Nikola Tanasić - Zakon o zaštiti ćirilice – šta smo dobili - Novi Standard\nNikola Tanasić 16.09.2021. 18:35 17.09.2021.\nNajveći problem tiče se odsustva konsenzusa po dva pitanja: da li je ćirilica jedino pismo srpskog jezika i šta se podrazumeva pod službenom, a šta pod javnom upotrebom pisma\nJavnost u Srbiji i Republici Srpskoj je pre nekoliko nedelja saznala da će ove dve srpske zemlje uskoro usvojiti skoro identične zakone „o upotrebi jezika u javnom životu i očuvanju ćiriličkog pisma“. Iako se o ovom projektu priča već godinama, za nacrt zakona smo prvi put čuli kada ga je predsednik Srbije Aleksandar Vučić krajem avgusta svečano uručio srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku, da bi nekoliko dana kasnije bio usvojen na sednicama vlada Srbije i Republike Srpske, dok se njegovo konačno usvajanje u dve Narodne skupštine očekuje do 15. septembra, tj. povodom novoustanovljenog „Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave“ (u međuvremenu su usvojeni u obe skupštine, prim. NS).\nDok je svakako dobra vest što Srbija i Srpska nakon decenija čekanja dobijaju neki oblik zakonske zaštite najstarijeg živog književnog jezika Balkana (svi ostali književni standardi formulisani su kasnije u 19. i 20. veku) i najstarije žive ćiriličke azbuke na svetu (sve druge azbuke u upotrebi kodifikovane su nakon srpske), praktično sve ostalo što se tiče procedure sastavljanja i izglasavanja ovog zakona povod je za zabrinutost.\nPre svega, skandalozno je da se nacrt zakona ovako velikog nacionalnog značaja (jezik i pismenost su temelj svakog nacionalnog identiteta) donosi iza zatvorenih vrata, i da javnost nije upoznata sa njegovim sadržajem. Nekoliko dana pre očekivanog usvajanja u dvema Skupštinama, mi o ovom dokumentu doslovno znamo samo fragmente koje su nam preneli „insajderski“ mediji, i nešto reakcija institucija i organizacija koje su bile privilegovane da ostvare uvid u njega. Da stvar bude još gora, Odbor za standardizaciju srpskog jezika SANU, koji bi – uz Maticu srpsku – trebalo da bude osnovno telo koje učestvuje u izradi ovog dokumenta, u dva saopštenja pozdravio je njegovo (skoro) usvajanje, ali i priznao da u njegovoj izradi neposredno nije učestvovao. Sa druge strane, oglasio se i Helsinški odbor za ljudska prava da apeluje na poslanike da odbace zakon, proglasivši ga za „diskriminatoran“, a ćirilicu za „faktor nacionalističke mobilizacije“ i „sredstvo prinude i zastrašivanja građana“.\nUpravo histerične reakcije dela javnosti koji, poput Helsinškog odbora, u srpskoj ćirilici vidi bauka kojim se plaše mala građanska deca, koji insistira da „ćirilica nije ugrožena“, a da je „dvopismenost kulturno dobro koje treba unapređivati“ (dokle god to ne podrazumeva bilo kakvu vrstu unapređivanja onog drugog pisma), pokazuju koliko je neozbiljno i neodgovorno donositi oktroisani zakon kao mačka u džaku, i tako pretvarati potpuno rutinski (i odavno zakasneli) dokument nacionalne kulturne politike u medijski i javni skandal u najavi. Kako to izgleda mogli smo da vidimo pre nedelju dana, kada je na sličan način „preko kolena“ uvedeno pravilo da školska godina počinje intoniranjem državne himne. Budući da u odsustvu javne debate nije bilo prilike da većina građana pokaže svoju podršku, ali ni iskaže eventualnu kritiku na račun ovih prilično standardnih i rutinskih (i popularnih, i populističkih) poteza, državne vlasti su otvorile prostor da nedobronamerni mediji, organizacije i pojedinci čine upravo suprotno od onog što ovim odlukama nominalno hoće da se postigne – da vređaju, omalovažavaju i blate nacionalne simbole Srbije.\nNažalost, po svoj prilici, ovo je i bila namera – pa su ove dve unilateralno i paternalistički donete političke odluke zapravo tretirale himnu, jezik i pismo kao poslovične „koske za glodanje“ koje se bacaju javnosti kao simulakrum za politički dijalog. Kao što je prethodno donet Zakon o rodnoj ravnopravnosti, koji je jednako tiranski, jednako konspirativno i jednako iza leđa struke i nadležnih institucija uveo u javnu upotrebu takozvani „rodno osetljivi jezik“. Kao što je, uostalom, doneta i odluka o uvođenju himeričnog i nesrećno odabranog Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, čija je jedina svrha, kako se čini, da se postara da nacionalni praznik svih Srba ne bude ono što je uvek bio – Vidovdan.\nAko ostavimo po strani javnost, a pogotovo onaj njen deo kome sve što makar malo ima predznak „srpski“, pa makar to bio samo srpski jezik, ili srpsko pismo, automatski „zastrašuje i ugnjetava građane“, odsustvo otvorene javne debate o javno dostupnom nacrtu zakona ne samo da predstavlja rđavu parlamentarnu praksu, nego i otežava sam proces donošenja valjanog zakonskog dokumenta. Dok se zakon ne usvoji, mi nemamo nikakvu mogućnost da ustanovimo u kojoj meri on zaista pomaže da se poboljša trenutni položaj srpskog jezika i pisma u javnosti. Ne samo da o tekstu nacrta nisu mogle jasno da se izjasne već pomenute nadležne institucije za standardni srpski književni jezik, već to nisu mogli ni privredni subjekti, mediji i organizacije koje će njime biti pogođene. A kada se jesu izjašnjavali, to je bilo pipanje u mraku i reagovanje na fragmente i mrvice koje mogu da se nađu u medijima.\nOvo nije dobro ni kada je u pitanju banalna i jednostavna stvar kao što je intoniranje himne, a potencijalno je vrlo štetno kada je u pitanju toliko kompleksno pitanje kao što je upotreba i zaštita srpskog jezika – jezika koji se masovno govori u različitim državama i različitim zakonskim sistemima, i koji sam ima različite dijalekte, varijante, i službene standarde. U tom kontekstu, recimo, veoma je loš presedan da zakon o zaštiti srpskog jezika i pisma donose Srbija (u kojoj je srpski službeni jezik po ustavu) i Republika Srpska (u kojoj srpski jezik nije ni imenovan u zakonskom sistemu, već se koristi fraza „jezik srpskog naroda“), dok su iz ovog procesa potpuno isključene jezičke institucije srpskog naroda u Crnoj Gori, gde je srpski jezik najdirektnije ugrožen i izložen progonu (da ne pominjemo Severnu Makedoniju u kojoj je srpski jezik decenijama zatiran, ili Hrvatsku, u kojoj se ćirilica fizički uništava na nivou političkog folklora). Ako se o ovim temama pre usvajanja nacrta zakona razgovaralo, to je učinjeno daleko od očiju javnosti, kojoj će zakon, na kraju, biti ponuđen po principu „uzmi ili ostavi“, i to nakon što ga prethodno usvoji parlamentarna većina pod kontrolom vladajuće stranke.\nTransparent protiv ćirilice u Vukovaru na protestu 2013. godine (Foto: Snimak ekrana/Jutjub/Al Jazeera Balkans)\nNajveći problem ovog zakona, međutim, uopšte nema veze sa prekograničnim zavrzlamama postjugoslovenskog prostora, već sa odsustvom upravo javnog konsenzusa unutar srpskog naroda po dva ključna pitanja: (1) da li je ćirilica jedino pismo srpskog jezika; i (2) šta se podrazumeva pod službenom, a šta pod javnom upotrebom jezika. Što se tiče prvog, najveći deo srpske javnosti spada u jedan od dva tabora – onaj koji ćirilicu podrazumeva kao jedino pismo (uz podrazumevanu upotrebu latinice kao međunarodnog pisma koje se koristi u merama, matematici, prirodnim naukama i slično), i onaj koji smatra da „srpski jezik ima dva (ravnopravna) pisma“.\nOva druga kategorija najčešće smatra da država ne bi trebalo nikako da se meša u upotrebu pisma, i samo mali broj njenih pripadnika se slaže sa pobornicima ćirilice da ćirilično pismo – pre svega u medijima i komercijalnoj upotrebi – nikako nije ravnopravno, pa je samim tim potrebna njegova institucionalna zaštita. Pritom ni u Srbiji, ni u Srpskoj, niti u drugim srpskim zajednicama nikada nije napravljeno profesionalno istraživanje javnog mnjenja po ovim pitanjima, kako bi bilo potpuno jasno šta javnost tačno misli o ovim pitanjima – što je bilo neophodno učiniti pre ili za vreme javne rasprave o nacrtu zakona koji se sada usvaja.\nIsto tako nikada nije raščišćeno šta podrazumeva fraza „službena upotreba“ jezika i pisma koju nalazimo u 10. članu Ustava Srbije. Srpski mediji i privredni subjekti su ovo protumačili kao da znači da je „službena upotreba“ pisma isključivo upotreba u državnim organima i službama, pa se na taj način obaveza korišćenja ćirilice ne odnosi na javne informacije (i javne frekvencije u medijima), ne odnosi na ugovore, račune, fakture, cenovnike, ili deklaracije robe, pa čak ni na udžbenike i naučne radove na državnim univerzitetima. Drugim rečima, „službena upotreba jezika i pisma“ ugurana je u Prokrustovu postelju javnog sektora, dok u praktično svim ostalim domenima javne (sic!) upotrebe jezika imamo upadljivu dominaciju latinice.\nOvaj problem naročito je akutan kada je u pitanju štampa i izdavaštvo, gde je dominacija latinice naročito alarmantna. Dok se papagajski ponavlja floskula o „dva ravnopravna pisma“, pronaći ćirilično izdanje u izlozima najtiražnijih srpskih izdavačkih kuća skoro da je nemoguće – često čak i kada su u pitanju knjige za decu, koje su nekada bile oaza ćiriličke pismenosti. Kao naročit apsurd, teško je pronaći čak i novija izdanja klasika srpske književnosti koja nisu štampana latinicom. Autor ovih redova je pre par godina u centru Beograda neuspešno tražio ćirilično izdanje Pavićevog Hazarskog rečnika – mada su knjižare na svakom koraku, i mada je mnoštvo izdavača reizdalo ovaj roman, nijedno izdanje nije bilo na ćirilici, iako je Milorad Pavić za svog života vodio računa da njegove knjige uvek budu izdate pre svega u ćiriličkom izdanju. I mada ovi izdavači, svaki put kada ih javnost pritisne oko ovog pitanja, krajnje agresivno insistiraju na „dva ravnopravna pisma“, nikome od njih ne pada na pamet da bi, ako su pisma već ravnopravna, oni morali da imaju izdanja na oba, a ne samo na jednom od njih.\nSituacija u medijima je još gora, budući da pored medija koji smatraju da „imanje dva pisma podrazumeva korišćenje samo jednog, i to latinice“, jedan deo njih – svakako u saglasju sa stavovima Helsinškog odbora – ćirilicu otvoreno omalovažava i diskriminiše, prepoznajući u njoj onu „prinudu i zastrašivanje“ i simbol „nacionalizma“, „šovinizma“, a neretko i – „fašizma“.\nŠta sve (ne) znamo\nKoliko smo uspeli da saznamo o sadržaju nacrta Zakona o upotrebi jezika u javnom životu i očuvanju ćiriličkog pisma, on se direktno bavi nekim od gorenavedenih problema, nudi neka korisna i važna rešenja, ali uglavnom sve čini polovično, nedorečeno i zaobilazeći ključne neuralgične tačke. Kako nam prenose mediji koji su bili privilegovani uvidom u tekst zakona, on podrazumeva pooštravanje kriterijuma službene upotrebe pisma u smislu da se on sa državnih institucija prenosi na sve budžetske korisnike, uključujući medije u državnom vlasništvu, ali i javna preduzeća. Ovo ne znači mnogo, jer većina javnih preduzeća i institucija, uključujući tu i medijske javne servise Srbije i Vojvodine, uglavnom se pedantno pridržava upotrebe ćirilice.\nDoduše, sada će na korišćenje ćirilice biti obavezani i kulturni festivali, profesionalna i strukovna udruženja, ali i obrazovne institucije, koji su se listom do sada ponašali kao da su privatna preduzeća koja sa državom nemaju veze. Još važnija je odluka da se korišćenje ćirilice učini obaveznim „u pravnom prometu“, što u najmanju ruku podrazumeva obavezne ćiriličke deklaracije robe, račune i priznanice, pravnu i tehničku dokumentaciju. Biće zanimljivo videti da li će se to odnositi i na interna dokumenta i ugovore banaka, koja su još jedan bastion isključive upotrebe latinice. Važno je napomenuti da se nigde u ovim primerima ne pominje apsolutno nikakva zabrana latinice, već isključivo obaveza da se koristi ćirilica. To znači da je u većini ovih slučajeva dozvoljeno, ako je nekome već stalo do „dva ravnopravna pisma“, da se deklaracije, tehnička uputstva, zvanična dokumenta štampaju paralelno na oba pisma, što je svakako najviše u duhu dogme o dvopismenosti.\nSaobraćajna tabla sa nazivima Zrenjanina na ćirilici i latinici (Foto: Snimak ekrana/Jutjub/ RTV Santos Zrenjanin)\nDrugi važan aspekat zakona koji je procurio u javnost jesu (neodređene) poreske olakšice za privredne subjekte koji koriste ćiriličko pismo. Iako uopšte nije jasno šta se pod ovim podrazumeva – jer „korišćenje ćirilice“ ovde može biti bilo šta od „ćiriličkog logoa“ do „štampanja knjiga ćirilicom“ – upravo ovaj predlog izazvao je najveći gnev kod onog dela „građanske javnosti“ koji je „zastrašen“ ćirilicom, i koji se zalaže za dva pisma, dokle god ne mora nikada da gleda ćirilicu. Ako je ova mera, kao što se čini, zamišljena kao konkretan i osetan stimulans izdavačkim kućama da štampaju ćirilička izdanja i privatnim medijskim kućama da izdaju ćiriličke novine i koriste ćirilicu u svojim elektronskim izdanjima i video-materijalima, onda ona svakako ima smisla. Ako je u pitanju simbolička ušteda koja se može ostvariti preko isticanja firme na ćirilici, onda od nje nema nikakve naročite vajde. Još jednom – ne znamo i nećemo znati dok se zakon ne pojavi u skupštinskoj debati.\nOno što znamo jeste da se ovaj zakon – potpuno nepotrebno – posvećuje pitanju brendiranja privrednih subjekata. Preduzeća i organizacije sa budžetskom podrškom biće u obavezi da koriste ćirilički logo, što je apsurdno i nepotrebno. Neke od ovih organizacija imaju logo na stranom jeziku, neka su deo međunarodnih i regionalnih brendova, i teranje da se rebrendiraju može samo da izazove averziju prema zakonu. Pritom treba napomenuti da i u Rusiji, i u Grčkoj, i u Bugarskoj, gde se korišćenje lokalnog alfabeta odavno reguliše zakonom, pod obavezu korišćenja pisma ne potpadaju registrovane robne marke i zaštićeni znakovi, upravo zato što su registrovani i zaštićeni takvi kakvi jesu. To, naravno, ne sprečava, recimo, kompaniju „Koka-kola“ da u svakoj zemlji u koju dođe obavezno zaštiti posebnu verziju svog loga na lokalnom jeziku i pismu, čak i ako ne namerava da ga komercijalno koristi. Pre pet-šest godina smo i u Srbiji mogli da vidimo seriju „Koka-kolinih“ boca sa ćiriličkim logom, a pre nekoliko godina je ruska „Koka-kola“ povodom Dana slovenske pismenosti (Sv. Ćirilo i Metodije) objavila svoj logo na – glagoljici.\nMimo navedenog, skoro da ništa ne znamo o daljem sadržaju ovog nacrta zakona. Mediji su preneli da on naglašava i poštuje dijalekatske različitosti, što je svakako dobro, ali i besmisleno – jer su dijalekatske različitosti već normirane u standardnim verzijama srpskog jezika koje se koriste u Srbiji, Srpskoj, odnosno Crnoj Gori. Takođe znamo da zakon „ni na koji način ne reguliše privatnu upotrebu jezika i pisma“, što je takođe apsurdno, jer koja bi zakonska instanca mogla da reguliše šta ljudi pišu po svojim sveskama i notesima, ili privatnim porukama preko programa za poruke, koje bi po definiciji trebalo da budu zaštićene od svakog oblika prisluškivanja. Pogotovo zabrinjava što se u medijima skoro ništa ne govori o važnoj temi zaštite srpskog jezika od krađe jezičke i književne baštine, kao i od direktnih progona kojima je izložen u Crnoj Gori, Hrvatskoj i Severnoj Makedoniji. Odgovor na ovaj krupan problem morao bi biti institucionalan, ali nema nikakvih naznaka da su autori nacrta zakona spremni da se sa tim delikatnim, potencijalno polarizujućim problemom neposredno uhvate ukoštac.\nAutor ovih redova je pre nekoliko godina, kada je prvi put najavljena javna rasprava na ovu temu, napisao opširan spisak vlastitih predloga pod nazivom „Prilog raspravi o zakonskoj zaštiti srpskog pisma i jezika“. Bez bilo kakvog ulaska u detalje tog obimnog teksta, njegova osnovna ideja bila je da se konkretno odgovori na dva ključna pitanja koja su postavljena gore tako što će se izjednačiti status službene i javne upotrebe jezika, ali i tako što će se tragati za elementarnim konsenzusom između „ćiriličke“ i „dvopismenaške“ struje u srpskoj javnosti. Taj konsenzus je tražen u maksimi „ćirilica je obavezna, latinica je dozvoljena“, koja bi trebalo da garantuje povratak ćirilice tamo gde je skoro uopšte nema – u velike izdavačke kuće, privatne medije, na reklamne bilborde i sl.\nIdeja podrazumeva da svaka javna informacija u Srbiji i na srpskom jeziku mora postojati u ćiriličkoj verziji, dok je oglašivač, izdavač, odnosno emiter sasvim slobodan da paralelno objavi i latiničnu verziju. Na taj način bi se isterali na čistac svi oni koji pod krinkom „dva ravnopravna pisma“, zapravo, podstiču i promovišu isključivu upotrebu latinice, dok ćirilicu diskriminišu kao „odbojnu“, „primitivnu“, „opasnu“, odnosno „zastrašujuću“.\nAzbuka (Foto: Snimak ekrana/Jutjub/shorin011)\nPredlog je takođe bio da ove mere budu vremenski ograničene, kako bi se njihova primena zaustavila u trenutku kada odnos dva pisma u javnoj upotrebi bude u skladu sa voljom većine. To može biti odnos 50:50, ako prevagnu „dvopismenaši“, ili preokretanje trenutnog odnosa do 80:20 u korist ćirilice, što bi svakako zadovoljilo čak i najtvrdokornije pristalice „samo jednog pisma“, uključujući i autora ovog teksta. Pritom, ne bi bila reč o upotrebi u državnim organima, gde Ustav nedvosmisleno propisuje ćiriličko pismo, već upravo u javnoj upotrebi – u izdavaštvu, medijima, reklamama.\nPraktične posledice ovakvih mera, još jednom, ne bi bile da se ikome zabrani upotreba latinice, već isključivo da se oni koji su lenji, konformisti, ili čak nedobronamerni, nateraju da poštuju svoju vlastitu dogmu o „dva pisma“. To bi značilo da bi svaka knjiga štampana na srpskom jeziku morala da ima ćiriličko izdanje, pored latiničkog. To bi značilo da bi svaki reklamni bilbord morao da ima ćiriličku verziju, pored latiničke. I da bi svake novine na srpskom jeziku morale bar pola tiraža da štampaju na službenom pismu. Ako je lenjost i nemar dovela do toga da latinica prevagne nad ćirilicom, onda je sasvim fer da se lenjost i nemar iskoriste kao sredstvo da se ravnoteža povrati. A da se ljudima koji smatraju da „u modernoj Srbiji nema mesta za ćirilicu“ jasno stavi na znanje da je njihov odnos prema srpskom pismu nazadan, antikulturan, šovinistički i – neprihvatljiv.\nOno što je sigurno jeste da se problem istiskivanja ćirilice iz javne upotrebe zakonskim sankcijama i subvencijama može samo privremeno sanirati, dok je za dugoročno očuvanje žive ćiriličke pismenosti (umesto praznog ukrasa i muzejskog pisma) neophodna sistemska, strpljiva, i pažljiva kampanja negovanja svesti o značaju hiljadugodišnjeg vizuelnog identiteta i kontinuiteta srpske pismenosti, u kojoj treba da učestvuju i mediji i država, ali pre svega obrazovne institucije. I tu se zaista skoro ništa ne može postići prisilom, nametanjem, ili zabranama. Još manje se išta može postići oktroisanim zakonima koji ne konsultuju javnost i zaobilaze ključne jezičke, naučne, kulturne, i obrazovne ustanove koje se pitanjem jezika bave. Na taj način „zakon o zaštiti ćirilice“ biće samo populistička „ljuta trava na ljutu ranu“ jednako autoritarno i netransparentno donetog „zakona o rodno osetljivom jeziku“, a oba će biti samo – mrtvo slovo na papiru.\nOno što, međutim, naročito uliva optimizam, jeste što su srpski jezik i srpska ćirilica, uprkos višedecenijskom odsustvu institucionalne podrške, uspeli da se izbore za svoje mesto u novom, digitalnom okruženju. I zaista – ćirilice na internetu ima neuporedivo više nego u srpskim medijima, na srpskim ulicama i u izlozima srpskih knjižara. Dok „zastrašeni građani“ i dalje papagajski ponavljaju da je „latinica pismo informativnih tehnologija“ i da nas „ćirilica vraća u srednji vek“, giganti modernih komunikacija kao što su „Gugl“, „Majkrosoft“, „Fejsbuk“, ili „Tviter“, svojim korisnicima u Srbiji automatski nude svoj softver i komunikacione aplikacije lokalizovane u odličnom prevodu na srpski jezik i naravno – na ćirilici.\nDok čitaoci u knjižarama ne mogu da nađu nijednu noviju enciklopediju štampanu ćirilicom, srpska (primarno ćirilička) Vikipedija ima više članaka od Vikipedija na višestruko mnogoljudnijim turskom i rumunskom jeziku, odnosno na jezicima neuporedivo bogatijih zemalja kao što su Grčka, Mađarska ili Češka. Dok nas ubeđuju da nam je latinica neophodna „zbog stranaca“, stranci prepoznaju ćirilicu kao deo vizuelnog identiteta Srbije i uključuju je u svoje brendove i proizvode za srpsko tržište.\nBez sumnje, položaj u kome se nalazi ćirilica u javnoj upotrebi u Srbiji danas je i dalje loš, što je posledica više od pola veka nemara, javašluka, i agresivne latinizacije, prvo srpskohrvatskog, a zatim i srpskog književnog standarda. Međutim, situacija je danas kudikamo bolja nego pre deset godina, a srpsko pismo je najviše ugroženo upravo u izdanjima i publikacijama onih koji se najglasnije kunu da su „dva pisma naše bogatstvo“. A ako je položaj ćirilice danas bolji nego što je bio, to nije zahvaljujući politici ministarstava kulture i prosvete u Srbiji i Srpskoj, to nije čak ni zahvaljujući jezičkim institucijama kao što su Odbor za standardizaciju i Matica srpska, već isključivo zahvaljujući volonterima, ljubiteljima i zanesenjacima koji su predanim radom i trudom dokazali svojim sugrađanima ne samo da za ćirilicu ima mesta u modernim komunikacijama, već i da je njeno korišćenje lepše, primerenije, a često i – pismenije.\nAlatke Gugl pretraživača na ćirilici (Foto: Snimak ekrana)\nTi anonimni ljudi nastavljaju da predano rade na digitalizaciji srpske književne baštine i lokalizaciji softvera na srpski jezik, bez ikakve državne podrške ili subvencija, prosto zato jer smatraju da tako treba. Ako se ispostavi da država preko ovog zakona – čiji sadržaj tek treba da vidimo – želi da u tom procesu pomogne, utoliko bolje. Ali najviše što možemo da očekujemo od nje u ovom trenutku jeste – da ne smeta.\nDruštvoDan srpskog jedinstvaZakon o ćirilicizaštita ćiriliceNikola TanasićRepublika SrpskaSrbijaSrpski jezikĆirilica


Opozicioni Demokratski front (DF) najavio je održavanje građanskih protesta za 27. septembar, skoro dva i po mjeseca ranije. Iako je Front pozvao i druge opozicione političke subjekte da se uključe u demonstracije čiji je cilj da se aktuelni premijer primora da podnese ostavku i da se formira prelazna vlada, za sada za tu priču nema mnogo sluha.\nNajavljeni protesti teško da bi mogli da budu masovni i učinkoviti jer nema konkretnog povoda koji bi mogao da pokrene građane, ocjenjuje za RSE izvršna direktorica Centra za građansko obrazovanje Daliborka Uljarević\nRSE: Demokratski front je najavio početak protesta za 27. septembar. Šta Vi mislite o tom planu i kako vam je izgledao inicijalni protestni skup u Beranama?\nUljarević: Pa ja vjerujem da ima mnogo razloga, koji se dominantno odnose na izuzetno tešku socio-ekonomsku situaciju, kojima crnogorski građani mogu da budu nezadovoljni, kao i lošim vršenjem vlasti. Ali, vjerujem da mi nemamo stvorene preduslove, odnosno konkretan povod koji daje mogućnost masovnosti, sadržaja protesta i određivanja dostižnih ciljeva. I samim tim najavljeni protest DF-a vidim prije svega kao pokušaj snaženja te političke strukture koja je u ovom trenutku prilično oslabljena, što pojavom nekih drugih politčkih aktera, što odlaskom njihovog političkog lidera koji je bio zaštitni znak i homogenizirajući element za održanje te političke strukture.\nRSE: Front je samostalno zakazao protest, dok ostale opozicione stranke ne djeluju ni malo zainteresovano. Uporedo, između Fronta i drugih opozicionih subjekata trenutno se vodi mali politički rat. Koliko će to uticati na masovnost protesta?\nUljarević: Nisam optimista da ovi protesti mogu da budu masovni, ni učinkoviti. Jer, bez obzira što je datum dat toliko unaprijed, gotovo tri mjeseca, ponavljam da nema konkretnog povoda koji bi mogao da pokrene građane. I što je još važnije nema koordinacije sa drugim opozicionim akterima, ni sa drugim društvenim subjektima, i to prosto nije dobra podloga za sam protest. Mislim da ponovo imamo na djelu jednu od onih akcija koja će mnogo više da podijeli crnogorsku opoziciju, nego što može da utiče da se ona nađe oko jednog zajedničkog cilja ili aktivnosti. Druga stvar, ovakva stvar, aktivnost se ne najavljuje preko medija. Prvo se obave aktivnosti sa akterima koji hoćete da budu sa vama, a tek onda izlazite medijski. Tako da činjenica da je DF izašao prvo medijski, pa onda poziva ostale nije nešto što bi moglo da bude ohrabrujuće i za druge aktere koji možda blagonaklono gledaju na ovaj vid političke borbe koji je nesumnjivo legitiman, ali se postavlja prosto pitanje efekta takve borbe.\nRSE: Protesti startuju krajem septembra, uoči donošenja odluke o pozivnici za NATO. Vidite li vi vezu između tih protesta i odluke vezane za NATO, s obzirom na to da su i pojedini visoki funkcioneri Fronta ranije proteste najavljivali kao sastavni dio anti-NATO kampanje?\nUljarević: Činjenica da se najavljeni protesti poklapaju i sa intenziviranom kampanjom za NATO i da ih vode oni koji se u ovom savezu uglavnom otvoreno protive NATO-u ukazuje da DF zapravo pokušava da na tom talasu sebe politčki osnaži. Konačno, ako se bude insistiralo na ovom scenariju to može da koristi samo DF-u za vraćanje tog dijela političke podrške koja je snažno anti-NATO orjentisana i DPS-u kao dominantnoj partiji koja će sebe predstaviti kao garant stabilnosti zapadnih vrijednosti, a sve one koji se bore protiv toga staviti u drugu radikalizovanu opciju.


06.01.2019. | 14:19 > 14:26\nProšle godine odobreno je 55 zahteva za upućivanje dece na lečenje u inostranstvo i još 76 u otkrivanju metaboličkih i genetskih bolesti za dijagnostičke procedure. U 2019. godini je za lečenje dece u inostranstvu predviđeno 465 miliona.\nBroj odlazaka dece na lečenje u inostranstvo se zahvaljujući Budžetskom fondu povećao i 2017. godine njih je bilo 614, dok je 2010. godine na lečenje u inostranstvo otišlo 40 dece, rekao je danas član Komisije i Nadzornog odbora za upućivanje dece na lečenje u inostranstvu o trošku Budžetskog fonda, Vladislav Vukomanović.\nSrbija nije imala budžetski fond za lečenje dece u inostranstvu do pre četiri i po godine, otkad je više od 2.000 dece otišlo na lečenje u inostranstvo, rekao je Vukomanović za RTS.\nU 2018. godini odobreno je 55 zahteva za upućivanje dece na lečenje u inostranstvo i još 76 u otkrivanju metaboličkih i genetskih bolesti za dijagnostičke procedure.\nU 2019. godini je za lečenje dece u inostranstvu izdvojeno 465 miliona dinara.\nOhrabruje i trend povećanja odobrenih zahteva za lečenje u inostranstvu, što ukazuje pre svega na bolju informisanost kako u okviru zdravstvenog sistema, tako i na bolju informisanost građana, što je neophodan uslov da bi se dostigao veći broj lečenja bolesne dece u inostranstvu, rekao je Vukomanović za RTS.\n"Određeni broj zdravstvenih oboljenja iz različitih razloga ne mogu da se leče u Srbiji, bilo da je to nedostizanje još uvek maksimalnog nivoa zdravstvene zaštite, a nekada i zbog toga što su neka oboljenja mnogo retka i lečnje se vrši u određenim centrima u Evropi", rekao je Vukomanović.\nSve informacije građani mogu dobiti preko kol centra za lečenje dece u inostranstvu, na broj 0700/333-443.\nVukomanović objašnjava da je najvažniji dokument prilikom podnošenja zahteva za lečenje dece u inostranstvu mišljenje konzilijuma referentne zdravstvene ustanove. Ističe i da je veoma važan dolazak stranih stručnjaka u Srbiju.\n"Ove godine lekar iz Rusije došao je u Univerzitetsku dečju kliniku, uradio je nekoliko hiruških intervencija i nekoliko važnih konsultacija", kaže vukomanović.\nOčekuje da će se sa informsanošću zdravstvenih radnika i građana dostići maksimalan broj dece kojima je potrebno lečenje u inostranstvu i koji će otići.\n"Osnovni uslov za odlazak u inostranstvo, koji treba da znaju svi, je da ta oboljenja ne mogu da se leče u Srbiji", rekao je Vukomanović.


RTV BIR - Erdogan: Turska nije odustala od članstva, ali ne može trpjeti optužbe EU\n-Turska bez sumnje nije odustala od svog strateškog cilja - članstva u Evropskoj uniji, što je i zvanična politika države. I kao kandidati za članstvo, ali i nakon otvaranja pregovora ispunjavali smo naše obaveze, a to i nastavljamo raditi.\nMi smo odgovorili na naše obaveze - rekao je Erdogan u srijedu na proširenom sastanku regionalnih čelnika vladajuće turske Stranke pravde i razvoja (AK Parti).\n-Naravno da smo svjesni da su problemi u Arakanu nastali zbog različitih problema i da to traje dugo uz povremena intenziviranja shodna proračunima različitih krugova - kazao je Erdogan koji je u proteklim sedmicama obavio razgovore s mnogim svjetskim zvaničnicima kako bi pomogao u rješavanju krize u Arakanu.\nKako navodi TRT, Erdoganova supruga Emine i šef turske diplomatije Mevlut Cavusoglu\nće danas posjetiti mijanmarske izbjeglice u Bangladešu, dopremiti im pomoć i razgovarati sa bangladeškim zvaničnicima kojima su ranije ponudili da Turska snese sve troškove zbrinjavanja ugroženih izbjeglica.\nViše iz kategorije: « Suu Kyi prešutila egzodus Rohingja\tUragan Irma opustošio Karibe, sedam osoba poginulo, 900.000 ljudi bez struje »


PORTAL KRUG - Zamena živinih LED sijalicama u Kraljevu\nPrevious Article Posao za „Elektromontažu“ u Boru\nNext Article Brnabić: Došlo je vreme za Kraljevo (video)\nZahvaljujući donaciji Republike Slovenije, preko Centra za međunarodnu saradnju i razvoj, od 846.000 evra odnosno više od sto miliona dinara za oblast energetske efikasnosti, u Kraljevu je izvršena zamena LED rasvetom starih i dotrajalih živinih sijalica. Ukupna vrednost Projekta je 320 miliona dinara bez poreza na dodatu vrednost, a Vlada Republike Slovenije je bespovratno dala 30 odsto sredstava gradu Kraljevu.\nPovodom zaključenja prve faze Projekta „Rekonstrukcija javne rasvete u gradu Kraljevu“, u okviru Zvanične razvojne pomoći Republike Slovenije u obliku donacije, Kraljevo su posetili predstavnici donatora i institucija uključenih u realizaciju projekta.\nPored zamenika direktora Centra za međunarodnu saradnju i razvoj Mojce Kopše, kao donatora u ime Republike Slovenije, gosti grada, sa svojim saradnicima, bili su i ministar privrede Slovenije Zdravko Počivalšek, predstavnici Ambasade Slovenije u Republici Srbiji, direktor kompanije „Lumenia“, koja proizvodi svetiljke - Tomaž Smrkolj, direktor „Elektromontaže“, koja je na čelu konzorcijuma koji je dobio posao u našem gradu - Zoran Stanković. Predstavnicima lokalnih samouprava zainteresovanih da se upoznaju sa ovim načinom veoma uspešne saradnje Projekat je predstavio direktor Javnog preduzeća za uređivanje građevinskog zemljišta „Kraljevo“ Aleksandar Nestorović.\n„Zamena je izvršena u svim delovima grada gde su postojale stare živine sijalice, uglavnom u prigradskim naseljima i seoskim područjima. U skladu sa Ugovorom koji smo potpisali krajem januara ove godine, zamenićemo još 2.000 sijalica. Sijalice koje smo kupili imaju garanciju od 10 godina, što omogućava da pokrijemo troškove projekta i u narednim godinama zarađujemo i zaštitimo životnu sredinu“, objasnio je gradonačelnik Kraljeva.\n„Projekti slični ovom u Kraljevu podstiču dobru privrednu saradnju naše dve zemlje. Mi ćemo kao država i dalje činiti sve da podržavamo takve projekte“, poručio je slovenački ministar privrede.\n„Pokušaćemo da proširimo saradnju i na druge firme iz ovog regiona, ne samo kroz razmenu, koja raste svake godine, već i kroz zajedničko angažovanje i na projektima i na trećim tržištima i napravimo obostrani benefit“, poručio je Tufegdžić.\n„Projekat će se konačno pokazati isplativim kroz uštedu električne energije jer će se živine sijalice zameniti modernom rasvetom, a kroz grant slovenačke Vlade čitav projekat dobija novu dimenziju isplativosti“, istakao je Stanković.\nNakon sastanka, gosti i domaćini su obišli i jednu od lokacija na kojima je postavljena nova moderna LED rasveta - Boračko naselje.


Trakai pojačan za revanš sa Partizanom, sad ima i univerzalca - Infobrif\nObjavljeno 31.07.2018. u 19:13\n“Traore je jedan od naših najsvestranijih fudbalera, možete ga ‘baciti’ gde god je potrebno popuniti rupe. Da li će tako biti i u četvrtak? Ne znam, to je nadležnost trenera, treba imati u vidu da nije igrao dva meseca. S druge strane, protiv Dainave je pokazao da je spreman“, istakao je Lemežis.\nDo sada je Traore u Trakaiju igrao i kao defanzivac, krilo, napadač, u nedelju je nastupio u veznom redu, još samo na golu nije bio…\nAP Vojvodina traži povratak imovine\nProtest advokata: Očekujemo da se ubica privede pravdi


ZA RS NEPRIHVATLJIV PRIJEDLOG EVROPSKE KOMISIJE PO PITANJU ADAPTACIJE SPORAZUMA O STABILIZACIJI I PRUDRUŽIVANJU\nVlada Republike Srpske obaviještena je o dopisu upućenom Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH od Mikele Matuele (dopis od 07.06.2016.godine), šefa pregovaračkog tima ispred Evropske Komisije, a po pitanju adaptacije Sporazuma o stabilizaciji i prudruživanju. U dopisu se razmatraju zahtjevi obe strane, te izražava spremnost EK za prihvatanje određenih zahtjeva BiH, uz obavezu da BiH prihvati najveći broj trgovinskih ustupaka za oko 200 poljoprivrednih proizvoda koji se uvoze u BiH.\nRazmatranjem dostavljene ponude, utvrđeno je da su povlastice koje bi se eventualno dale EU strani mnogo vrijednije od povlastica koje BiH dobija, te Vlada RS smatra da prihvatanje ovog prijedloga EK nije opravdano.\n"Predloženim pozicijama, bez uređenog sistema prihvatanja EU fondova za razvoj poljoprivrede, u uslovima nekorišćenja mjera zaštite, nismo uvjereni u pozitivne strane eventualnih izmjena SSP u ovom momentu", navodi se u saopštenju.\nVlada Republike Srpske i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS smatraju da bi se prihvatanjem ovakvim izmjena SSP išlo ka daljem devastiranju agrarnog sektora Republike Srpske, odnosno da bi se on doveo u izuzetno težak položaj, posebno primarna proizvodnja. U tom smislu odgovornost za posljedice odluka koje se odnose na poljoprivredne proizvođače iz Srpske, moraju preuzeti kadrovi Republike Srpske u Savjetu ministara BiH.\nIzvor: Vebsajt poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, 10.6.2016.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Suđenje Mandiću i Kneževiću farsa"\nODBOR ZA ODBRANU 17. 03. 2019. 12:24 >> 11:50 11\nODBOR ZA ODBRANU\n"Suđenje Mandiću i Kneževiću farsa"\nSuđenje u procesu za pokušaj terorizma na dan parlamentarnih izbora 2016. godine pokazalo je da Crna Gora nije pravna država, saopšteno je danas iz odbora za odbranu optuženih lidera Demokratskog fronta (DF) Andrije Mandića i Milana Kneževića.\nOni su kazali da je poslije dvije godine "sramotnog suđenja, u Crnoj Gori poslije niza skandala do završnih riječi i pred samu presudu došao kafkijanski proces vođama DF-a".\n"Ubrzano suđenje, čija su ročišta zakazivana iz nedjelje u nedjelju pokazalo je da se u Crnoj Gori sudi svim demokratama i slobodarima, ali da je na optuženičkoj klupi i čitav jedan narod koji živi u ovoj državi – Srbi", navodi se u saopštenju.\nOcjenjuje se da je suđenje najobičnija farsa, da je pokazalo da Crna Gora nije pravna država i da su, kako se navodi, sudija i tužilac tijesno povezani sa nedemokratskim režimom.\nOni su rekli da sud na prošloj sjednici nije htio da u svoje materijale uvrsti svjedočenje nekadašnjeg krunskog svjedoka Aleksandra Sinđelića koji je, kako navode, u više prilika po bijegu iz Crne Gore opovrgao svoje svjedočenje i tvrdio da su ga u mučili kako bi iznudili priznanje.\nČlanovi odbora su profesor Čedomir Antić, sudija Ustavnog suda Srbije Jovan Ćirić, profesor Momčilo Pavlović, direktor Instituta za Savremenu istoriju u Beogradu Miša Đurković, direktor Instituta za evropske studije u Beogradu, filozof i narodni poslanik u Skupštini Srbije Đorđe Vukadinović i Aleksandar Raković, viši naučni saradnik Instituta za noviju istoriju Srbije.


Vesti online / Srpski informativni portal / Trifunović apelovao na Vučića, "država uplaćuje 250.000 €"\nOsnivač i predsednik Upravnog odbora Fondacije “Podrži život“ Sergej Trifunović uputio je u molbu predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\n- Molim gospodina Aleksandra Vučića da te novce, što je navodno država odvojila kad smo prikupili potreban iznos, uplati na naš račun, jer imamo još petoro dece na čekanju. Nadam se da neće izneveriti - napisao je Trifunović povodom prikupljana novca za odlazak četvorogodišnjeg Dušana Todorovića na lečenje u inostranstvo. U subotu je Fondacija objavila da je prikupila novac potreban za lečenje četvorogodišnjeg Dušana Todorovića.\nNavodi da su Vlada i predsednik Srbije doneli odluku da se uplati 250.000 evra za lečenje pet pacijenata i dodaje da je država do sada poslala 127 pacijenata u inostranstvo na lečenje.\nLončar je za RTS naveo da su Vlada i predsednik Srbije doneli odluku da se sutra uplati 250.000 evra za lečenje pet pacijenata.\n- Sutra ujutru uplaćuje se 250.000 evra humanitarnoj organizaciji koja je rekla da ima još petoro pacijenata, ne ulazimo uopšte, dajemo novac da se svima pomogne - rekao je ministar.\nDodaje da je država do sada poslala 127 pacijenata u inostranstvo na lečenje.\n- Država čini sve što je u njenoj moći da pomogne bolesnoj deci. Sada trošimo 15 puta više novca na lečenje pacijenata. Svi radimo na tome da što više dece pošaljemo na lečenje u inostranstvo ali i na tome da strani stručnjaci dođu u Srbiju i obuče naš kadar - navodi ministar.\nDodaje da država nije imala budžet za retke bolesti koji sada iznosi dve milijarde dinara.\nZahvaljuje svima koji su se odazvali i pomogli.\nDušan Todorović je četvorogodišnji dečak iz Kušiljeva, kod Svilajnca, koji boluje od tumora neoblastom. Pojavile su mu se recidivne promene, zbog kojih je hitno morao da ode na lečenje. On je avionom koji je obezbedila Vlada Republike Srbije uz pratnju lekara Dečije bolnice u Tiršovoj, otputovao na lečenje u Barselonu.


Borelj i Varheji o Srebrenici: Bolno sećanje, u Evropi "nema mesta za poricanje genocida"\n14:16 >> 18:20\nEU podseća na zajedničku dužnost sećanja i ukazuje da u Evropi nema mesta za poricanje genocida.\nŽozep Borelj i Oliver Varheji, Francois Walschaerts/Pool Photo via AP\nPovodom obeležavanja 26. godišnjice zločina u Srebrenici, EU podseća na “zajedničku dužnost sećanja” i ukazuje da u Evropi “nema mesta za poricanje genocida”.\nU zajedničkom saopštenju šefa diplomatije EU, Žozepa Borelja i komesara za proširenje, Olivera Varheija, podseća se na žrtve, izražava saučešće porodicama, ali ukazuje i na, kako se navodi, ”sopstvenu odgovornost Evrope što nije bila u stanju da spreči genocid u Srebrenici, jedan od najgorih zločina u modernoj istoriji Evrope”.\nČedomir Jovanović nosio tabute žrtava Srebrenice: Lider LDP-a u Potočarima (VIDEO)\nPoslanik DF kritikuje delegaciju Crne Gore: Idete u Srebrenicu, a 22 godine niste otišli u Murino\n-Srebrenica nas bolno podseća na potrebu da se čvrsto i odlučno založimo za mir, ljudsko dostojanstvo i sve vrednosti koje podupiru našu Uniju. Služenje pravdi i izgradnja boljeg društva najbolji su načini sećanja na one koji su sistematski i namerno ubijani. Ovo je neophodan korak za rad na boljoj zajedničkoj budućnosti svih Evropljana, stoji u zajedničkom saopštenju.\nBorelj i Varheji naglašavaju da međunarodni sudovi i domaći sudovi u BiH i susednim zemljama moraju i dalje da rade na dostizanju pravde za sve žrtve ratnih zločina, ali i dodaju da se mir ne može graditi samo na pravdi.\n”Politički lideri Zapadnog Balkana moraju svojim primerima da priznaju šta se dogodilo, odajući počast žrtvama i istinski promovišući pomirenje suočavanjem sa korenima mržnje koja je dovela do genocida. U Evropi nema mesta za poricanje genocida, revizionizam i veličanje ratnih zločinaca, koji su u suprotnosti sa najosnovnijim evropskim vrednostima. Pokušaji prekrajanja istorije su neprihvatljivi, poručuje se u saopštenju.\nOliver Varheji srebrenica Žozep Borelj


Crna Gora: U Skupštini sprečena tuča Laloševića i Mandića - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sarajlije odale počast preminuloj Berini Video debata: Protesti u BiH - kako dalje? Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Rusija - 50. godina od prvog odlaska žene u svemir Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Crna Gora: U Skupštini sprečena tuča Laloševića i Mandića Printajte Veličina slova - + 16.05.2012 Sednica Skupštine Crne Gore prekinuta je nakon žučne rasprave dvojice opozicionara, lidera Nove Andrije Mandića i potpredsednika SNP-a Vaslija Laloševića.\nFizički kontakt sprečio je Velizar Kaluđerović (SNP), koji je stao ispred Laloševića ne dozvoljavajući mu da izađe da se obračuna sa Mandićem.\nRaspravi Mandića i Laloševića prethodilo je odbijanje predsedavajućeg Rifata Rastodera da poslaniku Nove Radojici Živkoviću da reč.\nPovod za svađu bilo je poslaničko pitanje Živkovića, koji je konstatovao da je kandidat za sudiju u Bijelom Polju Mirjana Knežević odbijena jednoglasnom odlukom Sudskog saveta "samo zato što je srpske nacionalnosti".\nNakon toga reagovao je Neven Gošović (SNP) koji je i član Sudskog saveta, ističući da odluka nije bila jednoglasna.\nŽivković je ponovo tražio reč da bi pročitao odluku Sudskog saveta u kojoj se navodi da je odlučeno jednoglasno, ali mu Rastoder nije dozvolio.\nU trenutku dok je Andrija Mandić pravdao zahtev Živkovića da dobije reč, Vaslije Lalošević se sa svog mjesta uključio u raspravu.\nSituacija je kulminirala Mandićevim pozivom Laloševića na obračun, što je sprečio Kaluđerović, dok je u holu intervenisalo i skupštinsko obezbeđenje, koje sprečilo novinare da dođu do poslaničkih klubova Nove i SNP-a.


Vučić na mrežama najviše zahvalan Kini, EU pomenuo jednom\nPolitika Autor:Vojislav Milovančević10. apr. 202021:19 > 22:49\nFoto:FOTO TANJUG/ DRAGAN KUJUNDŽIĆ - bk\nOd uvođenja vanrednog stanja u Srbiji, 15. marta, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je nekoliko puta na svom Instagram profilu isticao značaj pomoći i podrške koje su određene države uputile našoj zemlji. Vučić je 13 puta postavljao objave gde je direktno ili indirektno isticao pomoć Kine. Nakon te zemlje, slede Rusija kojoj se predsednik zahvalio dva puta, zatim Norveška i Francuska sa po jednom objavom na Instagram profilu prvog čoveka države. Pomoć Evropske unije predsednik Srbije ni jednom nije pomenuo na ovoj društvenoj mreži.\nDva dana po uvođenju vanrednog stanja, Vučić je na svom Instagram profilu objavio zahvalnost za najavljenu pomoć Kine na sledeći način.\n„Srećan sam i ponosan što imam takve prijatelje. Nikada vam ovo nećemo zaboraviti“, napisao je Vučić, nakon najave da će Kina uputiti pomoć Srbiji i da će u našu zemlju doći kineski stručnjaci.\nIstog dana predsednik je poručio da Srbija nikada neće zaboraviti prijateljstvo koje je Kina iskazala prema njoj.\nTri dana kasnije, Vučić je na svom Instagram profilu pozdravio dolazak Kineza na sledeći način:\nDočeku prvog aviona sa pomoći iz Kine, Vučić je lično prisustvovao. A fotografije sa tog događaja ubrzo su osvanule na predsednikovom profilu, gde je on još jednom naglasio koliko je značajno prijateljstvo Srbije i Kine.\nIzuzev pomenutih Instagram objava, prvi čovek države još se osam puta, direktno ili indirektno, zahvalio Kini. A nakon što je Norveška uputila pomoć Srbiji u iznosu od 5 miliona evra, Vučić je takođe iskoristio priliku da izrazi zahvalnost toj skandinavskoj zemlji.\nPrethodne nedelje, predsednik Srbije razgovarao je sa prvi čovekom Francuske Emanuelom Makronom. Nakon razgovara, Vučić je obajvio da Srbija ima podršku ove države, jedne od najuticajnijih u Evropskoj uniju, u borbi protiv koronavirusa.\nVucicMakron/foto instagram printscreen\nDva puta hvala Rusima i zahvalnost komesaru EU na ličnom angažmanu\nNakon što je Rusija, 3. aprila, uputila pomoć Srbiji, poslavši stručnjake za suzbijanje epidemije, kao i medicinsku opremu, predsednik Srbije je u dva navrata istakao značaj te podrške.\nZbog upućene pomoći Ruske Federacije, Vučić se zahvalio predsedniku te države Vladimiru Putinu.\nVučić i Putin/Instagramprintscreen\nS druge strane predsednik Srbije ni u jednoj od svojih objava na Instagram nije pomenuo pomoć koju je Evropska unija uputila Srbiji, a nekoliko put je čak kritikovao način na koji EU postavila prema krizi prema Srbiji, navodeći da evropska solidarnost ne postoji.\n„Evropska solidarnost ne postoji. To je bila bajka na papiru. Ja sam danas uputio posebno pismo jedinima koji mogu da pomognu, a to je Kina“, izjavio je Vučić 15. marta na dan kad je u Srbiji uvedeno vanredno stanje.\nDoduše, na svom Tviter nalogu, naveo je da je razgovarao sa komesarom za susedsku politiku i proširenje EU Oliverom Varheijem, o pomoći koju ta zajednica upućuje Srbiji, zahvalivši se ujedno komesaru Unije na ličnom angažmanu.\nPodsetimo, nedavno je ambasador Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici za Nova.rs rekao da EU pomaže Zapadni Balkan sa više od 700 miliona evra i da su međunarodna saradnja i solidarnost, danas više nego ikada, ključni.\nEjdus: Pomoć EU Srbiji se doživljava kao pomoć zle maćehe\n“Danas je EU predstavila svoj globalni odgovor na pandemiju koronavirusa, sa finansijskom podrškom u vrednosti od 15,6 milijardi evra”, rekao je Fabrici.\nPočetkom meseca, objavljavena je vest da je naša država od novca dobijenog od EU kupila 75 respiratora,da je Unija donirala Srbiji 4,9 miliona za nabavku medicinske opreme. Krajem prethodnog meseca, objavljeno je da je Srbija dobila 15 milona evra pomoći od Evropske unije za borbu protiv pandemije koronavirusa.\nAleksandar VučićEvropska unijaKinaRusija


Sve više kredita ide firmama - Srebrenik.NETwork\nSrebrenik.NET / Aktuelno / Sve više kredita ide firmama\nPiše: Srebrenik.NETwork u Aktuelno, Gradska hronika 17.09.2016 5 Views\nBanke u Federaciji BiH sve više kreditiraju kompanije iz privatnog sektora, a evidentan je ukupan rast plasmana kreditnih sredstava, navodi se u najnovijem izvještaju Agencije za bankarstvo FBiH (FBA) za prvih šest mjeseci ove godine.\nOstvaren je, ukupno, blagi rast kredita od tri posto, ali je znatno povećan plasman novih sredstava, i to za čak 11 posto u odnosu na isti period prošle godine. Iako se ocjenjuje da ukupno bankarski sektor doživljava stagnaciju, podaci govore da se odnos između kreditiranja potrošnje i stanovništva naprema privrede mijenja u pozitivnom smislu.\nPrema najnovijim pokazateljima Agencije, u prvoj polovini 2016. ostvaren je rast kredita od tri posto ili 361 milion KM, a sa 30. junom ukupan iznos svih kredita iznosio je 12 milijardi KM. Ali je iskazana znatna promjena trenda.\n– U prvoj polovini 2016. plasirane su ukupno 4,3 milijarde KM novih kredita, što je za 11 posto ili 437 miliona KM više nego u istom periodu prethodne godine. Od ukupno plasiranih kredita, na privredu se odnosi 70 posto, a na stanovništvo 26,7 posto – navode iz FBA-e.\nU prvoj polovini 2016. zabilježena su pozitivna kretanja u segmentu sektorskog kreditiranja, posebno u drugom kvartalu, odnosno veće kreditiranje privatnih preduzeća nego stanovništva, ističu u izvještaju.


Gejts se sa 2,2 mlrd dolara kladi u oporavak poslovnog turizma - Bonitet\nGejts se sa 2,2 mlrd dolara kladi u oporavak poslovnog turizma\nFond povezan sa Bilom Gejtsom preuzima kontrolu nad hotelima “Four Seasons”, što će koštati 2,2 milijarde dolara.\nGejtsov “Cascade Investment LLC” kupuje oko 50 odsto udela saudijskog princa Alvalida bin Talala, čime će steći 23,8 odsto udela ovog princa milijardera, istovremeno podižući time svoje vlasništvo na 71,3 odsto.\nGejts se ovim potezom praktično kladi na oporavak poslovnog turizma, koji je pretrpeo udarac tokom pandemije. Najmanje dva hotela Four Seasons – uključujući i onaj u centru Menhetna – trenutno su zatvorena, a lokacija u centru Menhetna, koja je u vlasništvu osnivača milijardera Taj Vornera, „prolazi kroz značajne infrastrukturne radove i održavanje”. Međutim, jedan insajder iz ove industrije rekao je Forbes-u da luksuzni hoteli poput Four Seasons -a gube novac ako ne rade sa vrlo visokim stepenom popunjenosti.\nKako prenosi Reuters, Alvalid poseduje udele u mnogim kompanijama, kao što su “Citigroup Inc” i kompanija “Lyft Inc”, a prodavao je svoje udele u hotelima u poslednjih 10 godina.\nPrinc je, podseća Reuters, oslobođen početkom 2018. godine, nakon što je zadržan u hotelu “Ritz-Carlton” u Rijadu, sa mnoštvom članova kraljevske porodice, visokih zvaničnika i biznismena, a u okviru antikorupcijske akcije Saudijske Arabije.\nU intervjuu za Fox News kasnije te godine, Alvalid je rekao da mu je pritvor “oprošten i zaboravljen”.\n“Cascade” je odbio da da detalje o ovom finansijskom potezu.\nFirma je prvi put investirala u “Four Seasons” 1997.godine, a predstavlja najvećeg privatnog vlasnika poljoprivrednog zemljišta u SAD. Gejtsova investiciona firma takođe poseduje udeo u autosalonu AutoNation, proizvođaču poljoprivredne opreme John Deere i drugim kompanijama.\nPrethodni tekstPaypal kupuje japansku platnu platformu za 2,7 mlrd dolara\nSledeći tekstPar rečenica bivšeg reprezentativca koje morate da pročitate ako planirate da pokrenete biznis


Toyota je započela prodaju automobila u Evropi 1963. godine preko zvaničnog distributera. Od 1990. Toyota je investirala preko 7 milijardi € širom Evrope i trenutno zapošljava oko 81,000 ljudi, bilo direktno ili u maloprodajnoj mreži.Toyotin rad u Evropi podržava mreža od 31 nacionalne kompanije za prodaju i marketing u 56 zemalja, oko 3,000 prodajnih mesta i devet fabrika. 2009. Toyota i Lexus su prodali ukupno 882,351 vozila.Sa više od 200,000 hibrida na evropskim putevima, oba brenda imaju značajnu ulogu u razvoju i proizvodnji ekoloških vozila.\nToyota u Evropi: naše nasleđe. Obeležavamo više od 70 godina istorije Toyote sa vizuelnim putovanjem koje prati put od jedne male porodične firme u Japanu do najveće svetske automobilske kompanije. Više...\nToyotin proizvodni sistem Toyotin proizvodni sistem (ili TPS), ponekad nazvan “lean” proizvodnja ili “just-in-time” sistem, je danas priznat i izučavan od perspektivnih proizvođača širom sveta. Više...


Javno - istrazivanja - Slučaj Jovanjica: Među uhapšenima pripadnici MUP i BIA\nIako nema zvaničnih podataka o identitetu uhapšenih, advokat jednog od osumnjičenih potvrdio je za BIRN da je njegov klijent inspektor policije\nMeđu sedam uhapšenih u okviru istrage u predmetu Jovanjica, prema saznanjima BIRN-a, ima pripadnika MUP-a i BIA-a. BIRN je delimičnu potvrdu te informacije dobio i od advokata Jugoslava Tintora, koji zastupa jednog od osumnjičenih.\nAdvokat Tintor kaže za BIRN da ne može da otkrije identitet svog klijenta, jer nije praksa da se to čini dok osumnjičeni ne daju iskaz kod tužioca. On je, međutim, potvrdio da je njegov klijent inspektor policije.\n„Nije to neka tajna, ali takva je praksa. U fazi kada dođete i preuzmete rešenje o zadržavanju u pritvoru, vi nemate ni krivičnu prijavu, ni šta se stavlja na teret, ni imena drugih uhapšenih. Nemate ništa, daju vam samo rešenje o zadržavanju“.\nTintor je rekao da očekuje da će sutra tokom dana uhapšeni biti privedeni kod tužioca na saslušanje i da će tada imati više informacija o današnjem privođenju.\nKako je Tužilaštvo za organizovani kriminal (TOK) prethodno saopštilo, u nastavku istrage u predmetu „Jovanjica“, nakon višemesečnog predistražnog postupka, danas su u zajedničkoj akciji\nBezbednosno-informativne agencije, Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe unutrašnje kontrole (SUK) i Službe za borbu protiv organizovanog kriminala (SBPOК), pripadnici policije uhapsili sedam osoba, dok je osma u pritvoru, a deveta je u bekstvu.\nTužilaštvo je saopštio da je uhapšeno pet pripadnika državnih organa. Nije navedeno, međutim, u kojim državnim organima su uhapšeni zaposleni, a saopšteni su samo njihovi inicijali: A.T., B. R., R. B., M. К. i Z. B. Osim njih, uhapšene su još dve osobe sa inicijalima M. T. i S.M.\nOni su privedeni zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo udruživanje radi vršenja krivičnih dela, neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojne droge, zloupotreba službenog položaja i falsifikovanje isprava.\nČlanovi te organizovane kriminalne grupe su u periodu od početka 2019. do 14. novembra 2019. godine vršili navedena krivičina dela po nalogu organizatora Predraga Koluvije koji se u pritvoru nalazi od 14. novembra 2019. godine, o čemu je BIRN pisao u tekstovima koje možete pročitati ovde. Protiv Koluvije i još devet osoba optužnica je podignuta početkom maja ove godine.\nKoluviju je sredinom novembra zaustavila policija nakon što je divljao po auto-putu u belom “audiju 8” sa rotacijama i sirenom.\nKod njega i njegovog suvozača pronađene su policijske značke, a Koluvija je potom policajce odveo do svojih staklenika „Jovanjica“ gde se navodno uzgajala zdrava hrana. Umesto zdrave hrane i organskih proizvoda, za šta je ovo gazdinstvo registrovano, policajci su zatekli hektare zemljišta zasađenog kanabisom.


Planinari PSK „Železničar“ iz Kraljeva pomogli Rogićima - KRUG\nLjudima dobre volje koji žive za druženje sa planinama bilo je važno da porodici iz zaseoka Gradi iznad Žiče pomognu da bezbrižnije sačekaju predstojeću zimu\nU nevremenu koje je, poslednjeg dana jula ove godine, zahvatilo kraljevački kraj – grom je zapalio štalu porodice Rogić u Gradima iznad Žiče. Izgorelo je oko 1.500 bala sena, bez skloništa za zimu ostalo je 40 grla stoke. Komšije su obećale da će pomoći radom, ali bi, pisali smo tada u tekstu o ovom DOGAĐAJU Rogićima od velike pomoći dobrih ljudi bili građevinski materijal i stočna hrana.\nPlaninari Planinarsko-sportskog kluba „Železnicar” organizovali su se i napravili akciju pomoći porodici Rogića iz zaseka Gradi iznad Žiče. Ovoj porodici grom je nedavno zapalio štalu, a u požaru je osim objekta koji je u vatri teško oštećen – potpuno izgorelo i oko 1.500 bala sena.\nDa bi Rogići sa manje straha čekali predstojeću zimu, planinari PSK kupili su 212 bala sena, koje je utovareno u Oplanićima i dovezeno Rogićima. Osim sena, za pomoć Rogićima planinari su prikupili još oko 200 evra gotovine kao pomoć za rekonstrukciju štale, uz ponudu da u radovima i sami učestvuju.\n– Mi smo srećni, a Rogići su bili, i srećni, i neskriveno i iznenadjeni, jer nisu bili obavešteni da im naša pomoć stiže – zadovoljno kažu članovi PSK „Železničar“ koji su bili deo akcije.\nNikoga, kako žele, ne žele da izdvajaju posebno, jer je želja da pomognu bila zajednička, a ona briše razlike u tome koliko je ko i šta dao, jer je svako dao – koliko je mogao. Rogići i planinari razmenili su osmehe i reči ohrabrenja, a uz njih – svaka muka – uvek se manjom čini.\nTags: 212 bala sena, grom spalio Štalu, Kraljevo, planinari PSK Železničar Kraljevo, pomoć Rogićima iz Žiče, portal Krug, zaseok Gradi\nDa li je voda iz kraljevačkog vodovoda ispravna za piće?


Savet bezbednosti produžio mandat misije UN u Avganistanu\nSB UN pozvao avganistansku vladu da uz međunarodnu pomoć nastavi da se suočava sa pretnjama "terorističkih grupa"\nRezolucijom koja je jednoglasno usvojena u petak uveče produžuje se misija Ujedinjenih nacija (UNAMA) u Avganistanu do marta 2018. i izražava ozbiljna zabrinutost zbog prisustva i potencijalnog jačanja ogranaka "Islamske države" koji predstavljaju "ozbiljne pretnje za bezbednost Avganistana i zemlje u regionu", prenosi Beta.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih Nacija pozvao je istom prilikom vladu Avganistana da počne da rešava "alarmantne pretnje" koje za stabilnost i bezbednost zemlje predstavljaju talibani, Al Kaida, kao i njeni ogranci i druge ekstremističke grupe.\nTakođe, Savet bezbednosti ponovio je podršku avganistanskim Nacionalnim odbrambenim i bezbednosnim snagama, posebno u borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma. Pozvao je avganistansku vladu da uz međunarodnu pomoć nastavi da se suočava sa pretnjama "terorističkih grupa".\nPrema podacima UN, prošle godine u Avganistanu je ubijeno 3.498 ljudi, uključujući 923 dece, a još 7.920 osoba je ranjeno. To je, kako se navodi, najviši broj civilnih žrtava od 2009. kada je misija UNAMA počela sistematski da beleži civilne žrtve.


Ministarstvo: Revizija svih dozvola nakon izmene Zakona o upravljanju otpadom - SRDA\nMinistarstvo: Revizija svih dozvola nakon izmene Zakona o upravljanju otpadom\nNakon donošenja izmena i dopuna Zakona o upravljanju otpadom biće izvršena revizija svih dozvola koje su izdate od nadležnih organa, saznaje portal SRDA.rs u Ministarstvu zaštite životne sredine.\nPrema podacima Agencije za zaštitu životne sredine sada je aktivno ukupno 2.486 dozvola za upravljanje otpadom koje je izdate na republičkom, pokrajinskom i lokalnom nivou.\n– Imajući u vidu podatke o proizvodnji otpada, a zatim i analizom izdatih dozvola, za određene vrste otpada postoji i više nego dovoljan kapacitet u smislu zbrinjavanja, dok za neke vrste otpada nisu još uvek uspostavljena postrojenja. Gledajući sam broj izdatih dozvola ne postiže se uvid u najvažnije aktivnosti, poput trajnog zbrinjavanja otpada. Trenutni fokus Ministarstva zaštite životne sredine je da kroz Program upravljanja otpadom uspostavi potrebe za novim postrojenjima i ciljeve u upravljanju otpadom – kažu u Ministarstvu.\nDozvole se izdaju za sakupljanje, transport, skladištenje, tretman i odlaganje za opasan i neopasan otpad. Dosta firmi koje imaju dozvole ne obavljaju sve delatnosti po dozvoli, ili ne rade sve vrste otpada za koje su dobili dozvolu.\n– Za tretman građevinskog otpada su izdate brojne dozvole, ali se tim poslom ne bavi nijedna firma. Sve dozvole za građevinski otpad i za druge tokove otpada treba da se ukinu, da se uspostavi standard i način rada, pa da operateri ponovo konkurišu za dozvole – rekao je za naš portal Dejan Bojović, generalni sekretar Srpske asocijacije za rušenje, dekontaminaciju i reciklažu.\nOduzeto 13 dozvola\nPrema podacima Ministarstva, prošle godine su nadležni organi su doneli 13 rešenja kojima se oduzimaju dozvole za upravljanje otpadom. U obaveštenjima Ministarstva o oduzimanju dozvola se navodi da su dozvola oduzete zbog nepostupanja u skladu sa uslovima utvrđenim u izdatoj dozvoli i zbog nepostupanja u skladu sa zakonom i propisima u oblasti upravljanja otpadom.\nU Ministarstvu nisu precizirali na koji način će biti realizovana revizija dozvola. Dokument izmena i dopuna Zakona o upravljanju otpadom je bio na javnoj raspravi od 14. oktobra do 5. novembra. Očekivalo se da će promene Zakona biti usvojene do kraja prošle godine, međutim, to se nije desilo. S obzirom na to da sleduju izbori, ovaj dokument će ipak sačekati novi saziv Ministarstva i Narodne skupštine.\ndozvole za skladištenje otpada dozvole za tretman otpada Ministartsvo zaštite životne sredine reciklaža revizija dozvola za otpad Srpska asocijacija za rušenje dekontaminaciju i reciklažu upravljanje otpadom Važno Zakon o upravljanju otpadom


Evo ko je sve pogođen novim uslovima za odlazak u penziju - RTV Santos\nEvo ko je sve pogođen novim uslovima za odlazak u penziju\nOd 1. januara 2019. godine važe novi uslovi za ostvarivanje prava na starosnu i prevremenu starosnu penziju u Srbiji.P\nŽene će tako u penziju odlaziti sa 62 godine i šest meseci, i najmanje 15 godina staža. Muškarci i ove godine u penziju mogu da odu sa 65 godina i najmanje 15 godina radnog staža.\nTako će ove godine za ostvarivanje prava na prevremenu starosnu penziju muškarac morati da ima 40 godina staža i 57 godina i osam meseci života.\nStarosna granica za odlazak žena u prevremenu penziju, ali i godine staža pomeraju se iz godine u godinu.\nPrethodnoTragedija u Zrenjaninu\nSledećePoginula devojka u kupatilu\n25. oktobra 2021.\t18:05\nZurab Datunašvili prvak sveta u rvanju


Objavljeno u kategoriji Lifemagazin na 18.04.2019 15:14:00\nSARAJEVO, (Patria) - Neformalna grupa građana okupljena oko potrebe i ideje da sa svojim porodicama i prijateljima žive u čistom i urednom gradu, a ne u gradu divljih deponija, odlučila je\npokrenuti veliku akciju čišćenja izletišta Barice, u subotu, 20.aprila. Akcija počinje u 11,00 sati, a učestvovat će i sarajevski srednjoškolci.\nNeformalna grupa građana koja je pokrenula akciju „Očistimo grad za jedan dan“ prošlog mjeseca je očistila nekoliko lokacija u Sarajevu, a uz podršku srednjoškolaca, kao i KJKP Rad, prikupljeno je i uklonjeno nekoliko tona smeća.\n„Nažalost, situacija sa čistoćom grada je i dalje očajna i mi smo odlučili da svoje aktivnosti provodimo i dalje jer nas je kontaktirao veliki broj ljudi i organizacija koje žele podržati ovakve akcije,“ kazali su iz ove grupe.\nPrikupljeni otpad tokom akcije čišćenja Barica bit će pokupljen u vreće i deponovan uz osnovni putni pravac, odakle će ga ukloniti KJKP “Rad“.


Celodnevnoj svečanosti pored sadašnjih i nekadašnjih meštana i gostiju iz okolnih mesta, prisustvovali su i predstavnici lokalne samouprave, a pozdravne govore su održali Peter Knezi, predsednik opštine i Dušan Jovanović, predsednik Skupštine opštine koji je između ostalog rekao: „Želimo sledeće godine, kada se ponovo okupimo za poljaničke dane, pored niza ovih komunalnih aktivnosti koje možete da vidite, kao što su asfaltirane ulice, novi bunar, otresišta, atarski putevi, da Poljanice najzad dobiju status Mesne zajednice i sve one ostale benefite koje proizilaze iz toga“.\nZatim je održan kulturno-zabavni program u okviru kojeg su nastupila deca iz škola i vrtića, Gradski duvački orkestar, članovi kulturno-umetničkih društava, a bilo je i takmičenja u kulinarstvu, trke magaraca, uz druženje, muziku i dobru atmosferu.\nNa takmičenju u kuvanju goveđeg gulaša učestvovalo je deset ekipa, a po oceni žirija najukusniji gulaš pripremila je ekipa „Čarli i sin“ iz Bečeja, drugo mesto je osvojila ekipa KUD „Kutaspusta“ iz Drljana, a trećeplasirana je bila ekipa KUD „Pipač“ iz Poljanica.\nUređenje atarskih puteva, odnosno ojačanje prilaznog dela sa atarskog puta na asfaltni put u Mesnoj zajednici Poljanice, počelo je krajem aprila. Taj posao se upravo završava, rekao je Jožef Barna, sekretar Mesne zajednice: „Nadali smo se da će ovaj posao uraditi do proslave Dana Poljanica, ali vremenske prilike nam nisu išle naruku. U ponedeljak (23. maja) je stiglo oko 130 tona kamenja koje još treba da se razvuče i utaba i nadam se da ćemo do kraja ove nedelje završiti sa radovima ukoliko vreme to dozvoli“.\nZa ovaj projekat je Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo odobrio 1,5 miliona dinara, a radove izvodi DTD „Srednja Bačka“.\nU okviru prateće manifestacije, predstavljanje starih običaja i tradicije, gde su deca prikazala veštine sa kamdžijama, najzanimljiviji program, prema oceni publike, izvela je Reka Balanji, druga je bila Kristina Feher, a treće mesto osvojila je Beata Kočiš, članice kulturnog društva „Feher to“.\nNovina na ovogodišnjoj manifestaciji je bila trka magaraca, koja je slatko nasmejala posetioce, a na kojoj je učestvovalo osam takmičara. Za pobednika je proglašen Maćaš Bičkei mlađi, drugo mesto je osvojio Roland Sabadi, a treće Deneš Božoki, svi iz Poljanica. Organizator je osvajačima prva tri mesta na svim takmičenjima dodelio pehare i diplome.\n„Celodnevni program povodom Dana Poljanica možemo okarakterisati kao veoma uspešan, bar po reakcijama posetilaca i po SMS porukama koje smo dobili od građana po završetku manifestacije“, rekao je Jožef Barna, sekretar Mesne zajednice. „Dobili smo pohvale i za hranu, muziku, program i uopšte za čitavu atmosferu i ambijent, tako da smo zadovoljni i možemo da kažemo da je sve uspešno realizovano. Oko trke magaraca, pošto smo to po prvi put organizovali, a bilo je i magaraca koji su prvi put trčali, bilo je komičnih situacija, jedina zamerka je bila što su se pojedinci iz publike neprimereno odnosili prema tim životinjama, tako da ćemo sledeći put nastojati da do toga ne dođe. U programu je učestvovao i Gradski duvački orkestar, oko 60 izvođača je nastupilo iz MKD „Petefi Šandor“, a zahvalio bih se i auto školi ’Leson’ koja je besplatno prevezla učesnike programa. Posetilaca je bilo dosta ali smo očekivali više, jedan od razloga je to što se ova manifestacija poklopila sa jednim privatnim slavljem pa je veliki broj meštana zbog toga bio u Bečeju i to nam je pokvarilo očekivanja.“\nMesna zajednica Poljanice: Zakasnelo obaveštenje o konkursu\nViše iz ove kategorije « Crno-beli svet: Dan mladosti i tuge\tU sredu je zasedala Skupština opštine: Usvojen plan regulacije centra grada »


Home / Lokalna samouprava / Počelo uređenje fasada na zgradama u centru grada\nGradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić danas je sa šefom kabineta gradonačelnika Aleksandrom Ćirićem, obišao radove na uređenju fasade i unapređenju energetske efikasnosti u ulici Vojvode Stepe, u centru grada. Vasić je tom prilikom kazao da je za ovu godinu u Fondu za energetsku efikasnost izdvojeno 15 miliona dinara. Zgrada u ulici Vojvode Stepe prva u gradu na kojoj će se uraditi nova fasada i značajno povećati energetska efikasnost. Nakon ulice Vojvode Stepe, odmah iza Pošte, radiće se i na pojedinim zgradama u Ulici Knjaza Miloša, kazao je Vasić. On je ujedno pozvao stanare zgrada da učestvuju na ovom konkursu u što većem broju kako bi ovim značajnim poslom bio obuhvaćen što je moguće veći broj stambenih zgrada u našem gradu. Vasić je dodao da će i naredne godine biti opredeljeno najmanje 15 miliona dinara za ove namene.\n-Učešće Gradske uprave u obnovi ove fasade u ulici Vojvode Stepe će biti veće od milion dinara, još značajnije radove očekujemo u Ulici Kneza Miloša u brojevima 2 i 2A. Tu smo izdvojili negde oko 11.5 miliona dinara. Na ovaj način radimo dve veoma bitne stvari, najpre poboljšavamo energetsku efikasnost zgrada, produžavamo vek trajanja zgrade, trošiće se manje energije, a s druge strane, dobićemo lepši grad-kazao je Vasić.\nUpravitelj zgrada koje će dobiti nove fasade u Ulici Vojvode Stepe Zoran Mijalković kazao je novinarima da će zahvaljujući lepom vremenu, ali i činjenici da je za pomenute zgrade za kratko vreme prikupljena neophodna dokumentacija, ovaj značajan posao biti obavljen ove godine.\n-Kompletna zgrada će po završenim radovima biti mnogo bolja i kvalitetnija za život stanara nego što je to bio slučaj ranije-kazao je Mijalković.\n← Previous Story Pirot dobija novi Kej kod naselja Rogoz\nNext Story → Grad Pirot donirao sanitet Službi hitne pomoći


14.02.2018. 20:31 > 20:32\nNo, kako su nam kazali neki od lekara, ima i pacijenata s upalom pluća, a mnogi su zadržani na lečenju.\nDa grip hara, potvrđuju i iz Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH, a u njihovim sedmičnim biltenima navedeno je da se od 29. januara do 4. februara lekaru javilo 1.739 osoba sa simptomima sličnim gripu.\nOd početka sezone do sada registrovano je čak 15.961 takva osoba. No, uprkos ovim dramatičnim podacima, još nije proglašena epidemija na nivou države, entiteta ili kantona.\n- Prema prispjelim podacima, broj obolelih sa simptomima sličnim gripu u Federaciji BiH veći je nego prethodne sedmice, kada smo imali 1.328 prijavljenih. Obolevaju svi, najviše mala deca i školarci – navode iz zavoda.\nOd svih uzoraka poslanih na Kliniku za mikrobiologiju Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu (KCUS), 84,6 odsto je pozitivno na virus gripa.\n- Od toga je 54,5 posto virus gripe tip B i 45,5 odsto virus gripe A H1N1, poznatiji kao svinjski grip – navodi se u podacima zavoda.\nLekari su izrazili bojazan da će broj obolelih rasti i u narednom periodu, s obzirom na to da svake godine u februaru imaju najviše pacijenata, a epidemija jenjava tek od sredine marta.\nEpidemiolozi tvrde da nema mesta panici, dodajući da se prati situacija, odnosno broj obolelih i novootkrivenih slučajeva, te da je aktivnost virusa kao i ranijih godina.


Isplata penzija 6. aprila, kako po penziju u banku? - IlijasNet\nIlijasNet/BiH/Isplata penzija 6. aprila, kako po penziju u banku? *Arhiva\nIsplata penzija 6. aprila, kako po penziju u banku? *Arhiva\nPenzioneri kao jedna od rizičnih grupa stanovništva u vrijeme korona virusa, ozbiljno su shvatili situaciju i pridržavaju se svih mjera i preporuka.\nPokušava se obezbijedimo da svaki penzioner koji je preko 65 godina ili koji je sam, ili koji je na postelji da se do njega dođe, da mu se pruži adekvatna pomoć preko volontera. Bolje je poštovati ova naređenja, nego izazvati bilo kakvu neželjenu situaciju, jer svaki nam je život važan, ovo zajednički moramo svi prebroditi\nOno što je važno za penzionere je da se radi na pronalasku rješenja za isplatu penzija, koja će kako je potvrđeno iz Federalnog zavoda penzijsko-invalidskog osiguranja uslijediti 6. aprila. Postoje dvije mogućnosti:\nZa one penzionere koji ne mogu na bankomat ili moraju doći na šalter da se omogući bez ovjere punomoći, samo sa jednim potpisom, ličnom kartom i tom štednom knjižicom i brojem telefona, tako da bankarski službenik može da provjeri kad dođe na šalter, nazove tog penzionera je li to to. To rješenje mora donijeti Krizni štab Federacije.\nPrijedlog da i banke kad legnu penzije, da i one distribuiraju putem pošta, pa da poštar donese na kućnu adresu svakom penzioneru.\nOvo su za sada prijedlozi, za koje u Savezu penzionera vjeruju da će biti podržani na federalnom nivou. Kada je u pitanju isplata penzija putem pošte, ona će ići redovno, a olakšavajuća okolnost za penzionere je i odluka Federalnog zavoda penzijsko-invalidskog osiguranja da ne moraju podizati čekove o isplati penzija do kraja maja.\nKako bi spriječili širenje korona virusa, iz ovog Zavoda napominju da su obustavili prijem stranaka u poslovnicama. Svi oni koji trebaju određene informacije mogu ih kontaktirati putem telefona, a zahtjeve mogu slati putem e-maila ili pošte.


Kolo za Ginisa u Novom Sadu | Banjaluka.net\nKolo za Ginisa u Novom Sadu\nManifestacija „Veliko kolo za Ginisa“, tokom koje će igrači kulturno-umjetničkih društava iz jedanaest država pokušati da obore Ginisov rekord u najdužem kolu, biće održana u Novom Sadu u nedelju, 4. oktobra, saopštili su danas organizatori.\nZa to veliko kolo, koje će biti igrano na bulevarima i ulicama na novosadskom Novom naselju u 15 sati, učešće je do sada potvrdilo više od 12.000 folkloraša, rečeno je na konferenciji za novinare u Skupštini grada.\nPored velikog kola, kao glavne atrakcije, za publiku će tokom čitavog tog dana biti priređivani koncerti, na kojima će se predstaviti oko 290 kulturno-umetničkih društava iz Srbije i regiona, navedeno je u saopštenju informativne službe gradske skupštine.\nPredsjednica Skupštine grada Jelena Crnogorac pozvala je Novosađane da se priključe ovoj jedinstvenoj manifestaciji i da budu svjedoci obaranja tog rekorda.\nNOVE MJERE: Bez obzira na kontakt sa zaraženim, oni koji su preležali koronu ne moraju u izolaciju


Vesti Autor:Jelena Petrović15. nov. 201917:23 > 17:29\nBorba protiv korupcije nije u Srbiji dala očekivane rezultate, o čemu govori indeks precepcije korupcije koje daje Transparens Internešnel. Kako kaže gost N1, postoji indeks koji pravi jedna NVO – World Justice Progress iz Vašingtona – koja radi istraživanje na 126 zemalja. Kad je u pitanju transparentnost vladavine, borba protiv korupcije, kontrola vlasti, primenjivost zakona, mi smo na 56 od 126 mesta, a u izveštaju za 2018. godinu, ono što je najznačajnije – tri zemlje su ostvarile najgore rezultate – u suštini krenule unazad, a to su Poljska, BIH i Srbija, povdlači Milićević.\n„Bedem u borbi protiv korupcije su institucije sistema“, kaže.\nNavodi da je u slučaju uzbunjivača iz Krušika i onog što je on izneo u javnost trebalo na prvom mestu da se oglasi tužilaštvo, da ono tu ima glavnu reč, da je još tu i Agencija za sprečavanje korupcije i da u dolaženju do podataka, kako kaže, ne smemo nikad da umanjimo ulogu istraživačkog novinarstva koje, kako ocenjuje, „kod nas nije na nivou koji bismo želeli“.\nTe institucije moraju da poštuju neka pravila kad se neke informacije pojavljuju, one treba da pokrenu neki korak – sud će odlučiti da li je bilo korupcije, ali tužilaštvo mora da povuče prvi potez, naglašava.\nAko pogledamo da se Izveštaj Saveta (za borbu protiv korupcije) o prodaji Sartida iz 2004, još nalazi u istražnoj fazi, sasvim je razumljivo pitanje zašto procesi dugo traju, kaže gost N1 koji pita da li to reflektuje činjenicu da je teško doći do podataka, ili je posredi „jedno razmaživanje situacije, jer narod kratko pamti“.\nDelatnost koju mora da radi Agencija – ono što je u zakonu o sprečavanju korupcije koji će uskoro stupiti na snagu stoji je da je jasno definisano šta je sukob interesa, šta je trgovina uticajem, definisano je šta su povezana lica, a to je u prvom redu porodica. „Agencija može da ukaže na to, da obavesti organe, da podnese i prijavu, ali ne može da donese konačnu odluku, to će uraditi sud“. Agencija treba da reaguje, ali tužilaštvo prvo treba da reaguje na ovu situaciju, dodaje.\nMilićević navodi da, po našem zakonu, ukoliko utvrdite potencijalno krivično delo, koje ima opšti interes, dužni ste da ga prijavite, ali ako prijavite delo koje ima neku poslovnu tajnu, vi možete da budete progonjeni. Zato, navodi, tužilaštvo mora da izvaga koja je veća šteta za društvo – jer borba protiv korupcije se na kraju krajeva radi zbog društva.\n„Očekujem da tužilaštvo mora da postupi po zakonskim obavezama, ali mi jako smeta što se cela stvar vrti u jednom krugu i što se više bavimo čovekom koji možda i nije ispunio usklove da dobije status uzbunjivača – ali da li je to bitno kad se gleda o čemu on govori, ili da li je to rešavanje u interesu društva – sasvim sigurno znamo da time tužilaštvo treba da se bavi“, navodi Milićević.\nPredsednik Srbije je rekao da i ako je Branko Stefanović bio u „Krušiku“ ne vidi šta je tu kriminal i da svi na kraju samo govore o sukobu interesa. „Agenciju za borbu protiv korupcije molim da pristupi tome da utvrdimo ima li sukoba interesa“, rekao je Vučić.\nOsvrćući se na izjavu predsednika države, Milićević je rekao da bi jako voleo da on ostane u okviru svojih ustavnih ovlašćenja. Jer nama, koji pokušavamo da se borimo protiv korupcije, te stvari, dolazeći sa takvog mesta – mogu imati neke implikacije po pravosudne organe, istakao je.\nGost N1 je naveo da su napr. u SAD uzbunjivači zaštićeni kao beli medvedi, ilustrujući stanje u Srbiji izjavom prvog uzbunjivača koji je ukazao na korupciju u slučaju autoputeva, a koji je izjavio otprilike – da sam znao da ću ovako da prođem, nikada ne bih prijavio.\nO „poslovoj tajni“ mora mnogo da se razmisli pre donošenja odluke\nVraćajući se na Krušik, kaže da postoji mnogo problema kad je u pitanju „poslovna tajna“. Poslovna tajna pogotovo u preduzećima gde Vlada učestvuje sa stranim partnerom je nešto o čemu Vlada mora mnogo da razmišlja. „Jer ako se saglasite sa stranim partnerom da nešto bude poslovna tajna, a posredi može da bude pranje novca ili izbegavanje poreza, automatski dobijate status saučesnika. Pre donošenja odluke o poslovnoj tajni, mora dobro da se razmisli“, naglašava Milićević.\nKaže da postoje poslovne tajne koje su neminovme, ali da ne vidi zašto bi poslovni podaci koji se odnose na trošenje budžetskih sredstava to bili ili podaci na komercijalne uslove poslovanja. „Ako su poslovanja takva da u njima nema ništa sporno, objavljivanjem tih poslova samo se može dobiti poverenje, a nikako izgubiti. Ako su podaci koje je izneo Aleksandar Obradović netačni, onda on nije izneo tajnu, prema tome ne može zbog toga da bude procesuiran“, istakao je.\nGost N1 kaže da je činjenica da se poslovna tajna „liberalno donosi“ i da može pokriti mnoge komercijalne projekte, a da smo videli u poslednje vreme da svi veliki ugovori koji se rade imaju mnogo aneksa koje ne vidimo, navodeći primer Er Srbije. „U članu 12 stoji da će biti doneto osam dodatnih ugovora, a da će glavni ugovor stupiti na snagu tek kad budu oni usvojeni. A mi ne možemo da vidimo šta i jedan znači“, ističe Milićević, dodajući da građani moraju da znaju o čemu se radi, naročito što se govori da je to u njihovom interesu.\nA, nije u pitanju samo Er Srbija, tu su i Železara, Fijat iz prethodnog perioda…\nDržava, pojašnjava gost N1, jeste obavezna da objasni zašto je neki deo ugovora tajna. „Ali isto tako država snosi odgovornost zašto je taj deo proglašen tajnom i za posledice koje može proizvesti“.\nNa pitanje koliko ovo što je izneo uzbunjivač iz Krušika može da se definiše kao poslovna tajna, Milićević kaže da kada se govori o poslovnoj tajni – onda se govori o nečemu što štiti od (nelojalne) konkurencije.\n„Kad se govori o tome da postoji bilans u jednoj firmi – mi znamo da smo se usaglasili sa uredbama EU o jasnom računovodstvu i iskazivanju podataka. Ne vidim zašto bi, ako je sve bilo u redu, to trebalo da bude tajna, ne vidim kome bi moglo štetiti ako je neko uspeo da nešto proda. Druga stvar je – mi znamo da nismo primarna destinacija, da nismo od interesa za mnoge države, možda bi taj interes porastao ako bi nastupila vladavina prava, ali ako mi prikrivamo podatke o poslovanju, ako onemogućavamo uvide o poslovanju, onda će mnogi potencijalni investitori bežati od te situacije. Oni kojima će to odgovarati su možda ti koje mi baš i ne želimo kod nas“, istakao je Milićević.\nMeđutim, kad je u pitanju lobiranje u Srbiji… Nama se kaže da je Greko tražio, ali nije primenljivo sve u Srbiji što traži, navodi Milićević.\n„Opasnost je u tome što je derogirana uloga vođenja evidencije lobista i licenciranje lobista Agenciji za borbe protiv korupcije“, kaže i pita – da li mislite da ako definišete lobiste, ako završi tu školu, da će on automatski biti pošten.\n„Kakvu će korist običan građanin imati od plaćenih lobista, neće valjda mesna zajednica morati da plati da neko lobira da se stavi kaldrma… Ono što mene najviše brine – ne treba nama lobisti da odlučuju kuda će da ide autoput, nego stručnjaci. Ovaj zakon je omogućio kontakt lobista, i to u kratkom roku, sa ljudima sa kojima mi ne bismo želeli da imaju uvek kontakte“, kaže Milićević, konstatujući da bi ti kontakti bili vredni nadziranja.\nAgencija za borbu protiv korupcijeAleksandar ObradovićAleksandar VučićMiroslav Milićevićsavet za borbu protiv korupcijeTužilaštvouzbunjivači\npre 37 min 15


Serija poslovnih simulacija\nOd vođenja efektivnih sastanaka i planiranja projekata, do rešavanja žalbi potrošača, serija poslovnih simulacija predstavljaju odlično rešenje za jačanje biznis znanja i prakse uz unapređivanje timskih veština - za dupliranje uticaja na učinak.\nPoslovne simulacije su specifičnog sadržaja i predstavljaju kombinaciju izučavanja konkretnih veština i sagledavanja grupnih procesa. Proizvodi iz naše serije poslovnih simulacija pružaju vam znanje “kako do rešenja”, koje je potrebno vašem timu da bi savladao uobičajene, ali i zahtevne poslovne probleme i situacije, i to stručno i pouzdano. U isto vreme, one učvršćuju timske veze i veštine koje su vašem timu potrebne da bi efektivno i efikasno rešio probleme ili doneo potrebne odluke.\nKoristeći u teoriji i praksi dokazane poslovne strategije, bez obzira da li želite da motivišete kolege, pokrenete projekat, izgradite bolji tim ili obučavate zaposlene kako se ponašati u određenim problematičnim situacijama, Human Synergistics poslovne simulacije možete izabrati sa poverenjem. Koristite ove aktivnosti sa grupama koje su nove u simulacijama kao i da grupama koje su već imale iskustva sa jednom ili više Human Synergistics simulacija preživljavanja.\nVodič za konsultante dostupan je uz svaku našu poslovnu simulaciju i sadrži sve informacije koje su Vam potrebne da dizajnirate i vodite uspešan program. Vodič uključuje preporučeno rešenje sa objašnjenjem, instrukcije za obradu podataka, opcije dizajniranja programa i savete za vođenje diskusije o veštinama i procesima koji su doprineli efektnom timskom učinku.\nUnapredite veštine i kompetencije planiranja\nVašem timu dodeljeno je da osmisli plan za realizaciju tajnog projekta.\nPoređajte 20 aktivnosti vođenja projekta prema redosledu njihove realizacije.\n1.5 do 2 časa\nRazvijte upravljačke veštine i rutinu vođenja efektivnih sastanaka\nPad prometa u većini vaših radnji zahteva sazivanje sastanka gde bi ste razmotrili nastali problem.\nPoređajte 20 koraka prema redosledu njihove implementacije kako bi ste maksimizirali efektivnost sastanka.\nNaučite kako da rešavate žalbe potrošača efektivno i efikasno\nPotrošač vam je prišao i uložio svoju žalbu.\nPoređajte 18 aktivnosti prema redosledu njenih prioriteta kako bi ste maksimizirali efektivnost usluge.\nKreirajte kulturu koja za rezultat ima kvalitet usluga i timski rad kao standard.\nNa osnovu nedavno urađenog istraživanja od strane uprave preduzeća, tvoja prodavnica ocenjena je kao prosečna po nivou usluga koje pruža, kao i njihovog kvaliteta. Sugerirano je da je mogući uzrok ovako prosečnih rezultata kultura koju imate u vašoj radnji.\nPredvidite kulturu koja za rezultat ima kvalitet, za vašu prodavnicu, i poređajte prema uticaju (od najpozitivnije do najnegativnije) 24 norme ponašanja sa uticajem na kvalitet usluge.\n2 do 3 časa\nRazvijte znanje potrebno da bi ste upravljali promenom organizacione kulture\nVi ste potpredsednik konglomerata koji je upravo primio rezultate OCI-a i OEI-a za različita odeljenja i sektore kompanije.\nKoriščenjem rezultata OCI/OEI identifikujte razlike između željene i trenutne organizacione kulture, uticaj kulturoloških normi na ishode, i poluge promena organizacione kulture.\nPreokret u poslovanju\nOtkrijte osnovnu filozofiju i pretpostavke o načinu vođenja transformacije i promena u organizaciji.\nVi ste generalni direktor velike kompanije koji je upravo imenovan. Fabrika je imala veliki gubitak u poslovanju, u proizvodnji farmerki u svom postrojenju.\nRazvijte plan iz 4 celine, koji treba da unapredi postrojenje, a na osnovu revizije koju ste uradili, istorije postrojenja i nedavnih finansijskih izveštaja poslovanja.\n5 do 8 časova\nSerija poslovnih simulacije Informacije o proizvodima


Bogat sportski vikend - Grad Prokuplje\nDom zdravlja obeležio Svetski dan hrane\nOdavno se toliko dug aplauz nije čuo u prokupačkoj hali kao nakon pobede košarkaša „ Prokuplja“ u derbiju Prve srpske košarkaške lige u susretu sa ekipom „Jablanice“. Košarkaši Prokuplja u predivnoj atmosferi i kvalitetnom meču savladali su jednog od kandidata za najviši plasman rezultatom 80:71 po četvrtinama ( 24:14,23:22,14:18,19:17). Kod prokupčana briljirao je Bjeletić koji je postigao 33 poena a istakao se i Šubarić sa 18 dok je kod gostiju najefikasniji bio Trajković sa 23 poena. Prokupčani nakon trećeg kola zauzimaju prvo mesto sa maksimalnim učinkom a priliku da nastave seriju pobeda imaju narednog vikenda kada u Prokuplje dolazi KK“ Junior“ iz Niša.\nU okviru Prvog kola Druge odbojkaške regionalne lige odbojkaši “Topličanina” pobedili su OK “Hajduk Veljko” iz Negotina,rezultatom 3:1.U izuzetno dobroj igri Prokupčani su pokazali da su spremni za iskušenja u prvenstvu.\n-Ova pobeda nam je vrlo dragocena,jer nas je motivisala da nastavimo i dalje. Posebno zato što je u pitanju jedna kvalitetna ekipa sa kojom smo odmerili snage. Vetar u leđa dali su nam svi sugrađani koji su nas svojim dolaskom podržali tokom igre,kazao je nakon utakmice trener OK “Topličanin” Nemanja Marković.\nEkipa Ženskog odbojkaškog kluba “Topličanin” započela je takmičenje pobedom nad “Moravom” iz Vladičinog Hana rezultatom 3:1.\n– Naša ekipa oslanja se na sopstvene snage,članove tima regrutujemo iz naših mlađih selekcija i nadamo se dobrim rezultatima i novim pobedama u ovoj sezoni,kaže predsednik odbojkaškog kluba „Topličanin“ Ivan Ivanović.\nU derbiji došadašnjeg stonoteniskog prvenstva Topličanin je poražen u susretu sa višestrukim prvakom Srbije ekipom „Banata“ rezultatom 4:2. Pobede za Topličanin ostvarili su Gabrovski i Lupulesku. Meč je počeo odlično po goste koji su poveli sa 2:0 a posebno je bio interesantan duel prvaka Bugarske Gabrovskog koji nastupa za Topličanin i prvaka Srbije Radonjića koji je pripao Bugarskom internacionalcu. Nakon toga potpuni preokret. Domaći ostvaruju pobede u naredna četiri meča i na kraju zasluženo trijumfuju.\nNastavlja se cirkus u Topličko-okružnoj ligi. Fudbaleri „Omladinca“ iz Podine na meč sa Topličaninom došli su sa 8 igrača. Domaći brojčano nadmoćniji i neuporedivo kvalitetniji postigli su sedam golova u prvom poluvremenu. U pauzi jedan igrač gostiju požalio se navodno na povredu,nije hteo da izađe na teren a kako pravila nalažu da sa sedam igrača jedne ekipe na terenu utakmica nemože biti nastavljena ona je u poluvremenu i prekinuta. Ovo nije prvi put da protivnici Topličanina na ovakav način završavaju utakmice kako bi izvegli poraze dvocifrenim rezultatom. Regularnost lige ovakvim stvarima dovodi se u pitanje i još jednom se potvrdilo da u Topličko okružnoj ligi ima mnogo problema. Jasno je jedino da Topličaninu nije mesto u ovom rangu takmičenja i da je krajnje vreme da prokupčani izbore mesto u višem rangu.\nNakon propuštene utakmice 6.kola razvojne lige mlađih kategorija ženskog fudbala zbog nedolaska ekipe ŽFK “Mašinac” iz Niša,ŽFK “Krstarica” iz Prokuplja odigrala je prvenstvenu utakmicu 7.kola gde je kao gost izgubila od ekipe ŽFK “Napredak” iz Kruševca rezultatom 3:2.\nRukometaši „Topličanina“ poraženi su u „Kristalnoj dvorani“ u Zrenjaninu u susretu sa „Proleterom“ rezultatom 28:27 poluvreme 15:14 za Topličanin. Kod prokupčana najefikasniji je bio Petković sa 7 a istakli su se i Topalović sa 6 i Mitrović sa pet pogodaka dok je kod pobednika bolji od ostalih bio Kukić koji je osam puta zatresao mrežu „Topličanina“. Utakmica je bila izuzetno neizvesna a prokupčani su se bolje snašli u prvom poluvremenu. U drugom delu vodila se ravnopravna borba a gosti su u 56.minutu imali i gol prednosti (27:26). Do kraja prokupčani su napravili nekoliko grešaka u napadu što igrači „Proletera“ koriste da postignu dva gola u finišu i da zabeleže pobedu. Rukometaši „Topličanina“ u narednom kolu dočekuju ekipu „Dinama“ iz Pančeva.\nU okviru 5. kola Super B ženske rukometne lige rukometašice Topličanina su u sjajnoj partiji savladale „Radnički“ iz Svilajnca rezultatom 34:19 poluvreme 21:9. Od samog starta rukometašice Topličanina zaigrale su ozbiljno,stekle veliku prednost koju su do kraja uvećavali za konačnu pobedu od 15 goliva razlike. Nakon pet odigranih kola prokupčanke zauzimaju 5. mesto a u narednom kolu dočekuje „ Junior“ iz Beograda ekipu koja je trenutno lider na tabeli sa maksimalnim učinkom.\nKošarkašice "Topličanina 2012" poražene su u susretu sa "Novim Pazarom" na svom parketu rezultatom 26:101.


Feng šui saveti za uređenje srećne kuhinje — Moj dom moj hram — Lovesensa.rs\nFeng šui saveti za uređenje srećne kuhinje\nU feng šui simbolici kuhinja predstavlja zdravlje i finansije ukućana, jer od bogatstva porodice zavisi i kvalitet hrane koja se sprema u kuhinji...\nNajpovoljnije mesto za kuhinju je u sektoru bogatstva majke jer ona je zadužena za kuhinju. Nikako nije dobro planirati je u centru doma, jer uništava ljubav i slogu među ukućanima. Ako je smeštena pored ulaznih vrata, izaziva pohlepu a naspram ulaznih vrata može doneti probleme sa alkoholom.\n5 saveta za blistavu i mirišljavu kuhinju...\nOsoba koja kuva mora zauzimati takav položaj da vidi svakog ko ulazi u kuhinju, inače prenosi energiju nesigurnosti i propasti na hranu. U Kini se šporet u uglu smatra vrlo opasnom pozicijiom za onog koji kuva, kao i šporet pored sudopere ili frižidera, jer se vatreni i vodeni element poništavaju, što izaziva nesreću.\nElizabet Gilbert: Ženi je mesto u kuhinji...\nAko imate ovakav raspored, pod hitno ga treba promeniti ili postaviti nešto zeleno između šporeta i sudopere/frižidera kako bi se stvorio produktivni ciklus Voda-Drvo-Vatra. Šporet ne bi trebalo da bude ispod prozora jer to stvara finansijsku nestabilnost. To mesto je, međutim, najbolje za sudoperu, jer pranjem suđa kroz prozor na njega prelazi pozitivna yang energija.\nBoja bi trebalo da bude u skladu sa položajem kuhinje u odnosu na strane sveta, s tim da su ipak najpovoljnije boje svetlo zelena, bež, smeđa (boja drveta).\nTreba izbegavati crvenu kuhinju jer to donosi svađe u braku, a ako je ipak kuhinja u južnom sektoru onda treba koristiti purpurnu, koja predstavlja yin vatru.\nPlava kuhinja donosi finansijske probleme.\nNarandžasta kuhinja nije loša, s tim da može doneti probleme sa kilažom, jer ta boja naglašava element Zemlje koji nagoveštava da će se u toj kuhinji mahom spremati tradicionalna i kalorijski bogata hrana.\nŠto se dekora tiče u kuhinji treba da budu svetle keramičke pločice u istoj ili sličnoj boji ostatka kuhinje, drveni elementi treba da budu od svetlijih vrsta drveta, a kuhinja generalno dobro osvetljena.\nIznad šporeta je povoljno postaviti manje ogledalo u kome se ogledaju ringle, jer time se simbolički udvostručava sve što je na šporetu, a to vodi do poboljšanja finansija. Ovaj feng shui lek se koristi i kada osoba koja kuva ne vidi osobe koje ulaze u kuhinju jer je okrenuta zidu, a drugačiji raspored je nemoguć.\nNe treba napominjati da svaka vrsta nereda u kuhinji (prljavo posuđe, rerna, frižider) dovodi do finansijskih gubitaka.\nPribor za jelo treba držati u ladici, posebno noževe, jer ako se noževi drže zabodeni u drveni stalak, to može izazvati svađe u porodici. Takođe, tupi noževi po kineskom verovanju prizivaju nesreću.\nOva feng šui greška donosi vrlo lošu energiju u…\nFeng šui stručnjaci upozoravaju - ako ovako čuvate knjige, privlačite…\nZavirite u divnu malu kuću u srcu prirode:…\nUmorili su se od život au gradu i želeli su mali dom u prirodi! zavirite u…\nŠta da uradite sa terasom tokom jeseni: ova ideja…\nU svakoj kući postoje ove FENG ŠUI greške: evo…\nEvo koje su feng šui greške nedopustive - ovo privlači lošu energiju u vaš…


Stano: Rast, konkurentnost, investicije\nPortparol Komesarijata za proširenje EU te tri reči smatra ključnik kada se radi o novom ekonomskom pristupu Zapadnom Balkanu...\nEvropska komisija nedavno je objavila novi ekonomski pristup Zapadnom Balkanu. Ideja je da se države regiona prilagode novoj ekonomskoj klimi u Evropskoj uniji, nastaloj na osnovu iskustava višegodišnje borbe sa ekonomskom krizom.\nU Briselu se nadaju, kako to naglašava portparol Komesarijata za proširenje Peter Stano, da će rezultat biti brži i stabilniji rast ekonomija država koje su u fazi pridruživanja sa EU:\n„Novi pristup ekonomskoj upravi na Zapadnom Balkanu je rezultat iskustava koje je EU prikupila poslednjih godina boreći se sa izazovima ekonomske krize. Verujem da je Unija uspela da se izbori sa krizom, načini mnoga poboljšanja i nauči mnoge lekcije. Ono što mi želimo je da upotrebimo stečeno iskustvo kako bismo pomogli državama koje su u procesu pridruživanja, smatrajući da će biti veoma korisno za njih da se već sada pripreme za primenu novih pravila i standarda koje je Unija usvojila tokom ekonomske krize.\nStano ističe da će fokus biti na ekonomiji, i da će EU pokušati da osnaži napore radeći zajedno, ne samo sa vladama, već i sa privatnim i javnim investitorima na Zapadnom Balkanu, kako bi se uspešno nosili sa ekonomskim izazovima.\n"Kada je reč o državama Zapadnog Balkana, jasno nam je da su izazovi veliki - visoka nezaposlenost, posebno medju mladim ljudima, visoki javni dogovi i ne preterano razvijeno poslovno okruženje, izloženo mnogim, posebno političkim faktorima. Dakle, želimo da pomognemo vladama da rešavaju ove probleme u fazama ili odredjenim koracima. Jedan korak je pomoć u definisanju nacionalnog programa ekonomskih reformi, tako što ćemo zajedno da uspostavimo prioritete. Pripremićemo za svaku od država posebne preporuke - na šta se treba posebno fokusirati da bi imale konkurentniju ekonomiju, da bi privukle više investicija, da bi postigle što veći rast... To su, na neki način, tri ključne reči - rast, konkurentnost i investicije. To je u uskoj vezi sa reformama pošto želimo da im pomognemo u sprovodjenju ekonomskih reformi, baziranim na nacionalnim planovima, našim preporukama, ali i korišćenju IPA fondova. Takodje ćemo raditi sa investitorima iz regiona, ali i medjunarodnim, kako bismo im pomogli da se fokusiraju na oblasti gde mogu da investiraju, ali gde istovremeno mogu da dobiju i najbolje garancije u pogledu profita“, zakljkučio je Stano.\nFile: Na institucijama BiH da poguraju stvari\nCG počela pregovore o pet poglavlja


Za "El Matadora" su vrata "San Paola" uvek otvorena, ali... - Sportske.net\nZa "El Matadora" su vrata "San Paola" uvek otvorena, ali...\nPredsednik fudbalskog kluba Napoli Aurelio De Laurentis rekao je danas da bi napadač Endinson Kavani mogao da se vrati u klub, ali pod određenim uslovima.\nNej ima novu tetovažu, oduševio napadača ValensijeNejmar se ludo zabavlja pred meč sa NapolijemAnćeloti: "Nepobedivi ne postoje"Anćeloti: "Nepobedivi ne postoje"Tuhel pričao u superlativima o Anćelotiju pred meč sa Napolijem\nKavani je za tri sezone u Napoliju postigao 104 gola, a 2013. godine prešao je u Pari Sen Žermen. Urugvajski napadač nije odbacio mogućnost povratka u Napulj.\n"Moraš da budeš lud da ne budeš srećan u Napoliju. Kod kuće imam najlepši pogled na Rim, ali bih ga uvek menjao za pogled na Napulj, kao i moju kuću u Los Anđelesu. Ovi momci moraju samo da se probude, da odu na trening i to je to. Mi ih plaćamo da se zabavljaju. Imaju slobodu da žive idilično", rekao je De Laurentis za "Parizijen".\nPredsednik Napolija naveo je da su 31-godišnjem Kavaniju vrata kluba uvek otvorena.\n"Zamislite da se budite u Liverpulu? Tamo imate samo kuću Bitlsa, Ebi Roud... U Parizu ima mnogo stvari, ali vreme nije izuzetno kao u Napulju. Da li je to poruka za Kavanija? To samo zavisi od njega. Nisam iz Katara, pa ako ne želi više da igra za Pari Sen Žermen i umanji svoje zahteve, postići ćemo dogovor sa francuskim klubom. Niko ne želi da zadrži fudbalera njegovog kvaliteta ako je nesrećan. Kavani više nema 24 godine, ali je gotovo nemoguće da se povredi. On je elastičan i može da igra do 38. godine", dodao je on.\nUpitan da li je Pari Sen Žermen pokušao da dovede još nekog igrača Napolija, De Laurentis je odgovorio odrično.


Predstavnik evropske prestonice kulture u poseti gradu Kraljevu - Raski Portal\nredakcija3 April 25, 2019\t0 Komentara\nGradonačelnik grada Kraljeva dr Predrag Terzić, sa svojim saradnicima, ugostio je direktora Muzeja umetnosti u Temišvaru prof. dr Viktora Nojmana, koji je ujedno rukovodilac projekta, koji ima nacionalni i evropski karakter, „Temišvar – evropska prestonica kulture 2021“. Prof. dr Nojman je svoje iskustvo u ovom projektu kao istoričar, politički analitičar i profesor, prilikom prve posete Kraljevu, podelio i sa predstavnicima kulturnih ustanova našeg grada.\nSastanku su prisustvovali i prošlogodišnji dobitnik zvanja počasni građanin grada Kraljeva dr Ljubodrag P. Ristić, viši naučni saradnik Balkanološkog instituta Srpske akademije nauka i umetnosti u Beogradu, kao posrednik u uspostavljanju saradnje, i prof. dr Miodrag Milin, kao i predstavnici grada Kraljeva – pomoćnik gradonačelnika zadužen za kulturne manifestacije i saradnju sa partnerskim gradovima Sreten.\nJovanović, član Gradskog veća grada Kraljeva Gordana Stojković, resorno zadužena za primarnu zdravstvenu zaštitu, kulturu, saradnju sa gradovima i opštinama u zemlji i inostranstvu, i član Gradskog veća zadužen za saradnju sa javnim ustanovama Milun Jovanović.\nGradonačelnik grada Kraljeva je istakao da je želja predstavnika grada Kraljeva da sa profesorom Nojmanom razgovaraju o mogućnostima saradnje ustanova kulture iz Kraljeva i Temišvara i da omoguće umetnicima i kulturnim poslenicima grada Kraljeva da mogu da se usavršavaju, gostuju u Rumuniji i da mogu da naprave zajedničke projekte.\n„Projekti između Kraljeva i Temišvara, između Srbije i Rumunije, doveli bi do toga da oba grada imaju priliku da obogate svoju kulturnu scenu. Umetnici i kulturni poslenici treba da se usavršavaju i da na kraju korist od toga imaju oba naroda, koja jako dobro sarađuju, jer su odnosi između Srbije i Rumunije na najvišem međunarodnom nivou. Očekujem da će nam iskustvo Rumunije u približavanju Evropskoj uniji biti od velikog značaja i da ćemo moći da iskoristimo njihovo iskustvo kako bi unapredili život svih građana Srbije i svih građana Kraljeva“, istakao je Terzić.\nProf. dr Nojman je objasnio da je Međunarodna komisija, pred kojom je Evropska unija nominovala Temišvar da bude evropska prestonica kulture 2021. godine, odabrala ovaj grad nakon pet godina takmičenja sa mnogim gradovima u Rumuniji, zahvaljujući veoma dobro napisanoj i sastavljenoj ponudi.\n„Naši konkurenti su bili Bukurešt, Kluž-Napoka, Jaši, Brašov, veliki i važni gradovi u Rumuniji. Ponuda koju smo sastavili je bila veoma dobra, program je bio veoma dobar, geografska pozicija Temišvara blizu granice sa Srbijom je bila od velike važnosti. Mi smo izabrani u Rumuniji, a Novi Sad je izabran u Srbiji kao Evropska prestonica kulture“, izjavio je prof. dr Nojman dodavši da za Rumune saradnja sa Srbijom znači mnogo.\n„Imamo zajedničko poreklo, zajedničke istorijske reference, isti tip razvoja tokom savremenog doba i želimo da povratimo svoje stare ideje, kulture i staru saradnju sa Srbijom. U ovom slučaju ne bi bila važna samo saradnja sa Novim Sadom, već i drugim gradovima u Srbiji“, rekao je Nojman.\n„Kraljevo ima mnogo dodirnih tačaka sa Temišvarom. Impresioniran sam vašim kulturnim institucijama, posebno Narodnim muzejom, što podrazumeva jednu kompleksan i komplikovan razvoj, komplikovanu istoriju koju sam otkrio dok sam istraživao vaš grad i mogućnost da razmenimo postavke iz Kraljeva sa Temišvarom i obrnuto, da organizujemo konferenciju u Temišvaru o srpskoj kulturi i Kraljevu i da promovišemo ideju Evrope ovde zbog našeg kulturnog iskustva, takmičarskog iskustva, zbog našeg iskustva u povezivanju sa drugim gradovima Evrope. Smatram da će se naš zajednički život nastaviti u Evropi i Evropskoj uniji“, izjavio je prof. dr Nojman.\nOn je potom na sastanku sa direktorima i predstavnicima institucija kulture grada – Turističke organizacije, Narodne biblioteke „Stefan Prvovenčani“, Kraljevačkog pozorišta, Istorijskog arhiva, Narodnog muzeja, Kulturnog centra „Ribnica“, Doma kulture „Ušće“, Zavoda za zaštitu spomenika kulture Kraljevo govorio o Temišvaru i zašto je izabran za Evropsku prestonicu kulture 2021, kao i o njegovoj istoriji, međukulturnim odnosima i želji da ponovo otkriju i povrate staru dušu grada iz međuratnog perioda, jer će Temišvar poslužiti kao model za celu Rumuniju.\nDr Ljubodrag Ristić je izrazio zadovoljstvo zbog današnjeg susreta i nadu da je ovo samo početak saradnje dva grada, njihovih kulturnih ustanova i da će biti saradnje i na naučnom nivou, jer i Kraljevo i Temišvar imaju velike naučne kapacitete. On je istakao da „kultura ovoga grada mora da izađe u Temišvar ne samo zbog dugogodišnje saradnje između naših zemalja, nego i zbog velikog broja naših sunarodnika koji žive u Temišvaru i okolini“.\nDr Miodrag Milin je istakao da je „Temišvar izraz iskustva i uspešnog dijaloga međukulturnog i međucivilizacijskog, kao i da su međuetička i međukulturna saradnja i konstruktivan dijalog razlozi zašto je pobedio na takmičenju.\nGosti su, prilikom posete Kraljevu, obišli i srednjovekovni manastir Žiču.


detoksikacija tela detoksikacija organizma postupak detoksikacijom detoksikacije ciscenje detox detoxikacija\nKozmetički saloni > Kozmetički tretmani > Detoksikacija tela\nNaše telo se svakodnevno puni štetnim materijama, pa je zarad očuvanja zdravlja potrebno da se povremeno uradi detoksikacija tela. Detoksikacija, kao što samo ime kaže, služi da se iz tela izbace toksini i druge štetne materije iz organizma.\nDetoksikacija se naročito preporučuje pušačima, i najbolje ju je raditi tokom zime, kada napolju nema dovoljno sunčevih zraka. Detoksikacija je veoma tražena metoda u svim kozmetičkim salonima.\nKako se vrši detoksikacija tela?\nZa detoksikaciju tela mogu da se odluče sve osobe, bez obzira na pol i godine starosti. Detoksikacija tela vrši se uz pomoć morkih minerala ialgi koji predstavljaju jedinstven način da se organizam u potunosti očisti i regeneriše. Detokasikacijom, organizam se puni kiseonikom pa se na taj način usporava proces starenja.\nDetoksikacija tela poboljšava rad ćelija, ubrzava i olakšava izbacivanje štetnih materija iz organizma. Organizam koji je pun toksina i štetnih materija, ne može normalno da funkcioniše, što za posledicu ima umor, nesanicu, sakupljanje vode u organizmu, otečene noge...\nDetoksikacija tela služi i da se u potpunosti ukloni celulit, zategne koža i da joj se vrati vitalnost. Detoksikacija tela ne odnosi se samo na organozam iznutra, već se odnosi i na psihološko stanje. Posle tretmana osećaćete se preporođeno, odmorno i relaksirano.