Od 8. juna državni organi razmenjuju podatke\nBeta\t 7. aprila 2016. 18:05\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički izjavila je danas u Arandjelovcu da po Zakonu o opštem upravnom postupku od 8. juna državni organi moraju da razmenjuju podatke iz službene evidencije.\nOna je, na konferenciji za novinare naglasila i da uprava mora da prestane da traži informacije od građana koje ima u sopstvenim evidencijama, saopštilo je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\n“U roku od tri meseca od usvajanja zakona uprava mora da prestane da traži te informacije od građana”, izjavila je Udovički, navodi se u saopštenju.\nOna je, kao primer navela da građani neće dolaziti na produžavanje lične karte sa krštenicom da se vidi da su se rodili.\nUdovički je istakla i da je suština da se pripremi i kapacitet Ministarstva i razumevanje kako najbolje da se podstakne i obezbedi da se usvojeni zakoni istinski sprovedu u potpunosti.\nDodala je da uprava od 8. juna prestaje da traži informacije koje poseduje, ali je i podvukla da neće biti mali izazov “prevesti” ceo sistem uprave na taj drugačiji način rada.\nPrema njenim rečima, upravo iz tog razloga Ministarstvo pokreće kampanju promocije dobrih uprava, odnosno primera koji su već određene korake sproveli kako bi se uprava pretvorila u servis građana i privrede.\n“Aranđelovac je prepoznat kao dobra opština, već u postupanju prema građanima pokazali su i volju i kapacitet da izlaze u susret, da se partnerski ponašaju, smanje proceduru i opterećenje prema građanima”, rekla je ona.\nUdovički je posetila i Uslužni centar opštine, kako bi videla procedure i na koji način se lokalna samouprava ophodi prema gradjanima i privrednicima koji žele da investiraju.\n“Mogu reći da je Arandjelovac među najnaprednijim opštinama i očekujemo da razvijemo saradnju i da oni pokazuju put drugima”, naglasila je Udovički.


Apsurdni razlozi oduzimanja dozvole za rad Agrobanci – Bankar.me\nJuly 10, 2012 BANKE, REGION Leave a comment\nRepublika Srbija i Narodna banka Srbije nisu izvršile svoje obaveze prihvaćene Planom aktivnosti za rehabilitaciju Agrobanke a.d., a upravo neizvršenje toga Plana NBS navodi kao argument za oduzimanje dozvole za rad banci.\nPlan aktivnosti je izrađen i potpisan 14. februara 2012. od strane više od 50 odsto akcionara, i to na čelu sa većinskim akcionarom – Republikom Srbijom (20 odsto akcija), koja je trebala biti i nosilac većine aktivnosti, čime je argumentacija NBS dovedena do apsurda.\nNaime, NBS je nakon mjesec dana danas zvanično odgovorila na Zahtjev za preispitivanje odluke o oduzimanju dozvole za rad Agrobanci, a koji je uputila petina akcionara Agrobanke a.d. iz EU, kojima je ovim činom na revolucionaran način eksproprisana imovina u vrijednosti većoj od 70 miliona evra. Ono što najviše uznemiruje u odgovoru koji je NBS dostavio akcionarima je objašnjenje zbog čega je oduzeta dozvola za rad banci. Tvrdi se da je dozvola oduzeta, jer je Narodna banka Srbije utvrdila da aktivnosti koje su sprovedene u skladu s Planom aktivnosti nisu dovele do poboljšavanja njenog finansijskog stanja, već je ono, nasuprot tome, pogoršano. Očigledno se radi o situaciji koja je dovedena do apsurda, jer je objašnjenje u totalnoj suprotnosti sa stvarnim činjeničnim stanjem, navodi se u saopštenju akcionara.\nPlan aktivnosti, koji je po uvođenju prinudne uprave predložen od strane većinskih akcionara (R Srbija 20 odsto, neposredni ili posredni strani investitori 22,5 odsto i domaći akcionari 8 odsto) i odobren od strane NBS na dan 14.02.2012. godine, trebao je ići u smjeru revitalizacije banke i bio je prije svega usmjeren na postizanje adekvatnosti kapitala od 6 odsto do aprila 2012. g. i 12 odsto do septembra 2012. g., zatim da se povećanje kapitala banke izvrši kroz zamjenu slabe aktive (NPL) za obaveznice koje emituje Republika Srbija i kroz work-out postojećih plasmana. Planom je predviđeno i imenovanje organa upravljanja banke do mjeseca aprila 2012. g., za koje su zahtjev akcionari uputili na skupštinu akcionara, a koja bi morala izglasati vanrednu kontrolu poslovanja banke u 2010. i 2011. godini i ponovno ocijenjivanje aktive banke.\nRepublika Srbija, NBS i prinudni upravnici su upravo oni koji su u potpunosti ignorisali Plan aktivnosti, koji nije sproveden jedino i isključivo zbog toga što Republika Srbija nije ispunila svoje obaveze predviđene istim, i to tako što nije omogućila održavanje skupština akcionara i što nije obezbijedila potrebna sredstva na koja se obavezala potpisanim i prihvaćenim planom, a NBS i prinudni upravnici potom nisu usvojili zahtjev akcionara da okviru svojih nadležnosti usvoje odluke sa dnevnog reda dvije vanredne skupštine koje nisu održane zbog toga što je Republika Srbija ignorisala njihovo zasjedanje. Naime, vanredne skupštine zakazane za 19.04.2012. i 03.05.2012. nisu održane zbog nedostatka kvoruma (prvi put prisutnih je bilo 34 odsto, drugi put 25 odsto), a indikativno je što se, osim Republike Srbije, na skupštini nisu pojavili ni srpski akcionari odnosno veća pravna lica.\nPlan aktivnosti je imao za cilj rehabilitaciju banke do kraja ove godine i to kroz pojačane interne aktivnosti (reprograme, reorganizaciju, refinansiranja, smanjenja troškova, novi menadžment i sl.), uz pomoć države zamjenu dijela loše aktive državnim obveznicama i dokapitalizijom banke od strane postojećih i/ili novih akcionara, jer namjera akcionara je bila ne samo opstanak banke kao zdrave institucije, već njen dalji rast i širenje.\nNa nesprovođenje Plana aktivnosti, akcionari nisu imali uticaja, sem Republike Srbije, kao većinskog akcionara. NBS je imala obavezu, u skladu sa zakonom, da o tome obavijesti ostale akcionare i zahtjeva dodatne mjere u cilju poboljšanja finansijskog stanja banke, što nije učinila.\nKao zaključak u slučaju oduzimanja dozvole za rad Agrobanci a.d., u odgovoru na Zahtjev akcionara, NBS navodi da je rješenje o oduzimanju dozvole za rad banci konačno i da je njegovo preispitivanje jedino moguće samo u okviru sudskog postupka. Sada se postavlja pitanje koliko je u interesu Republike Srbije i njene ekonomije da u trenutku, kada treba da otpočne svoj put integracije u Evropsku uniju, ovakav slučaj prikaže je kao nesigurnu zemlju za strana ulaganja. Dovođenje banke u stečaj koja posluje pozitivno, kao što je Agrobanka, od strane nacionalnog finansijskog regulatora, u ovom slučaju NBS, predstavlja flagrantan primjer loše poslovne prakse jedne zemlje.\nPOJMOVIAgrobanka akcionari NBS- Narodna Banka Srbije oduzimanje dozvole Region Srbija\nPrevious Danas potpisivanje ugovora o zakupu lokaliteta u Kumboru\nSljedeći Javni dug iznosi 48,1% BDP-a


Podnošenje zahteva do marta: Još nije kasno za legalizaciju\nNakon usvajanja Zakona o planiranju i izgradnji produžen je rok za legalizaciju objekata. Ovim je omogućeno građanima Srbije, u čijem su posedu neuknjiženi i nelegalizovani objekti, da svoje nekretnine legalizuju podnošenjem zahteva najkasnije do 11. marta 2010. godine.\n05 februar 2010\tIzmeđu dva broja\nIstekao rok za prijavu imovine: Siromaštvo i bogatstvo naših vlastodržaca\nKrajem januara je istekao rok koji je predviđen funkcionerima da Agenciji za borbu protiv korupcije dostave podatke o zaradama, pokretnoj i nepokretnoj imovini, kao i o imovini supružnika i maloletne dece.\n12 mart 2010\tInfo\nIstekao rok za legalizaciju objekata: Platite samo 60 posto troškova\nRok za podnošenje zahteva za legalizaciju bespravno izgrađenih, dograđenih ili adaptiranih objekata istekao je 11. marta.\nIstekao rok za legalizaciju objekata: Plaćanje ili rušenje\nRok za podnošenje prijava za legalizaciju objekata istekao je 11. marta.\n21 februar 2014\tKulturni mozaik\nPozorišni klub: Pola veka roka u Vojvodini\nU pozorišnom klubu 13. februara predstavljena je „Ilustrovana enciklopedija rok muzike u Vojvodini 1963-2013“ autora Bogomira Bogice Mijatovića, novinara i dugogodišnjeg muzičkog urednika Radija Novi Sad.\n11 mart 2017\tSrbija\nU nedelju u ponoć: Ističe rok za predaju predsedničke kandidature\nU nedelju 12. marta u ponoć ističe rok za predaju kandidature za predsedničke izbore raspisane za 2. april.


Gorenje WHI643E6XGW aspirator cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje WHI643E6XGW aspirator cene\nGorenje WHI 643E6XGW Tip aspiratora po načinu ugradnje Zidni, Način upravljanja Elektronsko (Na dodir), Širina 60... specifikacija\ncena od 34.890,00 do 36.990,00 din | prodavnica (7)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje WHI643E6XGW aspirator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje aspirator WHI643E6XGW na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aspiratori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Aspiratori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje WHI643E6XGW aspirator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje WHI643E6XGW aspirator. Pre kupovine, podatke za Gorenje aspirator WHI643E6XGW proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Privreda :: Moja Krajina ::\nNaslovna / Ekonomija / Privreda\nŽRS se zaduživale gdje su stigle: Za 12 godina preko 200 miliona maraka!\nU posljednjih 12 godina Željeznice RS zaduživale su se gdje su stigle. Krediti su uzimani od stranih država, međunarodnih i domaćih banaka i to za razne namjene, od kupovine i remonta vagona, do isplate zaostalih plata radnicima i forimiranja “profitnih centara”, šta god to značilo.\nKoliko vrijedi piće za HET?\nUprava „Hidroelektrana na Trebišnjici“ (HET) završila je nabavku mnoštva alkoholnih i bezalkoholnih pića, među kojima su i skupocjeni viski i vina. O nabavci roba za potrebe bifea HET-a i kabineta Uprave preduzeća „teškoj“ više od 110. 000 KM već tri mjeseca ćute u Matičnom preduzeću „Elektroprivreda RS“, kao i u Vladi Srpske.\nPrivrednici traže hitan sastanak zbog predloženog poskupljenja struje\nPrivredna komora Republike Srpske uputila je premijeru Republike Srpske Radovanu Viškoviću, resornim ministrima i generalnom direktoru "Elektroprivrede Republike Srpske" inicijativu za hitan sastanak zbog predloženog poskupljenja električne energije u Srpskoj, koje smatraju apsolutno neprihvatljivim.\nZa Vladu i naftni lobi i pet feninga bilo previše\n"Prijedorčanka" otkupila preostale količine maline\nRiTE Stanari čvrsto drže tron\nRafinerija nafte u Brodu bilježi nove gubitke\nRafinerija nafte Brod je za šest mjeseci ove godine napravila minus veći od šest miliona , dok je akumulirani gubitak porastao na 617,6 miliona KM.\nMilionska dobit tajkuna bliskih vlasti\nOd ukupno 5. 200 gigavat sati izvezene električne energije iz BiH, “RiTE Stanari” i “EFT Bileća” su prošle godine izvezle ukupno oko 2. 600 gigavat sati električne energije.\nTegle pune domaćim voćem i povrćem\nPrerađivači u Srpskoj uveliko dogovaraju otkup sirovina od lokalnih ratara, a sudeći prema prvim procjenama, u njihovim proizvodnim pogonima naći će se više povrća i voća sa domaćih njiva i voćnjaka nego lani.\nŠarović : Najveća smetnja razvoju privrede su korumpirani političari\nRobe iz Bosne i Hercegovine sve više nalaze put do stranih tržišta, tako da pokrivenost uvoza izvozom konstantno raste i dostigla je rekordnih 62 odsto, ističe ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović.\nNa području Semberije do sada je ovršeno 50 odsto pšenice zasijane na 14.778 hektara koja je veoma lošeg kvaliteta zbog velike vlage, rekla je Srni stručni saradnik za poljoprivredu pri Gradskoj upravi Bijeljina Јelica Radičić.\nGdje je i kako se troši 2,5 miliona KM od obaveznih osiguranja u saobraćaju RS?\nOd oktobra 2015. do kraja 2017. godine domaća osiguravajuća društva, na osnovu primjene Zakona o obaveznim osiguranjima u saobraćaju RS, uplatila su 2,5 miliona KM na račun javnih prihoda, ali do danas ni javnost, ni ova preduzeća ne znaju kako se troše prikupljenja sredstva!\nDa ni obećane stipendije, obezbijeđena praksa i zagarantovan posao poslije završetka školovanja nisu dovoljan motiv za upis na neki od zanata pokazao je prvi dan upisa đaka sa manje od 60 bodova u srednje škole u Srpskoj, gdje juče za pojedina zanimanja nije stigla nijedna prijava.\nPočinje obuka za nove vozače\nBanjaluka - Poslovna zajednica uhvatila se u koštac sa sve ozbiljnijim problemom nedostatka vozača u Srpskoj, a da bi koliko-toliko popravila lošu sliku na terenu osmišljen je program za obuku i prekvalifikaciju budućih vozača.


"Oranje" u Pazaru, Partizanu samo bod! - Sportske.net\n"Oranje" u Pazaru, Partizanu samo bod!\nFudbaleri Partizana nisu uspeli da pobede na jednom od najtežih gostovanja u zemlji, pošto su u Novom Pazaru odigrali 1:1 sa ekipom koja će se boriti za Evropu ove sezone.\nNakon gostovanja Totenhemu na prelepom terenu "Vajt Hart Lejna" Partizan je gostovao u Novom Pazaru. Znalo se da će obe ekipe imati veoma tešku utakmicu pošto je teren bio u lošem stanju, a ono se pogoršavalo kako se utakmica bližila kraju.\nAtmosfera na stadionu je bila fenomenalna, navijači su pripremili koreografiju na početku utakmice, tako da je to malo popravilo ambijent u Pazaru.\nVidelo se da je najbolji način da se ugrozi gol protivnika preko prekida, što su i učinili fudbaleri Partizana.\nAndrija Živković je izveo korner sa desne strane, bio je to odličan centaršut ka Saši Markoviću koji prebacuje loptu do Danka Lazovića, a Kragujevčanin pogađa iz blizine za 0:1!\nImali su Pazarci nekoliko prilika preko brazilskog internacionalca Matosa, koji danas nije imao sreće da pogodi mrežu Lukača.\nSenku na dobru atmosferu navijači Pazara su bacili zbog ubačene petarde koja je pala direktno na Marka Nikolića, a na njegovom džemperu je i eksplodirala, zbog čega je usledio prekid od nekoliko minuta uz upozorenje navijačima sa zapadne tribine.\nŠkuletić je pokušavao da ugrozi gol Zečevića na drugoj strani, ali su golman Pazara kao i odbrambeni igrači ove ekipe izlazili kao pobednici.\nDrugo poluvreme počelo je velikom prilikom Andrije Živkovića kome je Danko Lazović pripremio odličnu priliku, ali je u situaciji 1 na 1 sa golmanom Zečevićem Nišlija šutirao pravo u golmana.\nUšlo se u mirniji period meča, uz par pretnji od strane Matosa sa jedne i Škuletića sa druge, ali su odbrane odradile svoj deo posla. Partizanu je i poništen gol jer se Volkov našao u ofsajd poziciji, nakon čega je Marko Nikolić isključen od strane Vlada Glođovića.\nIgrao se 78. minut kada smo videli gol u mreži golmana Partizana. Kecap je odlično centrirao, lopta je pala u blizini peterca između Branka Ilića i Matosa, reklo bi se da je Ilić poslednji igrao loptom i poslao loptu u gol - 1:1!\nNavijači su "gurali" svoje ljubimce, Pazarci su bili opasniji rival do kraja meča, a dobru priliku je propustio Mijić koji je šutirao pored gola deset minuta pred kraj.\nMiloš Tintor je do kraja meča dobio crveni karton, neposredno pred istek 90. minuta, pa je Pazar morao da se brani do samog kraja, u čemu su i uspeli, ostalo je 1:1.\nGolove sa ovog meča možete videti OVDE, a celokupni tok meča pročitajte OVDE.


Arsenal i Tottenham stoje u redu: Inter odredio cijenu za Lautara Martineza? – Sport Centar Arsenal i Tottenham stoje u redu: Inter odredio cijenu za Lautara Martineza? – Sport Centar\nLautaro Martinez navodno je blizu potpisivanja novog ugovora u sa Interom, što znači da će Arsenal i Tottenham morati potrošiti veću svotu novca ukoliko odluče ponovo pokušati dovesti argentinskog napadača.\nPisalo se da su oba kluba iz sjevernog Londona tokom ljeta poslala zvanične ponude za 24-godišnjeg napadala, a navodno je Tottenham pokazao poseban interes da argentinskog reprezentativca dovede u Premier ligu.\nMeđutim, prodaja Romelu Lukakua u iznosu 97,5 miliona funti Chelseaju značila je rješavanje finansijskih briga, tako da nisu imali potrebu da unovče i Martineza.\nItalijanski mediji pišu da će milanski klub tražiti 85 miliona funti za prodaju Martineza, ako potpiše produživanje ugovora, a njegov trenutni ugovor ističe 2023. godine.\nSamo su dva tandema u Evropi ubojitija od Edina Džeke i Lautara Martineza\nDžeko već ispisuje historiju Intera: Dijamant ponovio podvig Milita od prije 12 godina\nInter poveo i zatim gubio, da bi zahvaljujući Džeki spasio bod u meču protiv Atalante\nInzaghi svjestan važnosti današnje utakmice: Hoće li Džeko od prve minute biti na terenu


Živa biblioteka u Kragujevcu: Tolerancijom do pravilnog izbora | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nInfo Foto: Arhiva - Facebook/Omladina JAZAS-a Kragujevac\nŽiva biblioteka u Kragujevcu: Tolerancijom do pravilnog izbora\n15:00 | Utorak, 12 02 2019\nU okviru projekta Toleranicijom do pravilnog izbora, u Galeriji Narodne biblioteke “Vuk Karadžić” sutra od 13 do 16 časova biće održana akcija “Živa biblioteka”. Knjige u Živoj biblioteci su ljudi, pa će posetioci biti u prilici da razgovaraju sa njima, a sve u cilju smanjenja uticaja negativnih stereotipa i predrasuda kao ključnih uzročnika diskriminacije u društvu.\n“Živa biblioteka predstavlja inovativnu metodologiju za promovisanje ljudskih prava, ravnopravnosti, te za borbu protiv rasizma i ksenofobije. Živa biblioteka funkcioniše baš kao i prava biblioteka, gde čitaoci dolaze da pozajme "knjigu" na određeno vreme. Postoji jedna razlika: knjige u Živoj biblioteci su ljudi, i knjige i čitaoci imaju priliku da uđu u pravi dijalog. Knjige u Živoj biblioteci su ljudi koji predstavljaju grupe koje su često meta predrasuda i stereotipa, i koje su često žrtve diskriminacije i socijalne ekskluzije. Na spisku za iznajmljivanje će se naći veći broj knjiga, jedan od glavnih motoa žive biblioteke je ‘’Ne ceni knjigu po koricama’, zato dođite da se družimo i razbijamo stereotipe i predrasude okoje nastaju nezanjem”, navodi se u saopštenju Omladine JAZAS-a Kragujevac.\nProjekat “Toleranicijom do pravilnog izbora”, realizuje Omladina JAZAS-a Kragujevac uz podršku Udruženja "Sunce", Resurs centra za Šumadijski i Pomoravski okrug u okviru programa Mladi su zakon, a finansira ga Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije.\nŽiva biblioteka: “Knjige” pričaju o problemima i izazovima sa kojima se suočavaju 15:30


Štete koje su nastale su u najvećoj meri u prigradskim naseljima i to u Kisaču gde se izvalilo jedno drvo oraha, u dvorištu predškolske ustanove se izvalio javor. U Kaću je na nekoliko lokacija bilo izvaljivanje stabala koja su uklonjena u toku noći i to bor u Predškolskoj ustanovi, javor u Omladinskoj ulici, orah u ulici Svetozara Miletića, dva stabla višnje u Partizanskoj ulici, zatim rascepljivanje dve grane, na platanu i jednoj lipi.\nU Budisavi je krenulo izvaljivanje omorike, a na prostoru od čenejske crkve i groblja do Temeriskog puta palo je više stabala. U samom gradu palo je drvo vrbe na Temerinskom putu 31, na Beogradskom keju 37 i 39 jedno stablo javora se rascepilo na pola.\n- Radove na saniranju štete nastavljamo i danas obilaskom terena, kao i na osnovu prijava građana i inspekcije – poručuju iz „Gradskog zelenila“.\nnovi sad JKP Zelenilo nevreme JKP "Gradsko Zelenilo"


VESTI DANA Archives - Sport ekspres\nMundijal u Rusiji otvorila je selekcija domaćina, koja na startu šampionata igra protiv Saudijske Arabije. Svetsko prvenstvo u fudbalu, 21. po redu, počelo je danas u Moskvi, na stadionu „Lužnjiki“. Prvi strelac na Svetskom prvenstvu […]\nLeave a commentFUDBAL, Izdvojeno, MUNDIJAL 2018, Naslovna, VESTI DANA\nNacionalni tim Rusije mora pobediti ekipu Saudijske Arabije na početnom meču Svetskog prvenstva – 2018, izjavio je glavni trener Mančester Junajteda Žoze Murinjo. Timovi Rusije i Saudijske Arabije odigraće meč u Moskvi u četvrtak, na […]\nNajbolji srpski fudbalski arbitar Milorad Mažić delegiran je za četvrtog sudiju na utakmici između Urugvaja i Egipta na Svetskom prvenstvu u Rusiji. U sutrašnjem duelu 1. kola A grupe u Jekaterinburgu deliće pravdu Holanđanin Bjorn […]\nSvetsko prvenstvo u fudbalu, 21. po redu, kreće večeras u Moskvi, na stadionu „Lužnjiki“, utakmicom između domaćina Rusije i Saudijske Arabije, a titulu brani Nemačka. Pre 17 sati, za kada je zakazan početak utakmice Rusija […]\n1 2 … 168 Следеће


KRAGUJEVAC Arhive - GARAŽA\nU Kragujevcu otvoren novi prodajno-servisni centar marke Nissan\nFCA Srbija obeležava Dan žena uručenjem vredne donacije\nPrema odluci glasova zaposlenih žena u kompaniji FCA Srbija, a povodom Međunarodnog dana žena, kompanija će ove godine uručiti donaciju u vrednosti od 5.000 evra osnovnoj školi „Natalija Nana Nedeljković“ iz Kragujevca.\nStudentske formule Zastava 17 iz Kragujevca jedini je predstavljao Srbiju na takmičenju u Mađarskoj, među više od 40 timova sveta. Borba sa jakom konkurencijom i mnogo većim budžetima, nije obeshrabrila ove mlade ljude da predstave našu zemlju u najboljem svetlu. Studentska formula Zastava 2017 predstavlja najveći studentski projekat Univerziteta u Kragujevcu. Tim je sastavljen od […]\nKompanija FCA Srbija zvanično je započela sa komercijalnom proizvodnjom novog modela automobila Fiat 500L, koji će se sa ponosom proizvoditi u fabrici u Kragujevcu. Svečanosti povodom početka proizvodnje novog modela automobila Fiat 500L prisustvovali su premijer Srbije Aleksandar Vučić, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i Alfredo […]\nU najnovijoj ABS Show emisiji, broj 453, naših prijatelja iz BS produkcije, možete pogledati sledeći sadržaj. TEST CITROEN C3 2017 VESTI SADOMAĆEG AUTO TRŽIŠTA – (EURO SUMAR SUZUKI, TOYOTA SRBIJA, AVTONOVA KAB, BRITISH MOTORS, GRAND MOTORS)


U FBiH ugrožena imovina Srba vrijedna 30 miliona KM | Palelive.com\nPočetna Novosti Republika Srpska U FBiH ugrožena imovina Srba vrijedna 30 miliona KM\nBANJALUKA – Bijeljinska Kancelarija Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove /RUGIPP/ za stručnu pravnu pomoć izbjeglim, raseljenim i drugim licima iz Federacije BiH /FBiH/ do danas je primila 2.087 zahtjeva za pružanje besplatne pravne pomoći.\n„U toku kampanje za zaštitu prava Srba u FBiH, uočena je velika zainteresovanost stanovništva koji živi van teritorije BiH, te nam se do danas obratilo 975 lica radi pružanja pravne pomoći, dok smo od početka svog rada u maju 2018. godine do početka kampanje, odnosno 11. septembra, zaprimili oko 1.112 zahtjeva za pružanje besplatne pravne pomoći“, precizirala je Predragovićeva.\nGrađani su se javljali i zbog davanja validnih ovlašćenja drugim licima radi zastupanja pred opštinskim katastrima i sudovima, a interesovali su se i šta raditi kada je prošao rok koji je određen u „Službenom glasniku“ za podnošenje prijave prava.\n„Tu su prijave prava vlasništva, zahtjevi za ispravku greške u zemljišno-knjižnom ulošku, zahtjevi za dostavljanje istorijata parcela, obavještenja o adresi prebivališta, prijedlog za pokretanje ostavinske rasprave pred nadležnim opštinskim sudom i donošenja rješenja o nasljeđivanju, molbe za dostavljanje podataka iz katastarskih evidencija“, kaže Predragovićeva.\n„Dolazi do problema jer sudovi u Srbiji i dijaspori nisu nadležni da raspravljaju o zaostavštini koja se odnosi na nepokretnosti sa područja FBiH i za lica koja su preminula na njihovoj teritoriji, pa upućuju stranke na sud u mjestu gdje se nalaze nepokretnosti. Zbog toga stranke odustaju i imovina ostaje upisana na njihovim precima“, navela je Predragovićeva.\n„U tim slučajevima stranke upućujemo da putem nadležnih organa FBiH, kantona i opština traže da se zabrani pristup njihovim parcelama, da nadležni organi izađu na lice mjesta, zabrane korištenje zemljišta i udalje lica sa njihovog vlasništva, odnosno zabrane korištenje posjeda licima koji nisu vlasnici nepokretnosti kako bi spriječili sticanje prava vlasništva održajem u skladu sa Zakonom o stvarnim pravima FBiH“, rekla je Predragovićeva.\nPrethodni članak„Romanija“ u subotu gostujе u Gornjеm Crnjеlovu kod lidеra\nNaredni članakPovećan broj stanovnika u gradu


Vesti online / Vesti / Svet / "SAD neće uspeti u svom planu; Iran nema razloga za brigu"\n- Uzimajući u obzir našu trenutnu situaciju, nema potrebe da brinete. Niko ne može ništa da uradi. Neka budu sigurni, nema nikakve sumnje u to - rekao je Hamnei, prenosi Rojters.\nAgencija navodi da iako vrhovni lider nije direktno pomenuo sankcije i SAD, da se verovatno radi o tome, jer se obratio samo dan nakon što su Amerikanci uveli nove sankcije.\nMinistar spoljnih poslova Irana Muhamed Džavad Zarif izjavio je danas da plan SAD da smanje izvoz iranske nafte "na nulu" neće uspeti.\n- Ako Amerikanci žele da održe ovu nemoguću ideju u svom umu, trebalo bi da budu svesni i njenih posledica. Ne mogu valjda da misle da Iran neće izvoziti ulje, dok drugi to rade - rekao je Zarif, prenosi Rojters.\nSVET SAD bi mogle da povećaju uvoz ruske nafte zbog sankcija protiv Venecuele\nSVET Tramp: Sanckije Iranu od utorka stupaju na snagu


U Valjevu palo 39 litara kiše po kvadratnom metru u prethodna 24 časa - Info 24\nNa sednici Štaba za vanredne situacije grada Valjeva, koja je održana danas, saopšteno je da je tokom prethodna 24 časa u gradu Valjevu palo 39 litara padavina po kvadratnom metru (po izveštaju RHMZ – merne stanice u Valjevu). Posebno intenzivne padavine su bile između 1.30 i 3.30 časova, u predelu sliva reke Obnice, kada je palo skoro 30 litara kiše. Padavine su uzrokovale visok vodostaj Obnice i posebno je kritično u delu oko kompleksa KP Zavoda, gde se u koritu reke Obnice izvode radovi.\nPreduzeće „Erozija“ iz Valjeva, zaduženo je za odbranu od poplava na vodama 1. reda i ono kontroliše stanje na navedenoj deonici. Magistralni put M4 je zaštićen i nije došlo ni do kakvih oštećenja. U koritu reke Kolubare, vodostaj je povišen, ali nema opasnosti. Na vodama 2. reda nema posebnih opasnosti od izlivanja, osim na reci Krivošiji, u delu kroz selo Popučke. Preduzimaju se odgovarajuće mere zaštite, da ne bi došlo do većeg izlivanja.\nNove padavine očekuju se tokom naredne noći. Gradski Odsek za vanredne situacije je u stanju pripravnosti i dežurstva, od 7 sati ujutro, do 22 sata i građani koji su ugroženi, mogu se javiti na telefone 221-088 i 224-728.\nTokom noći, dežura republički Odsek Centra za vanredne situacije u Valjevu, čiji je broj telefona 1985, na koji se građani takođe mogu javiti.


Objavljeni zaključci PIC-a o stanju u BiH, Rusija se kao i obično usprotivila usvajanju - Klix.ba\nPročitajte Komunike Objavljeni zaključci PIC-a o stanju u BiH, Rusija se kao i obično usprotivila usvajanju\n18.6.2019. u 15:39\nRusija OHR PIC Petar Ivancov\nČlanice NATO-a iz Upravnog odbora Vijeća za sprovođenje mira (PIC) i Japan pozdravili su danas priliku da organi vlasti Bosne i Hercegovine predaju svoj prvi Godišnji nacionalni plan (ANP).\nUpravni odbor PIC-a podsjetio je sve strane na obavezu da u potpunosti poštuju Mirovni sporazum, sve njegove anekse i odluke visokog predstavnika. Upravni odbor je još jednom potvrdio svoje neupitno opredjeljenje za teritorijalni integritet i temeljnu strukturu BiH kao jedinstvene i suverene države, koja se sastoji od dva entiteta.\nPonovljeno je da entiteti nemaju pravo na otcjepljenje od BiH i da oni pravno postoje samo na osnovu Ustava BiH. Upravni odbor je podsjetio vlasti u BiH da je Ustav BiH sastavni dio Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH i da su odluke Ustavnog suda BiH konačne i obavezujuće i moraju se provoditi.\nUpravni odbor je još jednom potvrdio svoju punu podršku visokom predstavniku u osiguranju punog poštivanja Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH i provedbi njegovog mandata u skladu sa Aneksom 10 i relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, što ostaje nepromijenjeno. Upravni odbor je podvukao da međunarodna zajednica i dalje zadržava neophodne instrumente za osiguranje provedbe Općeg okvirnog sporazuma za mir.\nKako je saopćeno, naglašena je potreba da se program 5+2 u potpunosti provede, što je i dalje uvjet za zatvaranje Ureda visokog predstavnika.\nAmbasador Rusije u BiH Petar Ivancov (Foto: H. M./Klix.ba)\nKako je saopćeno, Ruska Federacija se ne slaže s ovim Komunikeom.\nprije 16h 40m 108\nprije 11h 2m 197\nprije 4h 6m 139\nNakon sjednice 412\nprije 11h 41m 111\nprije 14h 33m 171


- Centralna banka Crne Gore, prema raspoloživim podacima dostavljenim od banaka, a koji se odnose na najveće deponente, raspolaže sa podatkom o broju i visini deponenata sa depozitima preko milion eura. Na 30.09.2016. godine, depozite veće od milion eura ima 206 pravnih lica i 47 fizičkih lica - saopšteno je Dnevnim novinama u Centralnoj banci.\nNa kraju trećeg kvartala tekuće godine, ukupna štednja fizičkih lica iznosi 1,5 milijardi eura, odnosno 52 odsto, dok depoziti pravnih lica iznose 1,4 milijarde eura, što predstavlja 48 odsto ukupnih depozita u sistemu.\nUkupno, građani Crne Gore i kompanije na štednim knjižicama neke od 15 banaka koje posluju u našoj državi, imaju skoro tri milijarde eura. Primjera radi, ukupni iznos štednje je za skoro milijardu eura veći od budžeta Crne Gore projektovanog za ovu godinu.\n- Na kraju trećeg kvartala tekuće godine najveći depozit pravnog lica u sistemu položen kod jedne banke iznosi 48,1 milion eura - kazali su u Centralnoj banci.


“Nasilje se minimalizuje, ignoriše ili zamagljuje, tumačenjem da je posledica porodične svadje, poremećenog porodičnog odnosa ili verbalnog sukoba. Zaštitnik građana je krajem 2018. godine identifikovao iste propuste kao tokom 2016. godine što je dokaz da nema pomaka u odgovoru institucija u nasilju prema ženama”, kazala je Vedrana Lacmanović.\n“Ove godine tri od osam počinilaca, koliko je pravosnažno osuđeno, je dobilo kaznu 30 do 40 godina zatvora. Postoji veliki broj slučajeva u kojim žene ne prijavljuju nasilje, a u statistiku ne spada samoubistvo. Žrtva nasilja može biti svaka žena, ali su u većem riziku one koje se nasilnika ne boje i one koje imaju malu decu”, kazala je Vanja Macanović.\n“Femicid je vodeći uzrok prerane smrti zena na globalnom nivou. Najveći rizik za žene je kada reše da napuste nasilnika, tada im je najpotrebnije pružiti podršku i bezbednost. U Srbiji je poslednjih godina zabeležen pad ukupnog broja ubistava, ali broj femicida ne osciluje”, rekla je Vesna Nikolić-Ristanović.\n“Inicijativa Viktimološkog društva Srbije je uvela beleženje podataka o polu i odnosu žrtve i počinioca. Srbija je dobar primer kada je u pitanju beleženje takvih statističkih podataka, ali i dalje postoji problem što ti podaci nisu javno dostupni”, kazala je Vesna Nikolić-Ristamović.\nTrifunović odbrusio ministru i ućutkao ga\nNovac koji se prikuplja u fondaciji “Podrži život” se ne zloupotrebljava, već se isključivo koristi za lečenje bolesne dece. To…\nNovinarka koja je Vučiću 1.000 puta postavila isto pitanje\nNovinarka BIRN-a Ana Novaković, jedinstvena je po tome što je verovatno jedina koju, doduše, njenom „krivicom“, na ulici pitaju „Ko…\nDirektorka “Pošte” se nije zaustavila na kupovini 46 luksuznih automobila\nDa u “Pošti Srbije” para ima za sve osim za povećanje plata, potvrđuje i to što je Mira Petrović, v.d….\nProtesti su za sada jedini kanal kroz koji može da se iskaže nazadovoljstvo i oni daju rezultate, ocenio je novinar…\nNovi vlasnik Prve i O2 TV\nKompanija Antena grupa, u čijem vlasništvu se nalaze Prva televizija, O2 TV, Prva TV Crna Gora, Play Radio, šest kablovskih…


eKapija | AHK: Mnogo nemačkih kompanija razmišlja o dolasku u Srbiju\nIzvor: Tanjug | Subota, 16.01.2021.| 13:23\nAHK: Mnogo nemačkih kompanija razmišlja o dolasku u Srbiju\nMnogo kompanija razmišlja da dođe u Srbiju u okviru strategije obezbeđivanja dobavljača na bližim destinacijama (nearshoring) umesto dalekim na istoku, izjavio je predsednik Upravnog odbora Nemačko-srpske privredne komore (AHK Srbija) Udo Ajhlinger.\nTakođe, nemačke kompanije koje već posluju u Srbiji nastaviće da investiraju uprkos situaciji sa koronavirusom, rekao je Tanjugu Ajhlinger, koji je direktor kompanije Simens Srbija.\n- Trenutno razgovaramo sa nekoliko kompanija koje su baš sad u procesu evaluacije tržišta u Srbiji, koja se kao investiciona destinacija takmiči sa Mađarskom, Rumunijom i Bugarskom - rekao je Tanjugu Ajhlinger.\nIstakao je da je reč o poznatim i referentnim kompanijama koje već vode razgovore sa Vladom Srbije, ali da ne može da otkrije njihova imena, pošto je to još poverljiva informacija.\nOčekuje da Srbija pobediti u toj trci. Ističe, takođe, da naša zemlja zato treba da nastavi da unapređuje poslovni ambijent, kako bi bio još atraktivniji za investitore.\nAjhlinger dodaje da je uključen u razgovore sa zainteresovanim kompanijama kao predstavnik AHK Srbija, ali i kao čelnik Simensa u Srbiji.\n- Srbija će svakako biti među prvim zemljama globalno gledano kada je reč o privlačenju stranih direktnih investicija -naveo je Ajhlinger govoreći o očekivanjima za ovu i naredne godine.\nPo pitanju privlačenja stranih investitora očekujem veoma pozitivan razvoj situacije u Srbiji u 2021. godini, naglasio je Ajhlinger.\nUpitan da li očekuje privredni oporavak ove godine, kaže da je još rano davati prognoze, s obzirom da smo trenutno u trećem talasu pandemije, ali da se u svakom slučaju zbog početka vakcinacije nazire "svetlo na kraju tunela".\nMišljenja je da je potrebno vakcinisati što veći broj ljudi da bi ekonomija mogla stabilno da funkcioniše.\nGovoreći o poslovanju Simensa u Srbiji, kaže da su uprkos situaciji sa koronom imali prilično stabilnu poslovnu godinu i podseća da je fabrika Simensa u Kragujevcu krajem prošle godine isporučila prvi tramvaj za Nemačku.\nKompanija Siemens Mobility je isporučila prvi tramvaj u potpunosti proizveden u toj fabrici u Kragujevcu, što je jedan od ukupno 47 tramvaja koji se u Srbiji prave za kupca Bremen Straßenbahn AG (BSAG).\nAjhlinger kaže da u Kragujevcu imaju manje kašnjenje, do pola godine zbog slučajeva korone, implementacije SAP-a i nekih drugih stvari, ali da generalno sve ide po planu, što znači da ulažu u povećanje kapaciteta kako bi se zadovoljili brojni ugovori za proizvodnju tramvaja.\n-Kada je reč o proizvodnji tramvaja za evropske gradove, imamo trenutno nekoliko aktivnih ugovora. Na primer, da uradimo 110 novih tramvaja za Duisburg, a imamo i naručenu proizvodnju za stotitne drugih tramvaja za druga mesta - rekao je on.\nDodaje da se zato ulaže u širenje objekata u Kragujevcu kako bi mogli da se zadovolje zahtevi kupaca.\nNemački MTU nije odustao od investcije\nNavodi da je nedavno imao razgovor i sa predstavnicima nemačkog MTU-a povodom investicije u Novoj Pazovi, da projekat kasni oko šest meseci, ali da ta kompanija ne samo da nije odustala od svojih planova, već da su oni sada i veći nego u početku.\n- Po obimu imaju impresivne planove i oni su sada veći nego što su bili pre. Do je dobar znak, dobro je videti da takva kompanija ide napred po pitanju investicija u Srbiji. Drže se svojih planova i posvećeni su Srbiji i pored toga što je avioindustrija jako pogođena krizom. Veoma sam zadovoljan time - naveo je on.\nKako unaprediti poslovni ambijent u Srbiji\nNaglasio je da je jako važno da Srbija što više zadrži obrazovane i talentovane mlade ljude, da otkloni preostale administrativne prepreke i još više poradi na digitalizaciji kako bi se unapredio poslovni ambijent.\nIpak, navodi da je veoma iznenađujuća brzina kojom Srbija uvodi usluge u okviru E-uprave i da se neke stvari čak i brže rade nego u Nemačkoj.\nNapomenuo je da je Srbija možda preskočila drugu i treću industrijsku revoluciju, ali da sada kreće sa četvrtom i da je na dobrom putu po pitanju digitalizacije.\nAjhlinger dodaje da Vlada Srbije dobro radi i po pitanju ispunjavanja uslova za otvaranje pregovaračkih poglavalja za pridruživanje EU.\nUpitan da prokomentariše to što relevantne međunarodne finansijske institucije predviđaju da će Srbija biti prva po stopi privrednog rasta u 2020, ali i u narednim godinama i kakav rast BDP-a očekuje, Ajhlinger kaže da tome doprinosi način na koji je srpski BDP generisan, ali i realizacija brojnih velikih infrastrukturnih projekta.\n- Srbija će rasti, ali videćemo koliko zbog situacije sa koronom. Jer, ako projekti ne mogu da se realizuju, to će svakako uticati i na BDP.\nIpak, mislim da vlada ima dobro isplanirane projekte koji će obezbediti rast, zaključio je Ajhlinger.


"Ja ne krijem da imam hašimoto, to je hronično oboljenje štitne žlezde zbog nepravilnog rada imunog sistema. Gubila sam kosu, imala sam oscilacije u težini. Terapiju ću morati da pijem doživotno. Nekad imam hronični umor, promene raspoloženja, ali sve su to nuspojave bolesti i terapije", rekla je pevačica za "Svet".\n"ŠTEDIMO NOVAC, ALI IMAMO JEDAN POROK" Hurricane priznaju čemu ne mogu da odole, ali i u kojoj DOMAĆOJ SERIJI žele da se pojave\n"Kada shvatiš da je to sastavni deo života, sve ti bude lakše. Ne žalim se, okej sam i sve to mi je postalo normalno".\nVIDEO: Sanja Vučić poruka za fanove Evrovizije\nSanja Vučić poruka za fanove Evrovizije\nSANJA IZ HURRICANE-A IMA PODMUKLU BOLEST, DO KRAJA ŽIVOTA MORA DA PIJE LEKOVE "Srušio mi se svet, promenila sam navike"\nVoditelj Ognjen Amidžić nedavno je bio u bolnici zbog upale pluća, a njegova supruga, manekenka Danijela Dimitrovska, sada je progovorila o ovom teškom periodu.\nPoznata srpska blogerka Zorana Jovanović pokazala je svima izdanje sa plaže, o kojem se i te kako priča na društvenim mrežama. Zorannah je ponovo zaigrala na kartu svog seksepila, dok su joj obline bile u prvom planu.\nVoditelj jutarnjeg programa na TV "Prva" Filip Čukanović jutros je u programu uživo primio vakcinu protiv korona virusa.\nPoznati pevač Saša Kovačević u više navrata govorio je kako obožava da provodi vreme sa Iskrom, naslednicom devojke Zorane Tasovac, koja je ćerkicu dobila sa sadašnjim izabranikom pevačice Svetlane Cece Ražnatović, Bogdanom Srejovićem.


RTS :: Stefanović odgovara Veselinoviću na njegove navode o poseti Drvaru\nPolitika Stefanović odgovara Veselinoviću na njegove navode o poseti Drvaru\nutorak, 27. jul 2021, 17:31 -> 18:32\nMinistar odrbane Nebojša Stefanović odgovorio je lideru Pokreta za preokret Janka Veselinoviću povodom navoda o njegovoj poseti Drvaru.\nJanko Veselinović je o prisustvu Nebojše Stefanovića u Drvaru povodom dana te opštine i 80. godišnjice Ustanka naroda u Bih protiv fašizma rekao da je "ministar odbrane sramota za Srbiju i da svojom posetom Srbima u regionu nanosi štetu kao što to konstantno čini režim Aleksandra Vučića".\nOdgovarajući Veselinoviću, Stefanović je naveo da neko ko "služi isključivo da ispunjava naloge Dragana Đilasa i njegove tajkunske mašinerije, ne može da uvredi nijednog ozbiljnog čoveka, pa ni njega, ali ne može da prećuti to što vređa naš narod u Drvaru i uopšte sve Srbe u regionu", piše u saopštenju iz kabineta ministra odbrane.\nStefanović dalje tvrdi da nijedan srpski funkcioner pre Aleksandra Vučića nije decenijama posetio Drvar.\n"Ni Đilas, ni Veselinović, a kamoli (Bojan) Pajtić, ne znaju da je iz Drvara tokom rata proterano celokupno srpsko stanovništvo, a da je tek dolaskom predsednika Vučića u taj grad iz Srbije počela da stiže pomoć koja unapređuje uslove za povratak i normalan život", naglašava Stefanović.\nPodseća da je tokom posete Drvarčanima čestitao Dan opštine i ustanka, i dodaje da je kao član Vlade dobio i priznanje od lokalnih vlasti.\nU svom reagovanju zaključuje da će Vlada Srbije nastaviti da pomaže i Drvaru i svim Srbima u regionu, zato što Srbija mora da brine o njima.


pinkm.me | PET stvari koje ODMAH morate da uradite ako vam neko ukrade mobilni telefon\nUkoliko se i desi da ostanete bez telefona nemojte da paničite – telefon je zamenljiv, dok podaci na njemu nažalost nisu.\nPostoji par koraka koje možete da preduzmete kako biste zaštitili podatke koje ste imali na telefonu od zloupotrebe.\nAko ostanete bez telefona, ovih pet stvari vam mogu pomoći da zaštitite vaše podatke ili da eventualno uspete da pronađete telefon.\nPobrinite se da je aplikacija za praćenje telefona uključena na vašem telefonu. Android telefoni koriste Android Device manager dok iOS korisnici imaju Find My iPhone. Možete pristupiti aplikaciji preko kompa, promenite lozinku i eventualno probajte da izbrišete sve podatk ekoje možete. Možete pokušati da saznate lokaciju telefona i tako ga nađete.\nNema garancije da vlasti mogu da vam pomognu u potrazi za telefonom, ali vredi da probate. Podnesite prijavu da ste izgubili telefon, dajte opis telefona i serijski broj. Ovo će vam biti od koristi u slučaju da trebate da naplatite osiguranje ili da vam lopov napravi veliki račun za telefon, piše smartphones.reviewed.com.


03-10-2019 21:07 Srbija Politika\nKosovski specijalci planiraju da na dan vanrednih parlamentarnih izbora u nedelju, 6. oktobra, 'okupiraju' sever pokrajine, saznaje Informer.\nNaši odlično obavešteni izvori tvrde da će tog dana na severu Kosova patrolirati policajci iz Prištine, i to oni koji su već nekoliko puta upadali u srpska naselja i hapsili i prebijali tamošnje stanovništvo.\n- Ovaj plan može biti opasan jer bi upravo ti policajci mogli da dovedu do incidenata. Inače, bezbednosna situacija označena je srednjim nivoom rizika. Na dan izbora policajci će raditi smenu od po dvanaest sati i sprovodiće poseban operativni plan rada - prenosi izvor.\nOve informacije potvrdio je i portparol 'kosovske policije' za region Sever Branislav Radović, koji kaže da će određen broj policajaca doći kao ispomoć tokom izbora.\n- Najverovatnije će biti poslati policajci iz Prištine. Odatle se i rukovodi operativnim planom, a za to je zadužen generalni direktor 'kosovske policije'. Plan je da po dva policajca, kao pomoć, budu na svakom izbornom mestu. Ovo se odnosi pre svega na multietničke sredine - ističe Radović, koji podvlači da ne očekuje nikakve probleme, ali da će imati dovoljan broj policajaca na raspolaganju, ne precizirajući tačan broj specijalaca.\nSamo Srbija može da razreši kosovski čvor! Više o tome OVDE.\nMITROPOLIT PORFIRIJE: Bez Svetoga Save našeg naroda danas ne bi bilo


Koliko je Srbija interesantna za strane investitore? Akter Magazin\nKoliko je Srbija interesantna za strane investitore? - Akter Magazin\nAutor: Miodrag Kostić - Akter magazin - Ponedeljak, 22 februar 2010\nDa nema malarije, bili bismo poslednji\nPre neki dan je "Heritage Foundation" objavio listu od 183 zemlje rangirane po ekonomskim slobodama gde je Srbija zauzela “zapaženo“ 104 mesto. Sa 56,9 bodova (od 100), Srbija se u Indeksu ekonomskih sloboda za 2010. godinu našla u četvrtoj grupi kojoj pripadaju "uglavnom neslobodne" zemlje. Ponovo smo se našli u društvu starih “nesvrstanih prijatelja“, uz Afričke diktature i srednje Azijske satrapije. Setih se ranijih komentara u medijima na jednu od ovakvih “lista uspešnosti“ da smo i to mesto zauzeli samo zato što u Srbiji nemamo malariju pa su se zbog te otežavajuće okolnosti po poslovanje mnoge Afričke zemlje našle iza nas.\nŠta mislite koju poruku ovakvo rangiranje Srbije šalje stranim investitorima? S jedne strane imamo ministre u vladi koji skoro svaki dan kažu pred medijima kako im je glavni zadatak da zaposle ljude i dovedu strane investitore, a šta je stvarna situacija? Kako to ministri misle da dovedu strane investitore kad smo procenjeni kao zemlja ekonomskih nesloboda? Šta to praktično znači? Pokušajte da zamislite da ste bogati stranac, da imate lepu sumu novca na bankovnom računu i da zaželite da deo svog novca uložite u neki posao. Gde i kako bi ste svoj novac uložili? Koji bi vam bili glavni kriterijumi u odlučivanju?\nDa li bi ste novac uložili u zemlju u kojoj postoji velika šansa da vas domaći konkurent koji je u sprezi sa domaćom političkom elitom (koju podmićuje) političkim pritiskom izbaci iz biznisa? Šta bi ste radili kada vam dužnici ne bi plaćali, a sudsku presudu ne biste realno mogli očekivati u sledećih 10 godina? Kako bi ste se borili sa konkurencijom koja ne plaća zaposlene, ne uplaćuje socijalna i penzijska davanja i ne plaća poreze (jer poznaje prave ljude)? Kako bi opstali u biznisu, kad ne znate kakve će nove restriktivne zakone skupština doneti, dok se i ono malo zakonskih propisa koji vam pomažu ne primenjuje? Zašto bi rizikovali vaše teško stečene pare u zemlji u kojoj nemate ekonomsku sigurnost? A vaš novac možete uložiti gde god želite, u onih ostalih 103 zemalja sveta koje su po ekonomskim slobodama ispred nas (uključujući sve zemlje Balkana osim BiH).\nZašto bi bogati stranci otvarali firmu u zemlji u kojoj su građani do pre godinu dana jurišali na zapadne ambasade i palili džamije i MacDonald-se?\nZnam da ova priča zvuči surovo, ali nažalost tako vam je. Pre neki dan vozim se sa taksistom koji kaže da je godinama odbijao tasta koji živi u Nemačkoj da se tamo preseli sa porodicom, ali kaže sada razmišlja da ga posluša. Kaže, najviše mi je zbog dece, ovde nemaju budućnost. Do sada je glasao za ove “vladajuće“, jer je mislio da nas vode u Evropu, ali im više ne veruje i ne pada mu napamet da ponovo izađe na izbore. Jer kaže, sve je ko u onom vicu kad političar naredi vozaču: Daj levi migavac, ali skreni desno. Narod laži da si za Evropu, a ti beži od nje što dalje, jer tajkunima koji ti plaćaju političke kampanje to nikako ne odgovara. Ekonomske slobode znače da nema monopola, da su svi na tržištu jednaki, i da je sve transparentno, ali onda nema ekstra profita i milionskih provizija po Kiparskim bankama.\nKakva nam je tek opozicija po pitanju ekonomskih sloboda i ulaska u Evropsku Uniju? Slušam pre neki dan na RTS-u potpredsednika DSS-a Aligrudića koji na pitanje o ekonomskom programu svoje partije kaže: Ja sam pravnik, a za ekonomsku politiku stranke pitajte naše ekonomske eksperte, oni će vam najbolje reći. Možete zamisliti kad ni on sam kao potpredsednik ne razume njihovu ekonomsku strategiju, kako će je tek razumeti njegovi glasači? Opozicija za ekonomiju i nema vremena, jer se bavi “bitnijim pitanjima“, spasavanjem Kosova i ne-ulaskom u NATO (i EU). Ono Koštuničino, “Hoćemo u Evropu, ali samo ako nam potpišu da je Kosovo deo Srbije“, je isto kao kad bi neki vinogradar otišao u njegovu lokalnu Vinogradarsku Zadrugu da uzme kredit i rekao im: “Hoću da postanem član i hoću da mi date kredit, ali samo ako potpišete da mi je komšija Milisav ukrao od međe“. Šta mislite kako bi mu ovi u zadruzi odgovorili. Verovatno bi pozvali kliniku Lazu Lazarević, premda ne znam šta je njen ekvivalent na Evropskom nivou.\nKoliko je Srbija interesantna za strane investitore vidi se po tome što čak i domaći biznismeni svoj “teško zarađeni novac“ radije iznose iz zemlje, nego što ga ulažu u lokalnu ekonomiju.\nPre nekoliko godina intervjuisao sam jednog od ljudi koji je Irskoj pre dvadesetak godina doneo ekonomske promene. Kaže, nas petorica smo seli sa premijerom i dogovorili se da sve podredimo ekonomskom napretku. Od sada, ekonomski zakoni biće ono što stranom (i domaćem) investitoru olakšava poslovanje. Za kompaniju koja zapošljava ljude i pošteno plaća porez ne sme biti smetnji i birokratije. Za kratko vreme Irska je od nerazvijene poljoprivredne zemlje postala jedna od vodećih ekonomija Evrope i Sveta. Da li je to moguće u Srbiji, šta mislite?


Putin: Pandemija izazvala ozbiljnu krizu - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Putin: Pandemija izazvala ozbiljnu krizu\nRuski predsjednik Vladimir Putin izjavio je da se dubina krize koju je izazvala pandemija u Rusiji pokazala veoma ozbiljnom, a njene negativne posljedice su opipljive za građane.\nPutin je ukazao da je najvažniji zadatak ekonomske politike zemlje obnavljanje zaposlenosti.\n– Sada je naš najvažniji zadatak ekonomske politike obnavljanje zaposlenosti, pružanje ljudima mogućnosti da rade, zarađuju, obezbjeđuju svoje porodice – rekao je Putin na sastanku o saveznom budžetu.\nOn je naglasio da potpuna obnova tržišta rada mora biti završena 2021. godine. Putin smatra da je Rusija donijela ispravne odluke u borbi protiv virusa korona, mada to nije prošlo bez problema i neuspjeha, prenosi “Sputnjik”.\n– Očigledno smo postigli ono što smo htjeli, ne bez problema i ne bez neuspjeha, ali smo ipak postigli, uključujući direktne isplate porodicama sa djecom, povećanje nadoknada za nezaposlene, otpisivanje plaćanja poreza, postavljanje dodatnih naloga za preduzeća u ključnim granama industrije i niz drugih mjera – precizirao je Putin.\nPredsjednik Rusije je naglasio da potražnja potrošača već raste za 3,8 posto i premašuje nivo iz februara, prije krize.\n– Svi dosadašnji planovi zemlje u vitalnim sektorima trebalo bi da budu sprovedeni uprkos krizi – dodao je Putin, prenosi Srna.


“Dva su zadatka pred nama” Tegeltija zahvalio Sijartu na do sada najvećoj donaciji vakcina (FOTO) - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH “Dva su zadatka pred nama” Tegeltija zahvalio Sijartu na do sada najvećoj...\n“Dva su zadatka pred nama” Tegeltija zahvalio Sijartu na do sada najvećoj donaciji vakcina (FOTO)\nСАРАЈЕВО, 5. ЈУЛА /СРНА/ - Предсједавајући Савјета министара Зоран Тегелтија, премијер ФБиХ Фадил Новалић и министар спољних послова и трговине Мађарске Петер Сијарто на конференцији за новинаре на Међународном аеродрому у Сарајеву.\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija i premijer Federacije Bih (FBiH) Fadil Novalić dočekali su danas na Međunarodnom aerodromu Sarajevu ministra spoljnih poslova i trgovine Mađarske Petera Sijarta koji je BiH uručio donaciju od 200.000 vakcina “sinofarm”.\nOvo je do sada najveća pojedinačna donacija vakcina i zbog toga se u ime Savjeta ministara i građana BiH najiskrenije zahvaljujem Vladi Mađarske i gospodinu Sijartu lično, rekao je Tegeltija novinarima.\n– Dva su zadatka pred nama – zaštita i očuvanje života ljudi, a drugi jedino sredstvo za očuvanje ljudskih života vakcinama. Ovo je Vlada Mađarske prepoznala i veoma uspješno je sprovela imunizaciju svojih građana, tako da je u situaciji da pomaže drugima – rekao je Sijarto.\nPrethodni članakU Savjetu bezbjednosti UN ukazano da Srpsku moraju uvažavati\nNaredni članakVelež odredio cijene ulaznica


Vreme 1290 - Srbija, Hrvatska, Evropa i izbeglice: Brisel suzama ne veruje\nVOZOVI BEZ VOZNOG REDA: Iskrcavanje na hrvatsko-mađarskoj granici\nIzbeglički egzodus sve više izvlači na površinu zlu krv unutar Evropske zajednice. Besne svađe oko kvota izbeglica koje bi trebalo da prime članice Unije, pljušte optužbe ko izdaje evropske vrednosti a ko ruši Evropu ignorišući zakone. Taman što su političari na Balkanu počeli međusobne odnose da opisuju kao "nikad bolje", zbog izbeglica je opet skočila tenzija između Hrvatske i Srbije. Ako je za ikakvu utehu, to ovoga puta nisu izbeglice iz srpsko-hrvatskog rata\nKada su prošlog utorka Mađari udarili poslednji katanac na granici sa Srbijom, autobusi koji prevoze izbeglice sa granice Makedonije i Srbije skoro trenutno su se okrenuli prema Hrvatskoj. Nije prošlo ni nekoliko dana, a hrvatski zvaničnici su optužili Srbiju da ima "dogovor sa Mađarskom" i da organizovano šalje izbeglice u Hrvatsku. Počele su da lete međusobne optužbe, uvrede i podrugivanja, da se licitira ko je orao a ko muva, kako već biva kada se pokače srpsko-hrvatski političari, i srednjeg i višeg ešalona. Razlika u odnosu na ranije prilike je što je ovoga puta vidljiva obostrana panika zbog onoga što se dešava.\nZATVARANJE DRUMOVA: Hrvatska je zbog priliva izbeglica prošle sedmice zatvorila sve granične prelaze između dve države osim prelaza Bajakovo–Batrovci, na kome je dozvoljen automobilski, ali u ponedeljak obustavljen kamionski saobraćaj. U utorak uveče, kada ovaj broj "Vremena" odlazi u štampu, kolona kamiona iz pravca Srbije bila je duga oko 12 kilometara (u večernjim satima mediji su javili da je Hrvatska počela da propušta samo kamione sa kvarljivom robom i opasnim materijama).\nKomentarišući eventualnu štetu koja je nastala i koja će tek nastati zbog zatvaranja graničnog prelaza za teretni saobraćaj, hrvatski premijer Zoran Milanović je rekao: "Šteta zbog zatvaranja Bajakova je veća za srpsku privredu nego za hrvatsku. Nije to dobro, ali nismo mi budale, vidite šta rade... Srbiju ne prozivam, ali mogu joj poručiti da malo snizi ton i, kao što bi se u vicu reklo: Šaraj malo, brate. Šalji malo gore u Mađarsku i Rumuniju." Najave protivmera Srbije "Jutarnji list" je prokomentarisao kao besmislene, jer se te protivmere već primenjuju "transportom izbeglica prema Bapskoj (još jedno mesto, osim Tovarnika, na kome su u Hrvatsku počele da ulaze izbeglice, prim. nov.) i stvaranjem dodatnog pritiska na Hrvatsku i to u dogovoru sa svojim novim prijateljima Mađarima". Verovatno zbog unutrašnjopolitičkih prepucavanja, hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović prozvala je vladu Zorana Milanovića da je reakcijom na izbegličku krizu narušila diplomatske odnose Hrvatske sa susedima, te da "o tome piše celi svet".\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je rekao da je šokiran odgovorom Hrvatske da Srbija pola izbeglica preusmeri prema Mađarskoj kako bi bio odblokiran kamionski saobraćaj. "Srbija to neće da uradi jer ona tim ljudima ne govori gde treba da idu, već oni sami to odlučuju… Hrvatsko zatvaranje granica za teretni saobraćaj je brutalni napad na Srbiju i pokušaj brutalnog uništenja srpske ekonomije… Ovo je skandal međunarodnih razmera i Hrvatska je prekršila sve evropske sporazume i direktive…." Vučić je u utorak dao "ultimatum" EU da utiče na Hrvatsku da propusti kamione na Bajakovu, najavljujući da će u protivnom "Srbija reagovati mirno, ne kršeći propise, ali će ukazati da Hrvatska ne može da se iživljava, ponižava Srbiju i uništava privredu Srbije bez posledica".\nJOŠ JEDNA EVROPSKA RAMPA: Bajakovo\nEU nije bila fascinirana Vučićevim zahtevom, izjavljujući kroz usta portparola Evropske komisije da je "pravo svake zemlje članice EU da sama određuje kako će obezbeđivati spoljne granice, a mi se zalažemo za sveobuhvatno rešenje migrantske krize". Time su evropski zvaničnici nastavili tradiciju započetu sa mađarskim premijerom Orbanom, na čiji račun je stiglo nešto blagih kritika zbog podizanja ograde prema Srbiji, reklo bi se uz namigivanje iza leđa da samo nastavi sa svojim poslom.\nVučić je u utorak uveče, nakon sednice Vlade i Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti, rekao da ga je Vlada ovlastila da vodi razgovore sa rukovodstvom Hrvatske, ali da je Vlada spremila paket mera ukoliko ti razgovori ne uspeju, "kao meru odbrane sebe i svojih ekonomskih interesa". On je precizirao da su predviđene mere u tri nivoa i to političke, pravne i ekonomske prirode, da se nada da neće morati da budu primenjene, a da bi eventualna primena počela u ponoć 24. septembra. Između ostalog, Vučić je u pomirljivom tonu rekao i da se nada da će se kroz razgovore "doći do rešenja koje će doneti otvorene drumove".\nKada čitaoci budu držali ovaj broj "Vremena" u rukama, znaće se da li su se drumovi otvorili i da li je još jedna mučna epizoda srpsko-hrvatskih odnosa mirno okončana. Ono što je u ovom trenutku izvesno je da će povoda za takve epizode biti i dalje, jer je izbeglička kriza daleko od kraja.\nTRAŽENJE "REŠENJA": U klasičnom duvanju "Evropljana" prema "neevropskim susedima", Zoran Milanović je početkom nedelje izjavio da hrvatski zvaničnici idu u Brisel "gde neće biti Vučića i ekipe", a razgovaraće se o tome kako da se izbeglička kriza reši. Milanovićevo puvakanje možda može da posluži na lokalnom nivou, no reklo bi se da Brisel rešenja grozničavo traži, ali da ih nema na vidiku. Ili možda ima, samo što ta rešenja ne deluju kao održiva i realna.\nU utorak su u Briselu evropski ministri unutrašnjih poslova usvojili plan o raseljavanju 120.000 migranata unutar EU. Oni će prema dogovorenim kvotama biti prebačeni iz Italije, Grčke i Mađarske u druge zemlje članice EU. Protiv plana su glasale Mađarska, Slovačka, Rumunija i Češka, dok je Finska bila uzdržana. BBC ističe da je retkost da se pitanja koja se tiču suvereniteta država u EU donose većinom, bez jednoglasne odluke. Inače, još nije realizovan dogovor o raspodeli "starih" 8000 izbeglica iz maja ove godine.\nVERA U NOVU IZBEGLIČKU MAJKU: Slike Angele Merkel\nVeć nekoliko puta evropski zvaničnici su pomenuli da će status izbeglica imati Sirijci, Iračani i Eritrejci, dok će se o ostalima odlučivati u procesu dobijanja azila. Cinici bi rekli da Sirija i Irak nisu izabrani slučajno, od svih zemalja "izvora izbeglica" ove dve države su imale najbolji obrazovni sistem, pa se od njihovih stanovnika najviše može očekivati u budućnosti, ako pričamo o doprinosu lokalnim ekonomijama. Kakva je tačno razlika između situacije u Siriji i Iraku u poređenju sa Avganistanom ili Somalijom evropske birokrate teško mogu da objasne, naročito ljudima koji dolaze iz pomenutih država koji čine najmanje 30 odsto izbegličkog talasa. Čuju se i predlozi da se procene o tome ko bi trebalo da dobije azil u EU vrše u izbegličkim kampovima u Siriji, Jordanu, Libanu, Libiji ili bar u rubnim i graničnim zemljama EU.\nGovoreći o onima koji neće dobiti azil u EU, portparol Evropske komisije Margaritis Šinas rekao je da zemlje Unije mogu te ljude da sa svoje teritorije vraćaju u Srbiju. Njegovu izjavu Vučić je odbacio kao neozbiljnu i pogrešnu, no pre bi se moglo reći da je izjava zloslutna, iz mnogo razloga. U pitanju će, reklo bi se po onome što se događa, biti ogroman broj ljudi. Tačno je da su svi oni prvo ušli u EU – Grčku ili Bugarsku – pa tek onda u Srbiju, ali teško da će se u EU obazirati na to, ukoliko takvu odluku donese.\nU takvoj perspektivi, Srbija će biti izložena još većem pritisku, ali ni drugima neće biti lako, naročito zato što je teško zaključiti šta bi se pozitivno takvim merama postiglo.\nLJUDI I BROJEVI: Zvaničnici EU kao da i dalje zatvaraju oči pred očiglednim činjenicama, kao da se nisu suočili ni sa jednom od kolona koje se valjaju putevima Evrope. Očigledna je namera da se što više "nepoželjnih" izmesti iz EU, ako je moguće što dalje, ali šta je to što će desetine i stotine hiljada ljudi koji su prešli hiljade kilometara kroz pustare Avganistana ili Saharu, zaleđene planine između Irana i Turske, more u prepunim čamcima, preživeli razne vojske, policije, krijumčare ljudi, bandite, naterati da se vrate u Mogadiš, Kandahar ili Alep? Kako će oni koji budu odbijeni i izbačeni iz EU biti zaustavljeni da ne krenu nazad u Uniju, preko Srbije, Hrvatske, Mađarske ili nekim trećim putem? Čitav evropski sistem granica, azila, zakona urušio se upravo zbog broja ljudi koji dolaze, i to za nepuna dva meseca. A dosadašnji broj izbeglica koji su stigli u Evropu je minoran u odnosu na broj onih koji su u izbeglištvu daleko i još nisu krenuli.\nPostoje, međutim, mnogo preči problemi nego što je buduće pitanje azilantskog statusa, na koje niko ne nudi suvisle odgovore. Metereološke prilike mogu veoma brzo od onoga što se zove "izbeglička kriza" napraviti humanitarnu tragediju. Kraj je septembra, jesen i zima samo što nisu, a desetine, ako ne i stotine hiljada dece, žena i muškaraca su trenutno na putevima ka Evropi.\nU prethodnih nekoliko godina, prave drame su se odvijale u blizini kampova za tražioce azila u Bogovađi i Banji Koviljači, kada je po par stotina ljudi napolju, po mrazu i u snegu čekalo da se oslobode kreveti. Krize su rešavane otvaranjem novih centara, uz manje i veće pobune lokalnog stanovništva u mestima gde su objekti otvarani. Šta će se, međutim, desiti ako zima i zatvorene granice zadrže u Srbiji ili nekoj drugoj zemlji 5000 ili više ljudi?\nU ekstremnim okolnostima rastu nervoza, bes, reakcije su nepredvidljive. Samo jedan ozbiljan incident koji bi bio povezan sa izbeglicama i lokalnim stanovništvom je često dovoljan da promeni percepciju javnosti (i bez toga, stranka Fides mađarskog premijera Viktora Orbana postala je nakon antiimigrantskih mera popularnija nego ikad).\nSolidarnost i empatija prema izbeglicama su do sada postojale, videlo se to na primeru Srbije, akcija građana u Hrvatskoj i mnogim drugim evropskim zemljama, ali i to je potrošna roba. Što izbeglička kriza bude duže trajala, sve više će se tanjiti ta osećanja, što zbog manjka resursa, što zbog umora i apatije koji neminovno prate takve procese ako dugo traju. A biće sve potrebnija, uz mnogo strpljenja i tolerancije, na svim stranama.\nKratka hronologija haosa\nSva apsurdnost situacije u kojoj je krahirala evropska izbeglička politika, mogla bi se rekapitulirati u nekoliko slika. Prvo je krenulo sa Mađarskom. Vlada našeg severnog suseda podigla je žičanu ogradu i zatvorila svoje granice prema Srbiji. Migranti su svoj put ka Evropi nastavili preko Hrvatske, koja svega nekoliko dana kasnije "kapitulira" pred izbegličkim kolonama i šalje migrante ka mađarskoj i slovenačkoj granici. Tu je bilo i incidentnih događaja, poput razoružavanja pripadnika hrvatske policije koji su pratili voz pun izbeglica upućen iz Hrvatske u Mađarsku od strane njihovih mađarskih kolega; pale su protestne note, teške reči o tome ko izdaje evropske principe. Slovenačka policija, takođe, učestvuje u sveopštem galimatijasu, sprečavajući u početku stotine izbeglica da napuste zemlju i odu u Austriju. Inače, na graničnom prelazu Bregana, između Slovenije i Hrvatske, slovenačka policija počela je da podiže ogradu, između puta i zelene površine. Austrija je, opterećena velikim brojem migranata, pripretila da će nove izbeglice vraćati nazad u Sloveniju i Hrvatsku.\nMožda jedini pozitivan korak u čitavom ovom "teatru apsurda" napravljen je u nedelju, kada su ministri unutrašnjih poslova Srbije i Mađarske, pomalo pompezno, svojeručno otvorili granični prelaz "Horgoš 1" koji je nekoliko dana bio zatvoren za putnički i teretni saobraćaj. Doduše, hrvatski zvaničnici smatraju da je to rezultat srpsko-mađarskog dogovora da se izbeglice šalju u Hrvatsku.\n"Varniči" i između Mađarske i Rumunije. Mađarska je najavila izgradnju zida i prema ovoj zemlji (kao i prema Hrvatskoj), a premijer Rumunije Viktor Ponta izjavio je da su postupci mađarskih vlasti u vezi sa izbegličkom krizom "slični onima koje je Evropa do sada videla samo tokom tridesetih i četrdesetih godina XX veka". Zvaničnici Budimpešte ocenili su da premijer Rumunije "još uvek pokušava da antimađarskim lažima spase svoj upitni ugled na unutrašnjopolitičkom planu i svoj upitni moralni ugled", aludirajući na optužbe za korupciju sa kojima se rumunski predsednik vlade suočava kod kuće.\nNe miruje ni sever Evrope. U gradu Tornio na severu Finske već je uvedena pogranična kontrola za tražioce azila koji stižu iz Švedske. U istom gradu održane su i demonstracije protiv rastućeg priliva migranata. Savezna Republika Nemačka, koja je od svih zemalja u EU primila najviše izbeglica sa Bliskog istoka, samo ove godine očekuje dolazak gotovo 800.000 migranata. Prema prvobitnom planu Evropske komisije, koja je odredila nacionalne kvote za prijem izbeglica, Nemačka je trebalo da zbrine ukupno 40.000 ljudi. Kancelarka Angela Merkel zatražila je od Sjedinjenih Američkih Država da se više angažuju u rešavanju "ovog evropskog, ali i globalnog problema". Amerika bi, prema njenim rečima, mogla da primi veći broj izbeglica iz Sirije, da unapredi životne uslove u izbegličkim kampovima u Libanu, Jordanu i Turskoj, ali i da nastavi borbu protiv uzroka njihovog izbeglištva.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland založio se za pravičnu preraspodelu izbeglica u kojoj moraju da učestvuju sve evropske zemlje. Tek što je izašao kao pobednik vanrednih parlamentarnih izbora u svojoj zemlji, premijer Grčke Aleksis Cipras optužio je Evropsku uniju da nije dovoljno pomogla zemljama koje su najviše pogođene prilivom izbeglica.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk izjavio je da je Evropa izgubila kontrolu nad svojim spoljnim granicama, i sazvao je vanredni samit EU posvećen rešavanju izbegličke krize. Da li će biti postignut nekakav dogovor, ostaje da se vidi.


SAD još bez odluke o sporazumu sa Iranom\nAmerički sekretar za odbranu Džim Matis rekao je u četvrtak da još nije doneta odluka o eventualnom povlačenju Sjedinjenih Država iz nuklearnog sporazuma sa Iranom, ali da Vašington pokušava da sa evropskim saveznicima utvrdi da li dogovor može da se poboljša.\n"Još nije doneta odluka o tome da li možemo da ga poboljšamo dovoljno da bi ostali ili će predsednik odlučiti da se povuče iz sporazuma", rekao je Matis na pretresu pred senatskim Odborom za oružane snage.\nŠef Pentagona je dodao da Sjedinjene Države priznaju da je reč o "nesavršenom sporazumu o kontroli naoružanja".\nSekretar za odbranu Džim Matis svedoči na pretresu u Kongresu, 26. april 2018.\n"Gotovo da je napisan sa pretpostavkom da će Iran pokušati da vara. Zbog toga je predviđena verifikacija, u stvari, zaista snažna. Međutim, validno je pitanje da li je to dovoljno", istakao je Matis.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron, koji je u sredu okončao trodnevnu posetu SAD, rekao je veruje da će američki lider povući Sjedinjene Države iz sporazuma. Tramp je više puta kritikovao dogovor sa Iranom, za koji je ove nedelje ocenio da je "sulud i smešan".\nTramp ima rok do 12. maja da odluči da li će ponovo uvesti neke ekonomske sankcije Iranu, koje su ukinute u zamenu za ograničavanje nuklearnog programa te zemlje, predviđenog sporazumom iz 2015. godine.\nSaradnja Turske, Irana i Rusije uprkos razlikama\nPlanovi SAD za slučaj da propadnu dogovori sa Evropljanima o Iranu\nKantrimen: Brinu me razlike između Tilersona i Pompea\nSa dolaskom Pompea, neizvesna sudbina nuklearnog sporazuma sa Iranom


Džaferović: Poseta šefice britanskediplomatije Sarajevu jasan znak za sve u BiH i regionu\nBeta 26. maja 2022. 21:15\nPredsedavajući Predsedništva BiH Šefik Džaferović izjavio je da poseta britanske ministarke spoljnih poslova Liz Tras „vrlo jasan signal“ za sve u Bosni i Hercegovini i regionu.\nOn je naveo da je Velika Britanija jedan od najvećih prijatelja i strateških saveznika BiH, jedan od garanata Dejtonskog mirovnog sporazuma i da j,e kao članica Saveta za sprovodjenje mira (PIK), podržala reforme u BiH poslednjih 27 godina.\n„Od izuzetne važnosti je da imamo ovako snažnog, ali i odlučnog prijatelja koji svima u Bosni i Hercegovini želi dobro, pa je zbog toga spreman snažno se suprotstaviti onima koji seju nered i potkopavaju mir“, rekao je Džaferović za novinsku agenciju Fena.\nOn je istakao da je šefica britanske diplomatije poslala „najsnažnije poruke podrške“ suverenitetu i teritorijalnom integritetu Bosne i Hercegovine, da je naročito važna podrška Oružanim snagama BiH, kao i najava povećanja britanskih investicija u energetiku i infrastrukturu, kako bi se suzbio „maligni ruski uticaj“.\n„Ukrajinska kriza je pokazala da je Velika Britanija pouzdan saveznik. Od najviše važnosti su poruke da će Velika Britanija snažno podržavati put Bosne i Hercegovine ka NATO, i da će o važnosti tog pitanja razgovarati i sa ostalim saveznicima“, rekao je Džaferović.\nPo njegovim rečima, BiH ostaje predana saradnji sa zapadnim partnerima, Evropskom unijom i NATO.\nGovoreći o srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku, koji je izneo oštre stavove u vezi sa politikom Velike Britanije prema BiH, Daferović je ocenio da je poseta britanske ministarske spoljnih poslovaje pokazala „koliko su izolovana njegova gledišta“.\n„To je pokazao današnji sastanak, jednako kao i poruke iz Saveta bezbednosti UN i Severnoatlantskog saveta. Nije jasno čemu se Dodik nada ako hrli u sukob sa celom medjunarodnom zajednicom i vodi celu Republiku Srpsku sa sobom tim putem“, ocenio je predsedavajući Predsedništva BiH.\nDžaferović smatra da je Dodikova namera na ovakvim sastancima da „stvara utisak lažne harmonije i iluzije stabilnosti, kako bi mogao nesmetano nastaviti da ruši Dejtonski mirovni sporazuma i Ustav“.\n„On pokušava uveriti zvaničnike koji dolaze u Bosnu i Hercegovini da nemaju razloga za zabrinutost, čime nastoji demantovati medjunarodnu javnost i stavove njihovih vlada. Ministarka Tras ipak nije ni naivna, ni neinformisana, te dobro vidi o čemu se radi. Odlučne poruke koje je uputila predstavljaju pravo sredstvo za odvraćanje i doprinose miru“, rekao je Džaferović.\nDodao je da „popustljivost ohrabruje siledžije poput Dodika“, dok ih rezolutan stav obeshrabruje.\n„Ovo je potvrdio i sam Dodik koji svaki put pošto dobije odlučne poruke, ublaži svoju poziciju, a svaki put kada oseti slabost druge strane, počinje da preti secesijom. Britanska diplomatija je velika diplomatija i ministarka Tras, kao i celokupna Vlada Velike Britanije, dobro prepoznaju ovo i ispravno reaguju“, ocenio je Džaferović.\nZaključio je da su zbog toga bitne sankcije koje je Velika Britanija uvela Dodiku, ali i podrška Oružanim snagama BiH i putu ka NATO jer su to, kako je naglasio, mere koje obeshrabruju sve one koji imaju opasne namere i „teraju ih da dobro razmisle o posledicama“.


Bregu: Udaljenost između vizije i plana za zajedničko regionalno tržište traži odlučnije djelovanje - CdM\nBregu: Udaljenost između vizije i plana za zajedničko regionalno tržište traži odlučnije djelovanje\nPodrška integraciji u Evropsku uniju nastavlja da raste na Zapadnom Balkanu i ove godine je podržava 62 odsto građana u odnosu na prošlogodišnjih 59 odsto. Podrška naših građana i privrednih subjekata regionalnoj saradnji je još veća. 77 odsto građana vjeruje da regionalna saradnja može doprinijeti boljoj političkoj, ekonomskoj i sigurnosnoj situaciji u njihovoj ekonomiji, dok je 69 odsto privrednih subjekata smatra važnom za kvalitet poslovanja. Ovi stavovi i mišljenja oslikavaju put naprijed i obavezuju nas da usko i bolje radimo zajedno, rekla je generalna sekretarka Vijeća za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu na sastanku lidera Zapadnog Balkana i komesara Evropske unije Olivera Varhelyija koji je održan danas u Tirani, saopšteno je iz Sekretarijata Vijeća za regionalnu saradnju.\nKako su saopštili, sastanak je održan tačno sedam mjeseci nakon što su prošle godine u Sofiji svi lideri Zapadnog Balkana usvojili Akcioni plan za zajedničko regionalno tržište.\nNa sastanku se razgovaralo o napretku ka ostvarivanju rezultata ovog plana i zajedničkoj koordinaciji aktivnosti prije julskog samita u Berlinu.\n„Pozdravljamo dosadašnji napredak i radujemo se uspješnom potpisivanju važnih regionalnih dogovora kojima se olakšava slobodno kretanje ljudi. Ipak, udaljenost između vizije i plana za istinsko zajedničko regionalno tržište i stvarnosti traži odlučnije djelovanje. Ostanimo nadahnuti Regionalnim sporazumom o snižavanju cijena rominga, koji će u punoj mjeri biti realizovan 1. jula kada će Zapadni Balkan postati region bez rominga”, navodi Bregu.\nNapominje da ovaj sporazum je važan dokaz potencijala sveobuhvatne regionalne saradnje na korist građana Zapadnog Balkana i dobar model za dogovore koji će uslijediti.\n“Nastavit ćemo da nepokolebljivo radimo sa našim evropskim partnerima sve dok naši građani ne budu bez dodatnih troškova rominga u Evropskoj uniji, a isto važi i za građane EU u našem regionu“, dodala je Bregu.\nUprkos dramatičnoj situaciji sa COVID-19, napominje Bregu, region se prošle godine okupio oko vizije uspostavljanja zajedničkog regionalnog tržišta po uzoru na jedinstveno tržište Evropske unije.\n“Zajednički utvrđenim aktivnostima na otklanjanju prepreka region želi da „Evropu donese kući“ i pošalje važnu poruku građanima i privrednim subjektima Zapadnog Balkana da konkretan, pragmatičan regionalni napredak u okviru četiri slobode ne bi trebao biti daleka, već bliža stvarnost”, zaključuju u saopštenju.\nTagsMajlinda Bregu Oliver Varhelji Vijeće za regionalnu saradnju (RCC) Zapadni Balkan


Postavljen Olimpijski sat ispred hotela "Moskva" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Postavljen Olimpijski sat ispred hotela „Moskva“\nNeko drugi 5. mart 2012. BG servis 1 komentar\nOlimpijski sat, postavljen u Beogradu ispred hotela „Moskva“, zvanično je počeo da odbrojava dane i sate do početka Olimpijskih igara u Londonu.\nOvom simboličnom događaju, kao svojevrsnoj podršci našim sportistima koji su obezbedili učešće na najstarijem međunarodnom sportskom multidisciplinarnom takmičenju, prisustvovali su gradonačelnik Beograda Dragan Đilas, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Vlade Divac i generalni direktor „Telenora“ Ćel-Morten Jonsen, kompanije koja je zajedno sa OKS sat i donirala svim Beograđanima.\nSat je rad srpskog umetnika Petra Mirkovića i ima oblik izvijene trke. Po rečima autora, u svojoj formi skulptura otelotvoruje duh igara i snova svakog sportiste jer izgleda kao da izlazi iz zemlje, širi se i stremi uvis, opirući se zakonima fizike. Pokazuje dinamiku i stremljenja sportista da dostignu što bolje rezultate.\nMesto gde se sat nalazi takođe je simbolično jer je u blizini 1910. godine osnovan Srpski olimpijski klub. (Beoinfo)\nTagovibg servis hotel moskva olimpijada 2012 terazije\nPrethodni Zatvoreno klizalište na Adi Ciganliji\nSledeći Počinje Evropsko prvenstvo u rvanju\n5. марта 2012. at 02:50


Osnovci iz Omoljice treći u Evropi u poznavanju saobraćaja -\n15. septembra 2019.01383\nZa titule najboljih takmičile su se 22 ekipe evropskih zemalja koje su izborile plasman na ovo prestižno takmičenje.\nReprezentacija AMSS osvojila je 3. mesto na 34. FIA Evropskom takmičenju u poznavanju saobraćaja, koje je organizovano od 12. do 15. septembra u Ženevi, Švajcarska, u organizaciji Svetske automobilske federacije (FIA) i kluba domaćina Auto-moto saveza Švajcarske (TCS).\nMiodrag Tasić, Milica Milatov i Stefan Živanov\nKao jedinstven projekat iz oblasti bezbednosti dece u saobraćaju, projekat AMSS “Šta znaš o saobraćaju” je uvršten u Kalendar takmičenja Ministarstva prosvete i nauke Republike Srbije. Ove godine više od 200 hiljada osnovaca učestvovalo je na takmičenju, a predan rad na prevenciji i bezbednosti u saobraćaju rezultirao je tradicionalno dobrim plasmanima: titulom prvaka Evrope (2007, 2013 i 2014), kao i prošlogodišnjom i ovogodišnjom bronzom.\nRelated tags : amssmilica milatovmiodrag tasićoš dositej obradović omoljicašta znaš o saobraćajustefan živanov\nU Pančevu obeležen 6. oktobar – Dan oslobođenja grada u Drugom svetskom ratu\n6. oktobra 2021.0327


Nema više prostora za balansiranu politiku - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Nema više prostora za balansiranu politiku\nNakon poslednje rezolucije nemačkog parlamenta o očuvanju evropskog mira i stabilnosti\nMiloš Petrović12.05.2022. 14:32\nKrajem aprila – dva meseca po početku onoga što je generalni sekretar Ujedinjenih nacija nazvao „besmislenim ratom“ (misleći na ruski napad na Ukrajinu, prim. aut.), nemački parlament usvojio je rezoluciju o očuvanju evropskog mira i stabilnosti, predviđajući sveobuhvatnu pomoć za Kijev.\nUz ogromnu većinu od 586 glasova „za“, stotinu protiv i sedmoro uzdržanih poslanika, Bundestag je pozvao nemačku vladu da pomogne snabdevanje Ukrajine teškim naoružanjem i koordiniše korake u tom pravcu sa drugim zemljama članicama. Pored toga, u dokumentu je bilo i reči o Zapadnom Balkanu, i to u povoljnom i u nepovoljnom kontekstu, o čemu će biti reči u ovom članku.\nNajpre ono nepovoljno: Nemačka vlada se ohrabruje da se na evropskom nivou angažuje da kandidatima za članstvo u Evropskoj uniji koji zaobilaze politiku sankcija prema Rusiji bude preispitana pretpristupna pomoć, kao i da kompanije koje preduzimaju mere kojima izbegavaju sankcije budu proporcionalno kažnjene. Imajući u vidu da je podrška rezoluciji došla od strane poslanika iz vladajućih stranaka u Nemačkoj (uključujući socijaldemokrate, zelene, slobodne demokrate), nema sumnje da će ona predstavljati dokument koji je upotrebljiv i u političkoj praksi.\nTakođe nema sumnje ni da se ova stavka odnosi prvenstveno na Srbiju – zemlju koja je jedna od formalnih predvodnica u pristupnom procesu Evropskoj uniji, pored Crne Gore. Ipak, za razliku od Podgorice, Beograd od početka svojih pristupnih pregovora, koji su počeli 2014. godine, uporedo sa eskalacijom ukrajinske krize, zbog svojih specifičnih nacionalnih interesa sprovodi politiku nezameranja Rusiji. Takav multivektorski pravac iznenađujuće je dugo omogućavao očuvanje privilegovanih veza i s jednom i s drugom stranom.\nMeđutim, okolnosti su se dramatično pogoršale u poslednjih nekoliko meseci, kada je regionalni spor u Donbasu prerastao u deo šire slagalice sveobuhvatnog napada Rusije na različite delove Ukrajine. Manevarski prostor za balansiranu politiku je nestao. U nedostatku vojnog odgovora, Evropska unija pribegla je opsežnom ekonomskom sankcionisanju Rusije bez presedana i zatražila od kandidata za članstvo i drugih zemalja da je podrže u tom pravcu, argumentujući svoje mere potrebom da se što više ograniči sposobnost Moskve da ratuje.\nZapadnobalkanski kandidati za članstvo pristali su – odnosno nastavili su – da se usklađuju sa evropskim režimom sankcija spram Rusije, dok je Srbija to za sada učinila u veoma ograničenom obimu, primarno u pogledu mera simboličke prirode, koje ne podrazumevaju ekonomsko-finansijsko sankcionisanje. Međutim, spremnost Srbije da u deklarativnom smislu podrži ukrajinsko pravo na suverenitet i teritorijalni integritet, uz podršku inicijativama Evropske unije na drugim međunarodnim formama, signalizirala je da pozicija Beograda polako postaje podložna promenama, premda i dalje nije prevagnula u nekom definitivnom pravcu. Koliko vremena za to još preostaje, teško je reći, ali u narednim mesecima Beograd očekuje nekoliko bitnih političkih događaja, među kojima treba istaći formiranje nove vlade i samit Evropska unija – Zapadni Balkan u Parizu.\nNe samo da se očekuju dalje birokratske odluke o otvaranju novih klastera u pristupnim pregovorima, već možda i nove strateške ideje u svetlu skorašnjih zahteva postsovjetskih zemalja za članstvo. Od zemlje koja važi za predvodnicu u pristupnom procesu se ne očekuje manje u odnosu na druge kandidate; naprotiv – utoliko i veće težište na odluci Beograda u odnosu na neke druge zemlje, ali i potencijalno veći gubici u slučaju neadekvatnog opredeljenja. Ne treba zaboraviti ni da do kraja juna 2022. Savetu Evropske unije predsedava Francuska (najuticajnija članica pored Nemačke), koja već godinama demonstrira pojačano interesovanje za Zapadni Balkan.\nPovoljna stavka iz rezolucije se odnosi na isticanje značaja Zapadnog Balkana. Međutim, to i nije posebno čudno s obzirom da je region po prvi put pre nekoliko meseci uključen u koalicioni sporazum jedne nemačke vlade kao područje od posebnog značaja. Bundestag ohrabruje nemačku vladu da pruži pozitivan signal Ukrajini, Gruziji i Moldaviji (koje su pre nekoliko meseci podnele zahteve za članstvo u Evropskoj uniji, prim. aut.), s tim da se to treba učiniti bez umanjivanja pristupne perspektive zapadnobalkanskih kandidata, uz istovremeno poboljšanje apsorpcionih kapaciteta Unije kroz efikasnije mehanizme donošenja odluka i poštovanje Kopenhaških kriterijuma.\nTo bi moglo da znači veću stratešku odlučnost Evropske unije da unapredi svoju davno marginalizovanu agendu proširenja. U toj agendi, barem prema aktuelnom stanju stvari, Srbija je jedna od dve zemlje koja je najbliža pristupanju Uniji, ma koliko to delovalo neopipljivo, neinteresantno, pa i nepopularno. Ali, da li je faktor dubokih evropsko-srpskih odnosa beznačajan koliko mu se nepravedno „inputuje“? Iz perspektive nemačke rezolucije, odgovor bi mogao da usledi i skorije nego što očekujemo.\nIzmeđu Scile i Haribde negativnih uslovljavanja deluje da je sve bliži trenutak vaganja strateških opcija Srbije, tim pre što oba međunarodna partnera pokazuju sve manje razumevanja za balansiranje koje ne samo da počinje da rađa nepoverenje, već i odlaže odgovor na pitanje gde Srbija sebe vidi, u kom roku, i na koji način namerava da do toga dođe.\nSve se više čini da strateška pitanja u ovoj našoj odisejskoj dilemi dolaze na naplatu u strateški definišućem periodu ovog dela 21. veka, te utoliko treba biti pažljiviji u daljim koracima.\nAutor je gostujući predavač na Fakultetu političkih nauka\nBundestagFakultet političkih naukaLični stavMiloš PetrovićNemačkaSukob Ukrajine i RusijeZapadni Balkan


Britansko učešće na evropskim izborima: Da li se nešto menja? - European Western Balkans\nAutor EWB 25. 04. 2019.\nPovratak na "mesto zločina": Najdžel Faraž; Foto: Wikimedia Commons\nIako se Najdžel Faraž, po svoj prilici, u maju vraća u Evropski parlament, učešće Ujedinjenog Kraljevstva na izborima više će obradovati partije centra. Ipak, 72 britanska poslanika neće značajno promeniti ravnotežu snaga u Parlamentu, a mnogo više poteškoća izazvaće neodređeni rok trajanja njihovih mandata.\nKao uslov za odlaganje Bregzita do 31. oktobra 2019. godine, Britanija je pristala po deveti put učestvuje u direktnom izboru evroposlanika, a ovo je nesumnjivo pozitivna vest za Partiju evropskih socijalista, koja će biti ojačana za oko 20 poslanika Laburističke partije Džeremija Korbina, piše Politiko.\nOsim toga, činjenica da će britanski torijevci ponovo činiti značajan deo grupe ECR (Evropski konzervativci i reformisti), čiji je deo i poljska Pravo i pravda, mogao bi da oteža okupljanje evroskeptičnih snaga u jedinstven front, ocenjuje ovaj list.\nMeđutim, osim što donekle ublažuje gubitke ove dve grupe, ne očekuje se da će učešće Velike Britanije promeniti poredak u Evropskom parlamentu: prema njegovim sopstvenim istraživanjima, i dalje se očekuje da će najviše mesta osvojiti Evropska narodna partija, zatim socijalisti praćeni liberalima (ALDE i Makron), dok će tri desne evroskeptične grupe imati između 170 i 180 mesta u parlamentu sa 751 sedištem.\nIsto tako, mada po trenutnim anketama Partija za Bregzit, koju je pre manje od dve nedelje osnovao bivši lider Partije za nezavisnost Ujedinjenog Kraljevstva (UKIP) Najdžel Faraž mogla da osvoji drugo mesto u trci (2014. je UKIP sa njim na čelu bio prvi), mnogo veći problem za Evropski parlament jeste pitanje šta će se desiti sa britanskim poslaničkim mestima ako Bregzit u međuvremenu bude finalizovan.\n“Parlament će biti pretvoren u golubarnik”, izjavio je za Politiko Gaj Vehofštat, lider ALDE-a u EP. “Poslanici iz Velike Britanije će uletati i izletati, dok će poslanici bar 14 zemalja čekati na klupi za rezervne igrače”, naglasio je on.\nPrvobitan plan bio je da se broj poslanika u parlamentu smanji sa 751 na 705, a da se preostala britanska mesta razdele određenim državama članicama.\nTrenutno je nepoznato šta će se desiti ako poslanici budu morali da se odreknu svog mandata usled izlaska njihve zemlje iz EU. Prema jednom scenariju, druge članice će svejedno izabrati poslanike za dodatna mesta u maju, koji će potom biti “na čekanju”, dok će prema drugom mini-izbori biti održani nakon finalizovanja Bregzita.\nKako prenosi BBC, skoro tri godine nakon referenduma o izlasku iz EU, britanski političari su ponovo u kampanji za sedišta u Briselu. Mnogi, posebno torijevci, nadaju se da će do maja Donji dom ipak prihvatiti neku verziju Bregzta, što će otkloniti potrebu za izborima – šanse za to, međutim, izgledaju mršavo.\nU međuvremenu, dva nova igrača se nadmeću sa konzervativcima, laburistima, liberalnim demokratama i UKIP-ovcima: već pomenuta Partija za Bregzit Najdžela Faraža i “Promeni UK”, partija pro-evropskih poslanika koji su u februaru istupili iz vladajućih i opozicionih partija.\nFaraž je 12. aprila najavio osnivanje nove partije, koja će dovesti “demokratsku revoluciju” politici Ujedinjenog Kraljevstva. Razlog za istupanje iz UKIP-a u decembru objasnio je prevelikim otklonom te organizacije u pravcu rasizma, islamofobije i kranje desnice.\nLičnu popularnost koju Faraž uživa dokazuje i činjenica da, prema najnovijim anketama, njegova dve nedelje stara partija zauzima drugo mesto među biračima, dok se UKIP ne nalazi ni na trećini svoje podrške iz 2014. godine.\nS druge strane, “Promeni UK”, za čije se poslanike, prema BBC-u, prijavilo 3700 ljudi, trenutno može da računa na 6 mesta u Evropskom parlamentu, ili na oko 7% glasova.\nBez obzira na to koji će biti krajnji rasplet Bregzita, čini se da je na putu ka njemu ostalo još dosta obrta.\nBregzitIzbori za Evropski parlament 2019\nMalta predlaže novo rešenje za raspodelu migranata u EU


Anđelina Džoli "bacila oko" na mlađeg kolegu\nVestionline, superzena 0 komentara\nAnđelina Džoli i Bred Pit rastali su se u septembru prošle godine, a njihov razvod i dalje intrigira svet. Iako je već više puta javno govorila o svojim osećanjima, porodici, kao i najtežim...\nStrast među kolegama: Ovi glumci su se zavoleli na filmskom setu\nOd ljubavne romanse Anđeline Džoli i Bred Pita koja se dogodila na snimanju filma "Gospodin i Gospođa Smit", prošlo je punih 13 godina. U to vreme njihova priča je izazivala brojne kontroverze,...\nRadiša Urošević odustao od tužbe protiv Anđeline Džoli: Nemam toliko para!\nOdrastajući u Britaniji tokom Drugog svetskog rata, Džejn Gudal je provodila vreme maštajući o svetloj budućnosti. Tada su je odrasli upozoravali da su njeni snovi samo fantazija - nerealna i...\nKejt Hadson otkrila pravu istinu o vezi s Bredom Pitom\nNakon višemesečnih nagađanja da je Bred Pit konačno pronašao sreću u zagrljaju svoje koleginice, Kejt Hadson je odlučila da javno progovori o njihovom odnosu.


SPORTSKI SAVEZ BARAJEVO\nOpština Barajevo, iako relativno mala po broju stanovnika i teritoriji na kojoj se prostire, valiku pažnju poklanja razvoju sporta a poseban akcenat se stavlja na stimulisanje sportskih aktivnosti najmlađe populacije. Barajevska opština je poslednjih godina mnogo napora i sredstava uložila u razvoj sportske infrastrukture u svim delovima naše opštine. Tereni za male sportove izgrađeni su u svim Mesnim zajednicama a već postojeći su u potpunosti renovirani. Svi tereni su ograđeni a zahvaljujući postavljanju reflektora omogućeno je bavljenje sportom i u večernjim časovima.\nU okviru Sportskog centra „Pleške“, koji se nalazi u neposrednoj blizini centra Barajeva, postoje i dva otvorena bazena koja će u bliskoj budućnosti ponovo biti stavljena u funkciju.\nNa području Lipovačke šume, poznate turističko izletničke lokacije, izgrađen je teren za preponsko jahanje na kome je 2003. godine održano prvo noćno takmičenje u našoj zemlji.\nVeliki prirodni potencijal predstavlja i veštačko jezero „Duboki potok“. Na ovoj atraktivnoj lokaciji predviđena je izgradnja nekoliko sportskih objekata (terni za odbojku i mali fudbal na pesku) a sam vodeni kompleks je izuzetno pogodan za održavanje veslačkih takmičenja i takmičenja u sportskom ribolovu. Treba pomenuti i strelište kod Lovačkog doma na kome se održavaju brojna takmičenja u gađanju pokretnih meta.\nFudbalska igrališta poslednjih godina dobila su potpuno novi izgled a za mnoge od njih umesto reči „igralište“ sa pravom možemo koristiti termin stadion. Sagrađene su tribine, potpuno nove svlačionice kao i sva neophodna prateća infrastruktura.\nTokom godine u Barajevu se održava veliki broj sportskih takmičenja i manifestacija a posebnu težinu imaju „Noćni turnir u malom fudbalu“ koji se skoro tri decenije svakog jula održava u Lisoviću. Odlukom Skupštine opštine Barajevo lisovački turnir je uvršten u manifestacije od opštinskog značaja. Veliku pažnju šire sportske javnosti privlači i fudbalski turnir za mlađe kategorije koji se u okviru obeležavanja velikog verskog praznika Preobraženja Gospodnjeg polovinom avgusta održava na sportskom kompleksu Fudbalskog kluba Barajevo. Od 2008. godine ova sportska manifestacija prerasla je u takmičenje međunarodnog karaktera. Od atletskih takmičenja izdvaja se „Kros malih šampiona“, manifestacija koja svake godine u Barajevo dovede nekoliko stotina najperspektivnijih atletskih nada iz Srbije, Crne Gore i Republike Srpske. Već tradicionalni Kup Barajeva u karateu u organizaciji Karate kluba „Sensei“ slovi za jedno od najprestižnijih takmičenja mlađih kategorija u ovom sportu. Naša opština je u oktobru 2008.godine po prvi put bila domaćin i jedna etape velike međunarodne biciklističke trke „Trofej Beograda“. Svake šeste godine Barajevo je i domaćin fudbalskog turnira prigradskih opština na kome nastupaju reprezentacije čiji se igrači takmiče u matičnim opštinskim ligama.\nŠto se sportskih rezultata tiče u pslednje vreme najviše uspeha imaju članovi Karate kluba „Sensei“ čiji su takmičari ostvarili zapažene rezultate na Evropskom prvenstvu koje je krajem oktobra 2008. održano u Pragu. Tu su i mlade barajevske stonoteniserke koje sa velikim uspehom nastupaju u Prvoj stonoteniskoj ligi Srbije. Plasmanom u Srpsku ligu Fudbalski klub Lisović postigao je najveći uspeh u istoriji barajevskog fudbala. Vedete barajevskog sporta svakako su Branislava i Zoran Jovanović višestruki svetski i evropski prvaci u bodi bildingu. Ne sme se zaboraviti ni poznati fudbalski internacionalac Čedomir Đonićević, koji je sa velikim uspehom branio boje više srpskih, grčkih i kiparskih klubova. On se kasnije više nego uspešno oprobao i u trenerskim vodama a vrhunac njegove trenerske karijere predstavlja osvajanje fudbalskog Kupa Srbije i Crne Gore sa ekipom FK Železnik. Zapažene rezultate, u obe konkurencije, postižu i košarkaši, atletičari, strelci...\nSportski savez Barajevo izuzetno je aktivan po pitanju potsticanja i popularizacije razvoja školskog i rekreativnog sporta. U opštini Barajevo sa uspehom radi nekoliko fudbalskih škola (Barajevo, Baćevac, Vranić, Lisović...) a Košarkaški klub Barajevo sa velikim uspehom nastupa u svim starosnim kategorijama počev od pionirske pa sve do seniorske.\nSve više mladih Barajevaca svoje slobodno vreme provodi na brojnim sportskim terenima što je još jedan dokaz da se u našoj opštini velika pažnja poklanja razvoju fizičke kulture kod najmlađih generacija.


Šutanovac u Briselu\nMinistar odbrane Srbije i predsednik Evropskog saveta\nMinistar odbrane Srbije Dragan Šutanovac započeo je dvodnevnu posetu Briselu tokom koje će razgovarati sa visokim evropskim zvaničnicima. Šutanovac je izjavio da bi Srbija želela da pristupi i bezbednosnoj politici koju vodi Evropska unija.\nPrvog dana posete Briselu, srpski ministar odbrane Dragan Šutanovac učestvovao je na okruglom stolu pod nazivom „Stanje Evrope – teška pitanja za EU“. On je izjavio da činjenica da je, iz celog regiona jugoistočne Evrope, na skup pozvana samo Srbija govori da postoji veliko interesovanje Evrope.\n„Naše sagovornike smo ubedili da je jedini pravi put Srbije, bez alternative, put u EU. Ovo je velika konferencija na kojoj se razmatraju problemi ali i buduća rešenja u razvoju Evrope. Drago nam je što smo imali prilike da razgovaramo sa najvišim predstavnicima EU što je izuzetno značajno, budući da se danas u Briselu održavaju važni sastanci američkog državnog sekretara Hilari Klinton o budućnosti regiona. Na tim sastancima, Klinton na neki način zastupa i interese Srbije, za što je moguće brže približavanje i ulazak u EU.“\nŠutanovac je takodje izjavio da Srbija želi da pristupi bezbednosnoj politici EU, i, pored misija Ujedinjenih nacija, ubuduće učestvuje i u onima koje organizuje Unija.\n„To je put u kome su sve zemlje članice Partnerstva za mir i zemlje koje žele da postanu članice EU i smatramo da je to način na koji i Srbija može da ostvari benefite ne samo u oblasti odbrane nego i političke, na daljem putu pridruživanja EU.“\nNa marginama skupa Šutanovac se sastao i sa predsednikom Evropskog saveta Hermanom Van Rompujem, a u Evropskom parlamentu razgovarao je sa članovima „Grupe prijateljstva sa Srbijom.“


“Novi kapitalizam”: Japan osniva vijeće za redistribuciju bogatstva – The PRESTIGE\nJapanski premijer Fumio Kishida pokrenuo je u petak vijeće zaduženo za formiranje strategije koja bi adresirala nejednakosti i redistribuirala bogatstvo, što Kishida naziva “novim oblikom kapitalizma”.\nKrucijalni je to dio Kishidine ekonomske politike koja kombinuje “Abenomiku” bivšeg premijera Shinza Abea s naporima za direktnom redistribucijom bogatstva od kompanija prema domaćinstvima.\n“Da bi se postigao snažan ekonomski rast, nije dovoljno oslanjati se samo na tržište. To neće donijeti plodove rasta široj populaciji”, rekao je Kishida na konferenciji za novinare u četvrtak, založivši se za jači uticaj vlade na ekonomiju s ciljem raspodjele više bogatstva domaćinstvima.\nVijeće će se prvi put sastati kasnije ovoga mjeseca, a prvi predlozi trebali bi stići do kraja godine pa mogu biti uzeti u obzir u raspravi o poreskoj reformi za iduću fiskalnu godinu, kazao je novinarima u petak ministar ekonomije Daishiro Yamagiwa.\nPredsjednik vijeća je Kishida, a u njemu su još i ministri, kao i 15 preduzetnika, naučnika, predstavnika sindikata itd.


Njemački ministar: Evropa je ujedinjena u vezi s iranskim nuklearnim sporazumom – MAXImix Digital\nNjemački ministar: Evropa je ujedinjena u vezi s iranskim nuklearnim sporazumom\n24. May 2018. admin 0 Comments\nEvropske zemlje ostat će ujedinjene u odluci da se nastave pridržavati sporazuma iz 2015. s Iranom uprkos odluci Vašingtona da iz njega istupi, rekao je novinarima njemački ministar vanjskih poslova Heiko Mas (Maas).\nMas je kazao da je njemačko i evropsko stajalište objasnio u otvorenoj, ali konstruktivnoj raspravi sa savjetnikom za nacionalnu sigurnost SAD Džonom Boltonom (John), tvrdeći da je važno izbjeći bilo kakvu obnovu aktivnosti na nuklearnom programu Irana, prenosi Index.hr.\n– Evropa je vrlo, vrlo ujedinjena u stajalištu oko nuklearnog sporazuma s Iranom i to se neće promijeniti – rekao je Mas, koji se kasnije treba sastati s državnim sekretarom SAD Majkom Pompeom (Mike).\nPompeo je u srijedu pred parlamentarnim odborom za vanjsku politiku govorio o Iranu te naglasio da se želi sastati s evropskim saveznicima u sljedećih nekoliko sedmica da bi razgovarali o sveobuhvatnoj strategiji prema toj zemlji nakon povlačenja SAD iz međunarodnog nuklearnog sporazuma.\nRekao je da polovinom juna planira sastanak s više partnera, uključujući Britaniju, Francusku i Njemačku, koje su dio sporazuma, zajedno s Rusijom i Kinom.\n← U Sarajevu sjednica Vlade FBiH\nPotpisivanje sporazuma o zapošljavanju djece šehida i poginulih boraca →


AirSerbia održava dan zapošljavanja kabinskog osoblja | Adria Daily\nEr Srbija, nacionalna avio-kompanija Republike Srbije, će biti domaćin dana zapošljavanja, koji će se u okviru novog konkursa održati 6. decembra u Beogradu.\nDan zapošljavanja će se održati u Hotelu Metropol u Beogradu između 9 i 17 časova, kada će kandidati moći da predaju svoje radne biografije, da se sastanu sa vodećim ljudima iz sektora za ljudske resurse Er Srbije i da postave pitanja u vezi sa ovom odgovornom profesijom.\nDane Kondić, generalni direktor Er Srbije, je rekao: “U skladu sa rastom mreže linija Er Srbije i letovima za Njujork koje smo nedavno najavili, pravo je vreme da Er Srbija poželi dobrodošlicu novim saradnicima u kabinskoj posadi.”\n“Pružanje našeg jedinstvenog srpskog gostoprimstva na 11.000 metara je uzbudljiva i izazovna nova prilika koja savršeno odgovara građanima Srbije sa iskustvom u sektoru ugostiteljstva.”\n“Ove pozicije omogućavaju našim saradnicima muškog i ženskog pola da vide svet, da pohađaju najsavremenije programe obuke u Abu Dabiju i da ostvare fantastičnu karijeru u avijaciji, a da istovremeno ostanu u blizini svoje domovine.”\n“Cilj nam je da zaposlimo više od 100 novih članova kabinske posade, čime ćemo znatno doprineti kretanjima na tržištu rada u Srbiji, i očekujemo veoma veliki odziv tokom dana zapošljavanja.”\nČlanovi kabinske posade Er Srbije prolaze kroz vrhunski program obuke u oblastima bezbednosti i usluge na avionima tipa Erbas A319 i A320 u Akademiji za obuku u Abu Dabiju, prestonici UAE, gde su im obezbeđeni transport, uniforme i medicinsko osiguranje.\nPre nego što dođu na dan zapošljavanja, potrebno je da se kandidati prijave putem interneta na sajtu http://www.airserbia.com/sr-RS/zaposlenje.\nOdlično poznavanje engleskog jezika, a prednost će se davati onima koji dobro govore još neki strani jezik\nTagsairserbia konkurs posao


Narodna banka Srbije lažnim mejlom prevarena za 175.000 evra\nIzvor\tBlic\tmaj 25, 2017\nNarodna banka Srbije nedavno je otkrila prevaru u kojoj je oštećena za 175.000 evra.\n"Prevara je urađena tako što je NBS dobila nove instrukcije za plaćanje. Umesto sa adrese koja se završava sa opsecsecurity.com, NBS je stigao mejl u kojem je izmenjeno jedno slovo. U njemu je navedeno da NBS obavi plaćanje hologramskefolije preko računa u poljskoj banci, na račun kompanije "OpSec Security unlimited"", objašnjava izvor "Blica".\nHologramsku foliju, zbog koje je došlo do ovog sajber napada na NBS, naručuje Zavod za izradu novčanica i kovanog novca koji posluje u okviru centralne banke. Ova folija se koristi za sastavljanje specifične hologramske zaštite na novčanice, lične karte, pasoše i slične dokumente.\n« Dva radnika iz Srbije poginula u Africi Oduzeto 18.980 paklica cigareta »


Iako je njegovo prezime prilično lako za izgovoriti i nije da se tek kako pojavio u Americi, ovoga puta mora se priznati da je gest novinara koji ne zna kako se njegov sagovornik preziva izuzetno ružan. Ili je znao, ali je namerno promašio, procenite sami.\nSponzor najvećeg individualnog priznanja u najjačoj ligi sveta je auto kompanija KIA. Shodno tome, njihov portparol je u prenosu uživo putem "zum" aplikacije najavio kome ide nagrada, ali je napravio neverovatnu grešku i tako narušio ugled svoje kompanije, ali i što je bitnije - NBA lige.\nNajavio je srpskog igrača kao "Nikolu Kovića", pa onda se ispravio i rekao "Kokić", a njegovu grešku je primetio i sa nevericom preneo Harison Vind, novinar Denver Sportsa.\nDa li će "Džoker" konačno postati cenjen kako zaslužuje sad kad je dominantno izabran za MVP-ja, ostaje će pitanje, ali ovo svakako nije trebalo organizatorima.\nInače, Nagetsi su rano jutros ubedljivo poraženi i u drugoj utakmici polufinala Zapada, na gostovanju moćnom Finiksu - 123:98.\nVIDEO Najgori potezi u fudbalu\nNajgori potezi u fudbalu