Ambasade u Libiji: Neprijavljeni put i čudno ponašanje libijskog šefa obaveštajne službe\nTri i po godine od otmice i pogibije dvoje službenika Ambasade Srbije u Libiji, Insajderu je na osnovu Zakona o pristupu informacijama dostavljen izveštaj Radne grupe Ministarstva spoljnih poslova o okolnostima otmice Slađane Stanković i Jovice Stepića. Ovaj dokument otkriva da je nekoliko meseci pre kobne otmice automobil Ambasade Srbije u Tripoliju s tri službenika, bio otet i to kao mogući „probni balon”, ali i potvrđuje ranije navode Insajdera objavljene u emisiji “Ubistvo u Libiji”.\nPoginuli službenici Ambasade Srbije\nU blizini libijskog grada Sabrata 8. novembra 2015. oteti su službenici Ambasade Srbije Slađana Stanković i Jovica Stepić. Njih dvoje bili su u koloni automobila s tadašnjim ambasadorom Srbije u Libiji Oliverom Potežicom koji je s porodicom išao u Tunis.\nI dalje nepoznati motivi i otmičari službenika ambasade\nIzveštaj koji je pripremila Radna grupa na čijem je čelu bio generalni sekratar Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović, međutim, do danas nije bio dostupan javnosti, a jedan od ključnih “izgovora” predstavnika vlasti za njegovo neobjavljivanje bio je da se čekaju izveštaji iz Libije i SAD.\nOvi izveštaji međutim po svemu sudeći nisu dostavljeni srpskim vlastima, a Radna grupa u svom izveštaju upravo navodi da zbog nedostatka informacija iz libijskih i američkih bezbednosnih službi nije mogla otkriti ko su bili otmičari Slađane Stanković i Jovice Stepića kao i kojim su motivima bili vođeni.\nNakon nešto više od 100 dana u zarobljeništvu, 20. februara 2016. mediji su javili da su oboje poginuli u američkom bombardovanju terorističkog kampa u blizini grada Sabrate kada je meta bio vođa terorističke organizacije.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić 22. februara iste godine osniva posebnu Radnu grupu za utvrđivanje činjenica koje su dovele do otmice i gubitka života Slađane Stanković i Jovice Stepića.\nPred Radnom grupom, izjavu je dao i tadašnji ambasador u Libiji Oliver Potežica, koji je u međuvremenu preminuo, a za kog se verovalo da je bio meta otmičara.\nRadna grupa: Najvažnije svedočenje Olivera Potežice\nDeset dana nakon formiranja Radne grupe, ambasador Oliver Potežica uputio je zahtev da u sam izveštaj bude uvršten i otvoreni telegram u kojem je naveo svoje sumnje o tome ko su potencijalni otmičari kao i mogući razlozi.\nDelove ovog telegrama Radna grupa je citirala u izveštaju, a Potežica je iznoseći sumnju ustvari otkrio i informaciju da je nekoliko meseci pre kobne otmice automobil Ambasade Srbije bio otet.\nNaime, u citatu koji je izdvojen iz telegrama navodi se da je u više navrata ukazivano, i Ministarstvu spoljnih poslova i nadležnim institucijama, da je otmica službenika Ambasade RS u Tripoliju bila dobro isplanirana i pripremana duže vreme.\n“Ne isključujemo mogućnost da je jedan od probnih balona za kidnapovanje bila i otmica automobila Ambasade u kojem su se tada nalazila tri službenika Ambasade, koja je krajem juna prošle godine izvedena u relativnoj blizini sedišta libijske službe bezbednosti u kvatru Sijahija”, naveo je Potežica u svom telegramu početkom marta 2016. Iako se, prema tvrdnjama Potežice, ovo može dovesti u vezu s kasnijom otmicom i posmatrati kao “probni balon” u samom izveštaju nema detalja o ovom slučaju.\nO putu Ministarstvo obavešteno tek nakon otmice\nIzveštaj Radne grupe potvrđuje i ranije saznanje Insajdera objavljeno u emisiji Insajder bez ograničenja “Ubistvo u Libiji” da sam put na koji su krenuli ambasador s porodicom i dvoje službenika Ambasade, suprotno propisima, nije bio najavljen Ministarstvu spoljnih poslova.\nNaime, kako zaključuje Radna grupa, ambasador Potežica je obaveštenje o svom odsustvu iz Tripolija i planiranom putu u Tunis poslao Ministarstvu tek nakon otmice što je suprotno Instrukciji iz 2012. kojom je predviđeno obavezno obaveštavanje dan, dva pre puta.\nO ovome se izjašnjavao i Oliver Potežica pred Radnom grupom. Na konstataciju Radne grupe da je telegram s obaveštenjem Ministarstvu da se kreće na službeni put stigao nakon samog putovanja, pa i otmice, Potežica je rekao da je to bio jedan od zadataka Slađane Stanković koja je Ministarstvo o putu trebalo da obavesti nakon što se vrati u Tripoli.\nZa Potežicin put pre Ministarstva znao šef obaveštajne službe u Tripoliju\nIzveštaj Radne grupe potvrđuje i ranija saznanja Insajdera da je za put službenika Ambasade znao Mustafa Noah, šef obaveštajne službe u Tripoliju sa kojim se Potežica susreo samo dan uoči puta. Kako se vidi iz izveštaja, način na koji je sazvan ovaj sastanak uneo je Potežici sumnju da je možda Noah zapravo umešan.\nPotežica nije vraćen iako je Radna grupa to tražila\nRadna grupa Ministarstva preporučila je na kraju izveštaja da se Oliver Potežica u redovnom postupku povuče sa službe u Libiji kao i da mu se nađe adekvatna zamena. Uprkos ovoj preporuci, međutim, Potežica je na mestu ambasadora u ovoj zemlji ostao do maja 2017. gde je posle teške saobraćajne nesreće u Tunisu i preminuo, a mediji su prenosili različite tvrdnje o tome kako je do nesreće došlo. Okolnosti i ovog događaja do danas nisu rasvetljene.\nNaime, Potežica je zvaničan zahtev za sastanak sa Noahom uputio još 3. septembra i to kako bi se razgovaralo o puštanju Srđana Babića, srpskog državljanina koji je 10 meseci proveo u zatočeništvu. Njega su u martu 2015. oteli pripadnici islamističke organizacije El majd, a pušten je na slobodu 12. januara 2016.\nOdgovor na zahtev koji je Potežica uputio početkom septembra 2015, međutim, stigao je tek 7. novembra i to kada je šef Direkcije za Evropu libijske službe bezbednosti u kasnim popodnevnim časovima obavestio sekretara Ambasade Srbije da se sastanak može održati sutra, odnosno 8. novembra popodne. Tada ga je Potežica obavestio da “sutra porodica putuje u Srbiju” i zamolio da se sastanak održi ili 8. novembra ujutru ili kada se vrati s puta - 9. novembra.\nUbrzo je međutim stigao odgovor da se sastanak može održati iste večeri, 7. novembra u 20 časova uveče u sedištu libijske službe bezbednosti u kvartu Sijahiji, što je ambasador i prihvatio.\nKako se navodi, posle neformalnog razgovora i uručivanja primeraka Kurana na srpskom jeziku, ambasador Oliver Potežica se izvinio što nije prihvatio termin za sutrašnji sastanak jer s porodicom putuje automobilom u Tunis.\nFoto: http://tripoli.mfa.gov.rs / Oliver Potežica\nTakođe, kako se konstatuje u telegramu, posle razgovora nije bilo jasno zašto je insistirano na tako hitnom sastanku “kada tema koja je pokrenuta uopšte nije bila hitna da nije mogla da sačeka neki dan”.\n“Ova činjenica nam je izazvala izvesno podozrenje i sumnju, poznajući pozadinu Mustafe Noaha, ali smo smatrali da je prezauzet drugim obavezama, pa mu je to bio jedini slobodan termin. Pomenimo i to da dok smo čekali na prijem te večeri kod njega su na sastanaku pre nas bila i dvojica funkcionera paralelne vlade u Tripoliju”, navodi se u telegramu koji je uvršten u izveštaj Radne grupe.\nKasnije, kako se vidi u izveštaju, Mustafa Noah je u razgovoru s Potežicom i generalnim sekretarom Ministarstva spoljnih poslova, tokom razgovora nakon otmice, tvrdio da nije znao za ovaj put, a na komentar Potežice da mu je lično rekao, Noah je, kako se navodi, lukavo ali dosta neuverljivo odgovorio “Uh, ja sam mislio da putujete avionom”.\n“Otmičar moguće bio pripadnik Al kaide”\nTakođe, kako je rekao, iz tri izvora su tadašnji službenici Ambasade utvrdili da iza kidnapovanja stoji porodica Dabaši.\nMeđutim, Potežica dalje piše da se razlikuju samo informacije o tome ko je neposredni izvršilac.\n“Kao neposredni organizator i izvršilac otmice naših službenika pominje se čovek koji je član Vojnog saveta Sabrate i poznat po svojim islamističkim opredeljenjima, a veruje se da je u mladosti bio pripadnik Libijske islamske borbene grupacije i nešto kasnije Al kaide”, dodaje se u delu telegrama.\nSlužbenici pokazivali ambasadoru zaobilazan put\nRekonstrukciju svega što se dogodilo na dan otmice dvoje službenika Ambasade novinari Insajdera objavili su još krajem 2016. u emisiji Insajder bez ograničenja – Ubistvo u Libiji, što sada potvrđuje i sam izveštaj Radne grupe.\nNaime, dva vozila Ambasade krenula su 8. novembra 2015. ujutro iz Tripolija, gde se nalazi Ambasada Srbije, zaobilaznim putem ka Tunisu.\nU jednom automobilu bio je Potežica s porodicom, dok su u drugom bili Slađana Stanković i Jovica Stepić. Njih dvoje krenuli su s ambasadorom kako bi mu pokazali put jer su nekoliko dana ranije prošli baš tom trasom.\nU mestu Sabrata na putu do granice, kolona je napravila pauzu u jednom hotelu it u im se pridružio libijski državljanin Haudi Ganudi.\nPlan je bio da Ganudi otprati ambasadora do granice s Tunisom, a da se dvoje službenika Ambasade vrate u Tripoli. Na raskrsnici, po izlasku na glavni put, automobili se razdvajaju i nekoliko stotina metara dalje nepoznati napadači izazivaju sudar, što su ambasador i njegov pratilac čuli, zaustavili svoja vozila i potrčali ka navodnom sudaru.\n“U magnovenju mislim da sam video (mada nisam siguran u to) da su Jovicu Stepića oborili na zemlju (jedan napadač) i da ga je zatim ubacio u prvo vozilo. Drugi napadač, naoružan kalašnjikovim, otvorio je vrata automobila i Slađani Stanković naredio da pređe u sivi automobil (bez primene fizičke sile)”, navodi se u izjavi Olivera Potežice pred Radnom grupom.\nDalje se dodaje da se kada je Slađana Stanković ušla u navedeni automobil, napadač naoružan kalašnjikovim prodrao “Bežite, bežite odatle” i u pravcu ambasadora i libijskog državljanina ispalio rafal u pravcu nogu u nameri da ih zaustavi.\n“Munjevitom brzinom napadač je seo u automobil i kola su se velikom brzinom udaljila u pravcu grada Sabrate. Na tom mestu nije bilo kuća, osim jedne napuštene zgrade, a nije bilo ni mnogo saobraćaja”, svedočio je Potežica dodajući da su napadači bili maskirani tako što su na glavama nosili vunene kape sa prorezima za oči koje su bile navučene do usta.\nRadna grupa, kao i Ambasada Srbije u Libiji, u nekoliko navrata tražila je informacije bezbednosnih službi o Libiji, ali one, kako se vidi u izveštaju, nikada nisu dostavljene. Ovo na kraju konstatuje i Radna grupa navodeći da su zaključci doneti samo na osnovu izjave ambasadora Olivera Potežice i materijala Ambasade Srbije u Tripoliju.\nIpak, Radna grupa izašla je sa mišljenjem da su propusti, kao što je neprijavljivanje puta u Tunis, tehničke prirode koji suštinski ne bi sprečili otmicu dodajući ipak kao preporuku Ministarstvu da bi trebalo da uvede pojačane mere bezbednosti ambasade i zaposlenih kao i da nabavi nova vozila i opreme za zaštitu…\nDva meseca od podnošenja ostavke potpis Zorana Babića na novom Statutu Koridora Srbije\nZakon o zaštiti podataka o ličnosti stupa na snagu; Poverenik: Preuranjena primena ubrzo će pokazati njegove mane\nVlast i opozicija u borbi za medije: Zašto je REM „crvena linija“\nNakon devet godina gradnje sutra se u saobraćaj pušta auto-put od Obrenovca do Čačka na Koridoru 11


Nova srpska fabrika vakcina počinje sa radom u martu - 03.12.2021, Sputnik Srbija\nNova srpska fabrika vakcina počinje sa radom u martu\nProizvodnja vakcina u novoj fabrici u Srbiji imaće dve faze, a prva koja predstavlja punjenje i pakovanje uvezene supstance počeće već u martu i aprilu i mesečno će... 03.12.2021, Sputnik Srbija\nDruga faza, odnosno celokupan proces i proizvodnja aktivne supstance, radiće se u novoj fabrici krajem sledeće godine, rekla je direktorka RFZO.Kako je istakla, prvo će se proizvoditi za potrebe Srbije, a zatim za izvoz u region i ostale zemlje u svetu kojima bude potrebno.Ona ukazala da veliki proizvođači vakcina ne biraju partnere tek tako, te da je Sinofarm prepoznao Srbiju kao sigurnu zemlju za proizvodnju podjednako kvalitetne, bezbedne i efikasne vakcine kao što je ona koju i sami proizvode.„Jako smo ponosni na izgradnju fabrike vakcina u Srbiji. U toj fabrici će se sada proizvoditi kovid vakcine, ali kapaciteti su predviđeni i za druge vakcine ili za proširenje kapaciteta postojećih vakcina“, navela je Škodrićeva za Tanjug.Dodaje da je posebno značajno to što će se u fabrici zaposliti mladi ljudi koji su tek završili fakultete, a koji će tu moći da se bave naučno-istraživačkim radom.„Osim toga, potreban je veliki broj ljudi sa srednjim kadrom, oko 50 odsto je planirano da budu mladi, bez obzira da li se radi o srednjoj ili visokoj stručnoj spremi, a oko 50 odsto zaposlenih biće oni koji su već iskusni u toj vrsti posla. Mladi će dobiti šansu, a čujemo da se već raspituju“, kazala je direktorka RFZO.Škodrićeva naglašava da je globalna politika velikih proizvođača vakcina takva da, kada su okolnosti vanredne kao što je pandemija, oni prvo obezbeđuju svoja tržišta, potom velika a onda svim ostalim zemljama koliko ostane.„Kada imate sopstvenu, domaću proizvodnju, vi ste osigurali svoju državu ne samo za dovoljne količine vakcina, već i to da ćete moći brzo da proizvodite. Vidimo da se u vrlo kratkim vremenskim periodima javljaju novi sojevi i zato je važno da imate domaću proizvodnju kako biste je prilagodili novim sojevima, a ne da čekate i zavisite od drugih proizvođača“, rekla je ona.\nsrbija, vakcine, srbija – društvo, društvo\n15:40 03.12.2021 (Osveženo: 15:47 03.12.2021)\nProizvodnja vakcina u novoj fabrici u Srbiji imaće dve faze, a prva koja predstavlja punjenje i pakovanje uvezene supstance počeće već u martu i aprilu i mesečno će se u toj fabrici dobijati oko tri miliona doza „Sinofarm“ vakcine, izjavila je direktorka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje Sanja Radojević Škodrić.\nDruga faza, odnosno celokupan proces i proizvodnja aktivne supstance, radiće se u novoj fabrici krajem sledeće godine, rekla je direktorka RFZO.\n„Međutim, mi smo već napunili 480.000 doza ‘Sinofam’ vakcine u Hemofarmu. Kontrola kvaliteta se završava sledeće nedelje i te vakcine će biti u prometu početkom februara sledeće godine“, kazala je Škodrićeva.\nKako je istakla, prvo će se proizvoditi za potrebe Srbije, a zatim za izvoz u region i ostale zemlje u svetu kojima bude potrebno.\nOna ukazala da veliki proizvođači vakcina ne biraju partnere tek tako, te da je Sinofarm prepoznao Srbiju kao sigurnu zemlju za proizvodnju podjednako kvalitetne, bezbedne i efikasne vakcine kao što je ona koju i sami proizvode.\n„Jako smo ponosni na izgradnju fabrike vakcina u Srbiji. U toj fabrici će se sada proizvoditi kovid vakcine, ali kapaciteti su predviđeni i za druge vakcine ili za proširenje kapaciteta postojećih vakcina“, navela je Škodrićeva za Tanjug.\nDodaje da je posebno značajno to što će se u fabrici zaposliti mladi ljudi koji su tek završili fakultete, a koji će tu moći da se bave naučno-istraživačkim radom.\n„Osim toga, potreban je veliki broj ljudi sa srednjim kadrom, oko 50 odsto je planirano da budu mladi, bez obzira da li se radi o srednjoj ili visokoj stručnoj spremi, a oko 50 odsto zaposlenih biće oni koji su već iskusni u toj vrsti posla. Mladi će dobiti šansu, a čujemo da se već raspituju“, kazala je direktorka RFZO.\nŠkodrićeva naglašava da je globalna politika velikih proizvođača vakcina takva da, kada su okolnosti vanredne kao što je pandemija, oni prvo obezbeđuju svoja tržišta, potom velika a onda svim ostalim zemljama koliko ostane.\n„Kada imate sopstvenu, domaću proizvodnju, vi ste osigurali svoju državu ne samo za dovoljne količine vakcina, već i to da ćete moći brzo da proizvodite. Vidimo da se u vrlo kratkim vremenskim periodima javljaju novi sojevi i zato je važno da imate domaću proizvodnju kako biste je prilagodili novim sojevima, a ne da čekate i zavisite od drugih proizvođača“, rekla je ona.\nRuska vakcina „Sputnjik Ve“ proizvedena u Srbiji od danas u upotrebi\n22 Oktobar 2021, 12:25\nPoložen kamen temeljac za fabriku kineske vakcine\n9 Septembar 2021, 12:45