Nerazjašnjena 'smrt' Hidrogradnje | Ekonomija BiH | Al Jazeera Balkans\nNerazjašnjena 'smrt' Hidrogradnje\nHidrogradnja, kao i neke druge sarajevske kompanije poput Energoinvesta, TAS-a, Famosa, UNIS-a i drugih, pozicionirali su tadašnju jugoslovensku privredu u sam vrh evropske ekonomije.\nStotine radnika Hidrogradnje je protestovalo pred zgradom Vlade Federacije BiH u Sarajevu, ali su pomaci u njihovim zahtjevima bili minimalniAl Jazeera - Arhiva\nJasmin Arifić je 1988. godine dobio posao mehaničara u jednoj od najvećih evropskih građevinskih kompanija - Hidrogradnji u Sarajevu. Danas, 31 godinu kasnije, on je član stečajnog odbora koji rasprodaje imovinu posrnule Hidrogradnje, kako bi se pokrili nagomilani dugovi.\nArifić kaže da je njegov primarni cilj danas izboriti se da od prodaje ostataka nekadašnjeg građevinskog giganta njegove radne kolege i on dobiju novac koji im kompanija duguje, ali sve ide dosta teško jer se veliki povjerioci, poput banaka, također jagme za ostatke Hidrogradnje.\nOd nekadašnjih 5.000 radnika u Hidrogradnji, danas ih je ostalo tek nešto više od stotinu koji rade u nekoliko ogranaka preduzeća koji su još uvijek u funkciji i prave profit, poput kemanoloma ili Hidrogradnjine firme za proizvodnju betonske galanterije.\n"Nekada smo u Hidrogradnji zarađivali pristojne plaće, dok nam kompanija danas duguje u prosjeku oko 40 plaća, i mnogo više od toga na ime poreza za penziono i zdravstveno osiguranje", kaže Arifić za Al Jazeeru.\nGigant na javnoj aukciji\nSarajevska Hidrogradnja je samo jedno od brojnih javnih preduzeća u Bosni i Hercegovini koja su tokom rata u zemlji devedesetih godina devastirana, a onda su ‘dokrajčena’ postratnom privatizacijom i lošim odnosom prema njima od strane dvije entitetske vlade u Bosni i Hercegovini, koje su naslijedile vlasništvo u javnim preduzećima nakon raspada Jugoslavije i okončanja rata.\nImovina Hidrogradnje koja se nalazi u BiH i inostranstvu početkom sedmice je ponuđena na javnoj licitaciji za nešto više od 100 miliona KM (50 miliona eura). Prodaju se kamenolomi kompanije u Hadžićima i Kaknju, poslovne zgrade u Sarajevu, hale i zemljište u Mostaru, motel kod Sarajeva, imovina kompanije u Libiji kao i neke druge nekretnine Hidrogradnje.\nTri godine ranije Vlada Federacije BiH, kao većinski vlasnik Hidrogradnje, dala je zeleno svjetlo upravi da mogu pokrenuti stečajni postupak. Radnici to razumiju kao potez kojim federalne vlasti jednom zauvijek žele raskrstiti sa nekadašnjim gigantom i poslati ga u historiju. Vlada pak govori o racionalizaciji i gašenju onih Vladinih kompanija koje ne donose novac.\n"Nadam se da bi se u posljednjem trenutku mogla pojaviti neka međunarodna građevinska korporacija koja bi kupila Hidrogradnju i nastavila proizvodnju", kaže Arifić, premda je, kaže, svjestan da su izgledi za tako nešto mali.\nUkupan dug Hidrogradnje prelazi stotinu miliona KM (50 miliona eura), koliko se procjenjuje i vrijednost nekretnina Hidrogradnje koje su sada na prodaji.\n"Traži se računica da se prodajom kompanije izmire sva dugovanja. Vidjet ćemo koliko će se u tome uspjeti", kaže Arifić, svega nekoliko dana nakon što je stečajnih upravnik raspisao oglas za prodaju imovine Hidrogradnje.\nOsnovana dvije godine nakon završetka Drugog svjetskog rata 1947. godine odlukom tadašnje vlade Narodne Republike Bosne i Hercegovine, Zemaljsko građevinsko preduzeđe Bosne i Hercegovine 'Hidrogradanja' vrlo brzo je izrasla u jednu od vodećih evropskih i svjetskih građevinskih preduzeća, sa godišnjim prometom od više stotina miliona američkih dolara, što je za uslove pedesetih godina prošlog stoljeća ali i kasnije značilo sam svjetski vrh.\nNakon svojih prvijenaca – hidroelektrane Jajce i Jablanica u BiH, kompanija je izašla na međunarodno tržište.\nPotpis Hidrogradnje danas nose neki od najvećih tadašnjih građevinskih poduhvata na istoku, poput hidroelektrane Al Qadissiy u gradu Haditha u Iraku ili distributivna mreža u regiji Sirt u Libiji, ali i neki drugi mega projekti poput brane Lipkovo u Makedoniji.\nHidrogradnja, kao i neke druga kompanije poput Energoinvesta, TAS-a, Famosa, UNIS-a i drugih pozicionirali su tadašnju jugoslovensku privredu u sam vrh evropske ekonomije.\nU portfoliju Hidrogradnje stoji da su 1986. godine osvojili šesto mjesto na listi deset vodećih kompanija na srednjoistočnom tržištu, a 1990. osmo mjesto na listi deset vodećih kompanija u oblasti hidro-projekata.\nSenad Hafizović, nekadašnji generalni direktor Hidrogradnje, kaže za Al Jazeeru da je cijena onoga što je ostalo od Hidrogradnje i što se sada prodaje vjerovatno realna, ali je za njega apsurdna činjenica da federalna Vlada Hidrogradnju uopće prodaje. Čak i sada kada se očekuje gašenje kompanije, on vjeruje da u div vrijedi uložiti novac i da se on može oporaviti, što bi, uvjeren je Hafizović, moglo pokrenuti kompletan građevinski sektor u zemlji, i podiči ekonomiju Bosne i Hercegovine koja je jedna od najlošijih u Evropi.\n"Hidrogradnja je i sada zlatna koka", kaže Hafizović, koji je na poziciju generalnog direktora Hidrogradnje došao početkom 2015. godine, ali se zadržao tek oko godinu dana.\nKaže i da sama činjenica da je Vlada Federacije BiH odobrila prodaju ostataka Hidrogradnje, a da prethodno nije izvršena detaljna analiza dugovanja i potraživanja Hidrogradnje, govori da tu ima dosta propusta. Praktično, Hafizović više nije siguran da postoji uopće kvalitetna procjena vrijednosti kompanije. On sve to vidi kao ciljani proces urušavanja Hidrogradnje, kako bi se prikrila višemilionska pljačka u Hidrogradnji, koja se odvijala u kontinuitetu od završetka rat u BiH do danas.\nKao primjer Hafizović navodi dug iračke vlade prema Hidrogradnji, nastao nakon rata u Iraku, koji iznosi oko 320 miliona dolara. Osim da je taj dug evidentiran, kaže Hafizović, ne postoji nikakva druga informacija o tome da li je taj dug naplaćen ili otpisan.\n"Dug je navodno na Pariškom klubu povjerilaca otpisan ili prodat. Ali, nikakva dokumentacija o tome ne postoji. Ako dug jeste naplaćen, trebao je biti jasan dokaz gdje je taj novac završio, ili, ako je otpisan, trebao je postojati dokazi i o tome", kaže Hafizović, dodajući da je dug Iraka prema Hidrogradnji priznala i Vlada Iraka kao i komisija Ujedinjenih naroda, ali da je sudbina tog novca danas nepoznata.\nZa Hafizovića je apsurdno da je Hidrogradnja dijelom radila i tokom rata u BiH devedesetih, ali ne može poslovati skoro 30 godina poslije, kada je tržište otvorenije.\nKriminal pred očima pravosuđa\nHafizović je Al Jazeeri rekao da ga zabrinjava to što je Državno tužilaštvo Bosne i Hercegovine, kao i Agencija za istragu i zaštitu BiH (SIPA) izuzela ogromnu dokumentaciju iz Hidrogranje, ali su rezultati istraga i dalje nepoznati.\n"Mislim da je interes da se kompanija što prije ugasi, i da se sakriju razmjere kriminala u Hidrogadnji", kaže Hafizović.\nStotine radnika Hidrogradnje su 2013. godine proveli 45 dana u protestima pred zgradom Vlade Federacije BiH i drugih državnih institucija u Sarajevu, ali su pomaci u njihovim zahtjevima bili minimalni.\nVlada FBiH saglasna sa stečajem Hidrogradnje\nMilionska potraživanja i dugovi Hidrogradnje\nRadnici Hidrogradnje traže isplatu plata i doprinosa\nRanije je objavljeno kako raketa može pogoditi cilj u SAD-u za manje od pet minuta od ispaljivanja sa ruske podmornice.


Šahovski savez Pomoravskog okruga – IM Milan Zajić osvojio prvo mesto na OPEN-u u Plovdivu i drugu GM normu\nIM Milan Zajić osvojio prvo mesto na OPEN-u u Plovdivu i drugu GM normu\nurednik 11 februara, 2015 0\nIM Milan Zajić, član Omladinskog šahovskog kluba „Paraćin“, ostvario je fenomalan rezultat osvojivši prvo mesto na 37. Otvorenom prvenstvu Bugarske u šahu – Memorial „Gerogi Tringov“ 2015. održanom u Plovdivu od 1-7. februara. Ovim rezultatom MIlan je osvojio i drugu velemajstorsku normu i Srbija neće još dugo da čeka pa da dobije svog najmlađeg velemajstora.\nIako su čak četvorica igrača nakon 9 kola sakupila po 7,5 poena Milan je ipak zasluženo prvi jer je do samog kraja vodio na turniru i igrao sa prvom trojicom nosioca po rejtingu, pa je i imao najbolje dodatne kriterijume.\nU 9. kolu Milanov protivnik, iskusni rumunski velemajstor Vladislav Nevednichy (2557), ušao je u partiju sa namerom da igra na pobedu. Međutim, Milan je ponovo bio na visini zadatka. Kada se većini posmatrača činilo da polako gubi plan i da zapada u teškoće, Milan je pronalazio sjajne poteze i na kraju čak u jednom momentu i stajao bolje. Međutim, ukazanu priliku nije propustio i rumunski velemajstor je morao da se saglasi sa remijem. To je značilo veliko slavlje za sve nas jer se unapred znalo da će Milan sa remijem osvojiti prvo mesto.\nNe pamti se kada je neko proglašenje pobednika nekog turnira doživelo takve ovacije i aplauz kao što se to dogodilo danas u Plovdivu, kada je glavni sudija 37. Otvorenog prvenstva Bugarske u šahu IA Rumen Angelov objavio da je velika nada srpskog šaha IM Milan Zajić pobednik ovogodišenjeg Memorijala „Georgi Tringov“.\nMilan je ovim svojim najznačajnijim uspehom, u seniorskoj konkurenciji, obradovao, ne samo članove i simpatizere svog kluba, već i celu šahovsku naciju. Sa velikim nestrpljenjem očekujemo njegove sledeće nastupe i pohod ka najvišoj šahovskoj tituli, a i dresu seniorske reprezentacije.\nNa ovom turniru, učestvovalo je 289 igrača iz 16 zemalja a među njima i 14 velemajstora i 23 internacionalna majstora.\nKompletnu statistiku sa ovog takmičenja možete pogledati ovde >>>


Vesti online / Vesti / Svet / "Ne spekuliše se o izlasku Grčke iz evrozone"\n"Ne spekuliše se o izlasku Grčke iz evrozone"\nEvropska komisija (EK) ne spekuliše o izlasku Grčke iz evrozone, već želi da pomogne u pronalaženju rešenja koje će istovremeno biti fer sa stanovišta Grčke i poreskih obveznika drugih zemalja koji svojim novcem podržavaju njihov izlazak iz krize, izjavio je potpredsednik EK za zapošljavanje, rast, investicije i konkurentnost Jirki Katainen.\nNaći rešenje prihvatljivo i za EU i za Grčku\n- Jasno je da se pritom Grčka mora držati obaveza koja je preuzela. Istovremeno, mi moramo biti spremni da pomognemo posebno zemljama koje su u najtežem položaju i u tom smislu nam je investicioni plan (Junkerov plan) za koju sam ja odgovoran veoma važan, jer će pomoći privatnim investitorima da ulažu u rizičnije zemlje, ali i u zemlje koje su u fazi rasta - rekao je Katainen u intervjuu za majsko izdanje magazina "Cord".\n* "Grčka odlučna: * Ostajemo u evrozoni"\nKomentarišući posetu grčkog premijera Aleksisa Ciprasa Rusiji, Katainen je rekao da svako ima pravo da posećuje koju god zemlju želi i da EK jedino interesuje da li će se Grčka držati preuzetih obaveza o vraćanju dugova.\nOn je napomenuo da u EU i dalje postoji spremnost da se Grčkoj pomogne i naveo da ova zemlja treba da se vrati na put reformi na kojem je bila do kraja prošle godine.\nKao pozitivne primere Katainen je naveo Irsku, Španiju, Portugal i Kipar, od koje su prve tri zemlje već izašle iz programa pomoći i beleže privredni rast i otvaranje novih radnih mesta.\nGovoreći o sankcijama EU prema Rusiji, Katainen je ocenio da su sankcije imale, ukupno gledano, prilično mali negativan uticaj na ekonomski rast u EU.\n- Ipak, mora se reći da su neke zemlje i neke oblasti poslovanja bile pogođene više od ostalih, kao što je na primer poljoprivreda i posebno, proizvodnja mlečnih proizvoda, i nekih vrsta voća i povrća. Takođe neke zemlje koje su više trgovale sa Rusijom od ostalih, više su pogođene negativnim dejstvom sankcija - objasnio je evropski diplomata.


General Mili: Razgovori sa Kinom bili deo mojih dužnosti\nARHIVA - General Mark Mili, načelnik združenih generalštaba američke vojske.\nAmerički general Majk Mili izjavio je u petak da su njegovi pozivi i razgovori sa kineskim kolegom u poslednjim, burnim mesecima predsedništva Donalda Trampa bili “savršeno u okviru njegovih dužnosti”.\nU svom prvom javnom komentaru do sada, General Mili je rekao da su takvi pozivi “rutinski”, i da se obavljaju da bi se “i saveznici i, u ovom slučaju protivnici, razuverili (da nema pretnje njihovoj bezbednosti), kako bi se osigurala strateška stabilnost.\nNačelnik združenih generalštaba razgovarao je sa novinarom agencije Asošijeted pres I još jednim reporterom koji sa njim putuje u Evropu.\nMili je u centru pažnje posle izveštaja da je dva puta telefonom nazvao generala Lija Zoučenga iz kineske Narodne oslobodilačke armije da ga uveri da SAD neće iznenada krenuti u rat ili napasti Kinu.\nGenerali strahovali da će Tramp napasti Kinu pred kraj mandata\nInformacije o razgovorima vođenim prošlog oktobra i u januaru ove godine prvi put su objavljeni u izvodima iz nove knjige “Opasnost”, koju su napisali novinari Vašington posta Bob Vudvord i Robert Kosta. U knjizi se navodi da je Mili rekao Liju da će ga upozoriti u slučaju napada.\nMili je u petak samo kratko komentarisao te razgovore, navodeći da planira da više govori o tome u Kongresu, kada bude svedočio na pretresu krajem septembra.\nMili i sekretar za odbranu Lojd Ostin treba da svedoče 28. septembra pred senatskim odborom za oružane snage, na pretresu koji je posvećen američkom vojnom povlačenju iz Avganistana i haotičnoj evakuaciji Amerikanaca, Avganistanaca i drugih iz te zemlje.\nSada se, međutim, očekuje da će Mili odgovarati i na teška pitanja o telefonskim razgovorima vođenim u vreme Trampovih burnih poslednjihi meseci na položaju, dok je osporavao rezultate izbora 2020. Drugi poziv, 8. januara, dogodio se dva dana nakon što je rulja upala u Kapitol u pokušaju da spreči Kongres da potvrdi izbornu pobedu predsednika Džoa Bajdena.\nBivši predsednik Donald Tramp na mitingu u Velingtonu, u Ohaju, 26. juna 2021. (Foto: AP/Tony Dejak)\nSpecijalni odbor Predstavničkog doma koji istražuje događaje 6. januara zatražio je takođe detalje o Milijevim razgovorima sa kineskim generalom.\nMilija je Tramp imenovao za načelnika združenih generalštaba 2019. godine, a posao je zadržao i u Bajdenovoj administraciji. Kao načelnik združenihi generalštaba, Mili je najviši vojni savetnik predsednika i sekretarata za odbranu.\nBela kuća i šef Pentagona izjavili su da i dalje imaju puno poverenje u Milija.\nNeki članovi Kongresa misle da je Mili prekoračio svoja ovlašćenja i pozvali su Bajdena da ga smeni. Senator Marko Rubio je izjavio da je general “aktivno podrivao” glavnokomandujućeg, Trampa, i pozvao Bajdena da smeni Milija.\nTramp je oštro kritikovao Milija kao izdajnika, nazivajući ga “kompletnim ludakom” i rekao da ga Mili nikad nije obavestio o svojim pozivima Kini.\nBajden je, posle otkrića iz knjige, rekao novinarima: “Imam veliko poverenje u generala Milija.”\nSekretar za odbranu Lojd Ostin i načelnik združenih generalštaba, general Mark Mili, govore o povlačenju iz Avganistana 1. septembra 2021.\nPrema informacijama iz knjige u koju je AP imao uvid, Mili je u prvom razgovoru uverio kineskog kolegu da je “američka vlada stabilna i da će sve biti okej.” Navodi se da je Liju rekkao. “Nećemo vas napasti ili vršiti bilo kakve vojne operacije protiv vas.”\n“Ako budemo nameravali da napadnemo, javiću vam to pre napada. To neće biti iznenađenje”, navodno je rekao MIli.\nPosle nereda 6. januara Mili je razgovarao sa više vojnih lidera iz različitih krajeva sveta – uključujući vojne zvaničnike Britanije, Rusije i Pakistana i, kako je opisano, preneo slične poruke da je američka vlada snažna i stabilna.\nCilj drugog poziva je bio da se ublaže strahovanja Kine zbog događaja 6. januara. Međutim, u knjizi je objavljeno da Lija nije bilo tako lako ubediti, iako mu je Mili obećao: "Stoprocentno smo stabilni. Sve je u redu. Ali demokratija nekad može da bude neuredna".\nTramp objavio na Tviteru da je otpustio Marka Espera, sekretara za odbranu\nNova knjiga Boba Vudvorda prikazuje haos u Beloj kući\nTramp i saradnici demantuju tvrdnje iz Vudvordove knjige\nVudvord: Tramp znao da je koronavirus opasan, ali je obmanuo javnost\nSedmoro policajaca sa Kapitola tužilo Trampa zbog podsticanja pobune\nVojni lideri još ne znaju ko je naredio da se potisnu demonstranti u Vašingtonu


Bojan Janković: Divan je osećaj igrati pred 12.000 navijača - www.kosarka24.rs\nBojan Janković: Divan je osećaj igrati pred 12.000 navijača\nPočelo je Martovsko ludilo u koledž košarci. Juče je moja ekipa izgubila u poslednjih tri minuta u polufinalu konferencije. Igrali smo dobro, ali najzanimljiviji detalj je da je naš centar, 202 visoka Vicky McIntyre imala triple double, nešto jako retko viđeno u ženskoj košarci, 20 poena, 18 skokova i 12 blokada.\nOno što me je najviše fasciniralo je bila poseta, 12.000 navijača na našoj utakmici, nažalost protivničkih pošto smo igrali u Južnoj Dakoti. Kako je divan osećaj kada žensku košarku prati toliki broj ljudi. U popodnevnim satima se igrao i muški turnir i poseta je bila manja nego na ženskim utakmicama. Košarka se igra za navijače i zato je fenomenalno biti deo takve atmosfere.\nPratim i našu žensku košarku, video sam da je i na kupu bilo puno navijača i drago mi je da ženska košarka ima sve veću popularnost, što je naravno zasluga seniorske i svih ostalih mlađih reprezentacija i njihovih uspeha.\nKad već pominjem reprezentacije, interesantno je da sve američke mlađe selekcije imaju nekoliko ciklusa u kojima skupljaju veliki broj srednjoškolskih i koledž igračica i nastoje da iz velikog broja kandidata izdvoje najboljih 12. Naravno, njima je mnogo lakše da dođu do kvalitetnih 12 pošto imaju 350 miliona stanovnika. To pokazuje koliko je naša škola košarke vrhunska pošto uvek uspevamo da stvorimo vrhunske talente iz male selekcije igrača. Naravno, i ovde se vrhunski radi, razlika je samo što u Americi postoji mnogo veća baza mladih igračica.\nSledeće nedelje počinje NCAA turnir. Favorit je ponovo Konetikat, imaju 5 igračica koje imaju šansu da se nađu u prvom krugu drafta i igraju najlepšu kosarku. Final-four je u Tampi, na Floridi i biće to kao i svake godine spektakl koji će pratiti preko 20.000 navijača u dvorani i veliki broj preko TV ekrana. I za kraj par slika sa konferencijskog turnira. Veliki pozdrav za sve ljubitelje ženske košarke.


Magazin Intermezzo – Turnir u uličnom basketu od 26. do 30. avgusta\nNa košarkašim terenima banjaluckog Vodenog parka “Akvana” od 26. do 30. avgusta bice održan tradicionalni Peti turnir u ulicnom basketu “Akvana strit bol 2013″, rekla je Srni portparol “Akvane” Dijana Vrhovac.\nOna je istakla da se zainteresovane ekipe mogu prijaviti do 26. avgusta na ulazu u “Akvanu”, u muzickom paviljonu u parku “Petar Kocic”, te na brojeve telefona: 066/301-825, 066/903-300 ili na mejl drale@aquana.ba.\nVrhovceva je navela da kotizacija za seniore iznosi 50 KM, a za ostale kategorije /juniori, kadeti, pioniri, mladi pioniri i djevojke/ 40 KM.\nOna je rekla da ce ekipa koja osvoji prvo mjesto u seniorskoj konkurenciji dobiti nagradu od 1.200 KM, u juniorskoj 600 KM, kadetskoj 300 KM. “Najbolje plasirane ekipe dobice pehare, medalje i poklon pakete organizaora”, rekla je Vrhovceva.\nVrhovčeva je naglasila da ce svi prijavljeni takmicari imati besplatan ulaz na bazene “Akvane” tokom trajanja turnira.\nOna je podsjetila da je pobjednik prošlogodišnjeg turnira u seniorskoj konkurenciji bila ekipa “Manja”, dok su u ženskoj konkurenciji trijumfovale košarkašice “HG spot”.


Nezapamćene poplave u Sanskom Mostu – inmedia.ba\nNezapamćene poplave u Sanskom Mostu\n0 16 Maja, 2014 23:02\nSituacija po pitanju vodostaja riječnih vodotoka na području općine Sanski Most iz sata u sat se mijenja. Rijeka Sana odavno se izlila na području sela Trnova, gdje je preplavila putnu komunikaciju koja spaja ovo selo sa ostatkom grada, i za sada su potrebni čamci kako bi se došlo do ugroženog stanovništva. Ista situacija je i na području Hrustova.\nU toku je evakuacija ugroženog stanovništva, kao i materijalnih dobara. Veoma teška situacija je u gradskim i prigradskim naseljima. Najugroženija su naselja Jezernice, Muhići, Čaplje, dijelovi Banjalučke ulice, industrijska zona Šejkovača, koji su zbog sigurnosnih razloga isključeni sa elektro mreže. I dalje je prisutna tedencija isključenja sa elektro mreže, a nadležni su uputili apel prema stanovništvu koje napušta svoje domove da isključe struju.\nDežurni broj telefona na koji se mogu dobiti sve informacije vezane za trenutnu situaciju po pitanju snabdijevanja električnom energijom je 688-666. Prema posljednjim informacijama angažovane su službe koje čamcima vrše spašavanje ugroženog stanovništva u naselju Jezernice. Veoma je kritična situacija i u Ključkoj ulici, gdje su angažovani materijalni i ljudski resursi službe civilne zaštite, koje cijelom dužinom ulice kod plaže Kožara trenutno prave nasip, jer je rijeka Sana na granici izlijevanja. U pomoć su pritekli i stanovnici ovog kao i okolnih naselja.\nZa sve stanovnike Sanskog Mosta koji su zbog poplava bili primorani napustiti svoje domove, općina Sanski Most je stavila na raspolaganje Mješovitu srednju školu, koja se trenutno koristi kao prihvatni centar, gdje će svi ugroženi biti zbrinuti.a\nSuad Selman se utopio u blizini svoje kuće


Monti: Srbija zaslužila kandidaturu\nPredsednik Srbije Boris Tadić i premijeri Srbije i Italije Mirko Cvetković i Mario Monti na konferenciji za novinare\nSrbija je zaslužila sticanje statusa kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, a posle početka pristupnih pregovora nema povratka na staro, poručio je danas italijanski premijer Mario Monti.\nSrbija je zaslužila status kandidata za članstvo u EU, a angažovanost koju je pokazala kako bi ispunila sve uslove koji su iz Evrope bili stavljeni pred nju predstavlja primer koji treba slediti, poručio je italijanski premijer Mario Monti tokom današnje posete Beogradu u okviru drugog po redu političko-privrednog samita dve zemlje.\nPosle razgovora sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem, Monti je istakao da Italija snažno podržava Srbiju na putu ka EU, a govoreći o datumu za početak pregovora za članstvo Srbije u EU, Monti je istakao da je to veoma važna etapa posle koje nema vraćanja na staro:\n"Vi ste već primetili da postoje različiti stavovi kada je u pitanju Kosovo. To su pozicje koje moramo da shvatimo, za koje moramo da imamo dužno poštovanje. Pozicije Italije i Srbije se ne poklapaju, ali i vi ste rekli da postoji volja i angažovanost sa strane Srbije da ide brzo putem ka rešenju problema koji su vezani za Kosovo."\nSrpski predsednik je posle razgovora sa gostom iz Italije ocenio da postoji veliki potencijal za unapređenje saradnje u ekonomiji i na planu evopskih integracija. Tadić je ponovio da Srbija neće priznati nezavisnost Kosova, ali da neće odustati ni od želje da rešava probleme i da će dati sve od sebe da se ne zaustavi život:\n"Ostajemo privrženi rešavanju problema Kosova i Metohije, idemo da razvojem naših ekonomija, idemo prema članstvu u EU i verujemo da će nas Italija podržati i kada je u pitanju dobijanje datuma za pregovore. Ja se nadam da će to biti moguće i tokom ove godine."\n"Italija je, privredno posmatrano, je jedan od naših najznačajnijih partnera. Kada se gleda spoljna trgovina ona je treći partner po veličini, dok kada se radi investicijama, Italija spada u prvih pet zemalja najvećih investitora u Srbiju", kazao je premijer Mirko Cvetković.\nTokom današnjih susreta, predstavnici vlada Srbije i Italije potpisali su nekoliko međudržavnih sporazuma. Šefovi diplomatija dve zemlje potpisali su Memorandum o razumevanju između ministarstava spoljnih poslova o saradnji u oblasti evropskih integracija, kojim se Italija obavezala da će Beogradu pružiti svu moguću ekspertsku podršku na putu ka EU i da će se zauzeti za što skorije otpočinjanje pregovora o pristupanju Srbije EU. Sporazume su potpisali i predstavnici ministarstava unutrašnjih poslova, poljoprivrede i zaštite životne sredine, kao predstavnici finansijskih policija.


U nedelju je referendum, za šta glasamo? -\nReferendumsko pitanje je: Da li ste za potvrđivanje akta o promeni Ustava Republike Srbije, da ili ne?\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da će glasanjem na referendumu o promenama Ustava vezanim za pravosuđe oni koji su za nezavisnost pravosuđa i evropske integracije stati na jednu stranu, dok će na drugoj strani biti zagovornici političkog uticaja na pravosuđe.\nVažno je glasati „da“ zbog vladavine prava, da bismo svi i uvek, bez obzira ko je na vlasti, bili jednaki pred sudovima, da pravda bude jednaka i za premijera i običnog građanina, rekla je Ana Brnabić, premijerka Republike Srbije.\nŠef Delegacije Evropske unije u Beogradu Emanuel Žiofre izjavio je da je referendum o promenama Ustava Srbije vezanim za pravosuđe ključni korak kako bi se obezbedila nezavisnost sudstva.\nNa građanima je da donesu odluku.\nRepublička izborna komisija (RIK) donela je uputstvo za sprovođenje glasanja na referendumu o izmeni Ustava raspisanom za 16. januar 2022. godine u uslovima epidemije korone, saopšteno je večeras iz Skupštine Srbije.\n← Božićne čestitke od funkcionera opštine Kovačica\nGalerija naivne umetnosti zanimljiva Amerikancima koji u Srbiju dolaze kruzerima →\n14 јануара, 2022 14 јануара, 2022 Kovačica info\t0\nPremijera filma „Snovi Martina Jonaša“ održana u Kovačici


“Pozdrav Radomiru”, komemorativno veče u Narodnom pozorištu Užice – ZoomUe\nUŽICE-Grad Užice i Gradski fudbalski klub Sloboda organizovaće u petak 16. jula u 19 časova u Narodnom pozorištu Užice komemorativno veče posvećeno Radomiru Antiću. Dan kasnije, u subotu 17. jula u 11 časova, biće položena urna u porodičnu grobnicu Antić, na groblju Dovarje.\nU ime Grada Užica govoriće Branislav Mitrović predsednik Skupštine grada, a u ime GFK Sloboda prisutnima će se obratiti Nemanja Nešić potpredsednik kluba. Očekuje se da će komemorativnoj večeri pored članova porodice i prijatelja prisustvovati predstavnici Fudbalskog saveza Srbije, Fudbalskog kluba Partizan i još nekoliko klubova iz zemlje.\nRadomir Antić preminuo je šestog aprila prošle godine u Madridu. Zbog situacije sa kovidom i epidemioloških mera kremiran je dva dana kasnije, uz najavu da će poslednji ispraćaj u Užicu, koje je neizmerno voleo, biti organizovan kad se steknu uslovi. To će se u prisustvu članova porodice, rodbine i mnogobrojnih prijatelja desiti u subotu 17. jula.\nTags: komemorativni skupradomir antic\nDobar start u baražu protiv Kleka\nNext story Grad Užice efikasnije upravlja javnom imovinom\nPrevious story U julu i avgustu subvencije za ugostiteljstvo i turizam


Kraj jedne ere: Stari savski most pada u vodu\nM. D. 18. maja 2017. 10:24\nStari Savski most u Beogradu biće srušen. Sa njim u vodu padaju i sve one ideje koje smo prethodnih meseci slušali – da će nova konstrukcija biti podignuta na postojećim stubovima i da će u panorami Beograda biti sačuvan prepoznatljiv metalni luk. Njegovo očuvanje bilo je uslov gradskog Zavoda za zaštitu spomenika kulture, navedeno je u dokumentaciji kada je u februaru raspisan arhitektonski konkurs za rekonstrukciju Starog savskog mosta.\nTada je bilo jasno na osnovu pažljivog čitanja dokumentacije da se od učesnika traži da ponude potpuno novu konstrukciju, ali niko od zvaničnika nije javno rekao da to znači da će se most rušiti. To je sada uvelo zabunu u javnosti, koja negoduje zbog uklanjanja višedecenijskog simbola prestonice.\nArgumenti koje Milutin Folić, gradski urbanista i predsednik žirija, navodi u prilog rušenju su da most mora da ima veći razmak između stubova zato što je Sava međunarodni rečni koridor. Stubovi su, kaže, fundirani na drvenim šipovima i most je dotrajao.\nReka ostaje netaknuta: Sud zabranio gradnju mini-hidroelektrane na…\nMuškarac se ubio, skočio sa Brankovog mosta\nDjordjević: U narednim godinama više sredstava za unapredjenje…\nRadojičić: U toku noći bilo snega i leda, ali ne i problema\nFilantropija u Srbiji: Građani i kompanije spremni da doniraju u…


Na 5. državnoj izložbi sitnih životinja održanoj od 28. novembra do 1. decembra u Zenici, visočki golubari članovi Udruženja za zaštitu i uzgoj sitnih životinja „Salih Šahinović“ osvojili su tri šampionske titule i to: Muhamed Zerdo u rasi srpski visokoletač, Enes Handžić u rasi orijentalni prevrtač i Kenan Rizvanović u rasi engleski tipler.\n-Bila je prilično jaka konkurencija među izloženih 2.000 najljepših i najkvalitetnijih primjeraka golubova, peradi, kunića i raznih prica pjevačica. Za visočke golubare, koji su se pojavili prvi put na izložbi u posljednjih pet godina, ova izložba je bila idealna. Osvojene su tri titule što je za visočko golubarstvo veliki napredak, istakao je Muhamed Zerdo, sekretar Udruženja.\nVisočko Udruženje za zaštitu i uzgoj sitnih životinja „Salih Šahinović“ je obnovilo rad sa tridesetak starijih i sedam novih članova. Ovo je ujedno i poziv svim zainteresiranim osobama koji vole golubarstvo da pristupe Udruženju koje egzistira u četiri sekcije: golubovi, pričari, peradi i kunići.


Sremske Novine » Neumoljivi šampion odrastao u Laćarku\nSjajan nastup evropskog prvaka Darka Stošića na svetskim i domaćim takmičenjima uvek Laćarce podeća da je on sportista koji je rastao u njihovom komšiluku\nLaćaračka Osnovna škola „Triva Vitasović Lebarnik“ je poznati rasadnik talentovanih sportista. Tu su učili i svoje prve sportske korake načinili neki poznati košarkaši, odbojkaši, džudisti, karatisti, fudbaleri, a jedan od takvih je i poznati kik bokser i MMA borac Darko Stošić. Ovaj mladć je deo svog života i školovanja proveo u Laćarku, gde mi i danas živi najbliži deo porodice, a svoju karijeru u borilačkim sportovima on je započeo upravo u laćaračkom Džudo klubu LSK.\nNedavno je Beograd u hali ,,Aca Nikolić“, odnosno nekadašnjem ,,Pioniru,, bio domaćin prvog Međunarodnog profesionalnog turnira za K1 i MMA. Turnir je pobudio veliko interesovanje, s obzirom da se u hali našlo više od pet hiljada ljubitelja ove borilačke veštine. Nastupili su svi naši najbolji takmičari u kik boksu, a naravno, posebnu pažnju privukao je meč teškaša, evropskog šampiona, Darka Stošića sa svojim tadašnjim protivnikom Poljakom Tamašem Červinskim, čak 20 kilograma težeg od našeg asa.\nNaš šampion je krenuo silovito i već u petoj sekundi levim krošeom munjevito pogodio Poljaka tako da je Stošić ostvario još jednu efektnu pobedu. Bio je to njegov novi nastup pred domaćom publikom nakon četiri godine.\n– Meč sam završio mnogo bolje nego što sam očekivao.Publika je možda malo razočarana zob trajanja meča, ali za nas je bolje da on što kraće traje – izjavio je posle borbe odlično pripremljeni i neumoljivi šampion.\nDarko Stošić je postao evropski prvak u meču s Dionom Staringom iz Holandije, koji je trajao tri runde. Odluka sudija bila je jednoglasna da je naš as bio bolji u toj borbi. Titulu je odbranio u meču s Bugarinom, Emilom Zaharijevim, kolosom teškim 130 kilograma. Oni su odmerili snage u Atini, a Stošić je potvrdio da s pravom nosi titulu evropskog šampiona, nokautiravši Bugarina već u prvoj rundi.\n– Stošić je rođen u okolini Niša, detinjstvo je proveo u Laćarku, gde mu i danas živi majka. Kao pionir počeo je da se takmiči u Džudo klubu LSK i odmah pokazao izuzetan dar za borilačke veštine, kaže trener u ovom klubu, Miša Jovetić.\nZa ovaj sportski klub Stošić je u konkurenciji najmlađih osvojio niz trofeja,a zatim karijeru s velikim uspehom nastavio u Crvenoj zvezdi i potom se otisnuo u profesionalne vode kik boksa.


Širenje demokracije: SAD-ov globalni rat protiv terorizma odnio je skoro milion života i koštao 8 biliona dolara -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nUto, 07 Ruj 2021 17:44 UTC\nIzvještaj - koji se bavi brojevima u ratovima koji su vođeni u Iraku, Siriji, Avganistanu, Pakistanu, Somaliji i drugim regionima u kojima su SAD vojno angažovane - posljednji je u nizu koji je objavio Projekat "Cost of War". Dosadašnje javno izvještavanje o posljedicama otvorenih američkih sukoba na Bliskom istoku, u centralnoj Aziji i Africi, koji se danas nazivaju "vječni ratovi".\n"Od ključne je važnosti da na pravi način objasnimo ogromne i različite posljedice mnogih američkih ratova i protivterorističkih operacija od 11. septembra, dok zastajemo i razmišljamo o svim izgubljenim životima", rekla je ko-direktorka projekta Neta Crawford u saopštenju za javnost koje prati izvještaj. "Naše računanje prevazilazi brojke Pentagona jer su troškovi reakcije na 11. septembar probili čitav budžet."\nKomentar: Pogledajte također: Zapadnjački ratni huškači koji su ubili 1,5 milijuna muslimana u 'ratu protiv terora' lažno optužuju Rusiju za '30 civilnih žrtava' zračnih udara protiv ISIL-a\nZapanjujući ekonomski troškovi rata protiv terorizma blijede u poređenju sa direktnim ljudskim žrtvama, mjereno ljudima koji su ubijeni, ranjeni i protjerani iz svojih domova. Prema najnovijim procjenama Projekta "Cost of War", tokom ratova je poginulo 897.000 do 929.000 ljudi. Od ubijenih, 387.000 je kategorisano kao civili, 207.000 kao pripadnici nacionalnih vojnih i policijskih snaga, a dodatnih 301.000 kao opozicioni borci koje su ubile koalicione trupe predvođene SAD i njihovi saveznici. Izvještaj je takođe otkrio da je u ratovima poginulo oko 15.000 američkih vojnika i plaćenika, zajedno sa sličnim brojem savezničkih zapadnih trupa raspoređenih u sukobima i nekoliko stotina novinara i humanitarnih radnika.\nPitanje koliko je ljudi izgubilo živote u sukobima nakon 11. septembra bilo je predmet tekuće rasprave, iako je broj u svim slučajevima bio izuzetno visok. Prethodne studije o troškovima rata iznosile su stotine hiljada žrtava, što se procjenjuje po broju onih koji su direktno ubijeni nasiljem. Prema procjeni Nobelovaca "Ljekari za društvenu odgovornost" iz 2015. godine, više od milion je ubijeno posredno i direktno u ratovima samo u Iraku, Avganistanu i Pakistanu. Poteškoće u izračunavanju broja poginulih otežavaju odbijanje američke vojske da prati broj ljudi ubijenih u njenim operacijama, kao i udaljenost regija u kojima se mnogi sukobi dešavaju.\nKao i prethodne studije, broj smrtnih slučajeva izračunat u okviru projekta Costs of War fokusira se samo na smrtne slučajeve direktno uzrokovane nasiljem tokom globalnog rata protiv terorizma i ne uključuje "indirektne smrti, naime one uzrokovane gubitkom pristupa hrani, vodi i /ili infrastrukturi, ratne bolesti" koje su proizašle iz sukoba. U fusnotama izvještaja se takođe navodi da su "neki ljudi klasifikovani kao opozicioni borci možda i civili, jer postoje politički podsticaji da se mrtvi klasifikuju kao militanti, a ne civili" - upozorenje koje se slaže sa priznatom praksom američke vlade etiketiranja svih "vojno sposobnih muškaraca" ubijenih u njenim operacijama kao borci, osim ako se dokaže suprotno.\nTakva praksa se nastavila u više uprava. Nedavna istraga sa vojnog sajta vijesti Connecting Vets uključivala je procurjele video zapise i naloge iz kampanje dronova 2019. u provinciji Helmand u Avganistanu. Priča je uključivala svjedočenje bivših operatera bespilotnih letjelica koji su rekli da im je dato zeleno svjetlo da ubiju svakoga koga vide da drži voki-toki ili nosi taktički prsluk u provinciji, koja je imala loše obezbjeđenje i nije imala pouzdanu uslugu mobilnog telefona. Za neke američke zvaničnike koji imaju dozvolu da odobre napade bespilotnim letjelicama, frustrirani njihovom nemogućnošću da postignu stratešku pobjedu ili čak povoljne pregovaračke uslove sa talibanima, "pokazatelj uspjeha je povećavan broj tijela".\nU izvještaju projekta Costs of War navodi se da su njegovi nalazi o smrtima u ratovima konzervativni, ostavljajući mnoge još uvijek neizbrojane. Iako se sa pouzdanjem može reći da je skoro 1 milion ljudi ubijeno od početka globalnog rata protiv terorizma, čak je i ta zapanjujuća brojka, prema riječima Crawford, ko-direktora projekta, "vjerovatno ogroman potcjenjivač stvarnog broja ljudskih života koje su odnijeli ovi ratovi".\nMnogi će smatrati da astronomski finansijski troškovi globalnog rata protiv terorizma rastu, ne samo zbog toga što je relativno malo proizveo zauzvrat, već i zbog neslaganja između onoga što tekuća cijena ratova iznosi i onoga što su američki zvaničnici na početku tvrdili da će biti potrebno. Rat u Iraku daje jedan otrežnjujući primjer. U septembru 2002. godine, Lawrence Lindsey, tada glavni ekonomski savjetnik predsjednika Georgea W. Busha, procijenio je da će "gornje granice" troškova za nadolazeću invaziju i okupaciju iznositi između 100 i 200 milijardi dolara. Kasnije te godine, Mitch Daniels, tadašnji direktor Kancelarije za upravljanje i budžet, dao je još skromniju procjenu troškova, rekavši da bi rat u Iraku vjerovatno koštao američke poreske obveznike između 50 i 60 milijardi dolara.\nU stvarnosti, invazija i okupacija Iraka - samo jedan od brojnih sukoba u kojima su se SAD borile širom svijeta od 11. septembra - koštale su bilione dolara, dok su destabilizovale Bliski istok i izazvale sekundarne sukobe koji su za SAD stvorili dodatne troškove i gubitak života. Trenutni događaji mračno su naglasili kako je situacija izmakla kontroli. Nedavni aerodromski teroristički napad u Avganistanu, u kojem je poginulo više desetina američkih vojnika i oko 170 Avganistanaca, izvela je lokalna podružnica Islamske države, terorističke grupe koja nije postojala na početku globalnog rata protiv terorizma i stvorena je usred haosa nastalog američkom okupacijom Iraka.\nKomentar: Nije uopće sasvim jasno tko zapravo stoji iza nedavnog napada u Afganistanu, posebno kad uzmemo u obzir da je takozvana Islamska država kreacija SAD-a i njihovih saveznika. Pogledajte: NewsReal: Kabul Airport Atrocity - What Actually Happened?\n"Šta smo zaista postigli u 20 godina nakon ratova od 11. septembra? Poslije miliona života i biliona dolara, ko je pobijedio? Ko je izgubio i po kojoj cijeni?", rekla je Stephanie Savell, ko-direktorka projekta Costs of War. "I dvadeset godina od sada mi ćemo i dalje zbrajati visoke društvenim troškove ratova u Avganistanu i Iraku - dugo nakon što američke snage odu."


Dačić:Ili izbori ili će ZSO činiti "Tačijevi Srbi"\nPremijer Ivica Dačić kaže da ako Srbi sa sjevera Kosova odluče da ne učestvuju na lokalnim izborima na Kosovu, moraju znati da će Zajednicu srpskih opština činiti "Tačijevi Srbi".\nPremijer Srbije je najavio je da će Vlada sjutra ili prekosjutra odlučiti o predloženom tekstu sporazuma o implementaciji briselskog sporazuma. O tome, kao što je predviđeno, pismeno će obavijestiti Ketrin Ešton do kraja nedelje.\nIvica Dačić je istakao da je veoma bitno da Srbi sa sjevera Kosova učestvuju u implementaciji briselskog sporazuma i ukazao da niko u međunarodnoj zajednici ne vjeruje da Beograd ne može da utiče na njih.\nUpitan šta će biti ako politički lideri sa sjevera Kosova budu bojkotovali proces, Dačić je na konferenciji za novinare rekao da je veoma je bitno da postoji "zajednički pristup".\n"Mogu oni da ne učestvuju na lokalnim izborima, ali će onda tu Zajednicu činiti 'Tačijevi Srbi'. Ako je to u interesu srpskog naroda, samo napred", poručio je Dačić, zaključujući da je "svima jasno kuda plovi ovaj brod - ili ćete biti na njemu, ili ne postojimo".\nPreama njegovim riječima, jedan dio dogovorenog o sprovođenju tiče se i srpskih opština na Kosovu, ali u najvećem broju se tiče same države Srbije.\nDačić je kazao da se srpska delegacija izborila za "maksimalno".


Tag: minimalna cena rada\n13. sep 2020. 15:38\nPiše: BlicRedovna Sednica Socijalno ekonomskog saveta biće održana 14. septembra u Palati Srbija, a tema je utvrđivanje minimalne cene rada u 2021. godini, najavilo je Ministarstvo za rad, ...\nDogovor o minimalcu u septembru!\n24. avg 2018. 11:00\nU toku su pregovori o povećanju minimalne cene rada, a krajnji rok za korekciju je 15. septembar. Pregovori oko povećanja minimalne cene rada između ministara rada i finansija, Zorana Đorđevića i ...\nRodoljub Ćirić: Težak socijalno materijalni položaj radnika ne dozvoljava licitiranje oko minimalne cene rada\n10. avg 2018. 12:31\nOvih dana kada se razgovara o korekciji minimalne cena rada, koja najkasnije treba da bude definisana do 15. Septembra, Samostalni sindikat Pirotskog okruga održao je vanrednu sedicu na kojoj je ...\nRodoljub Ćirić: Samostalni sindikat ne bi smeo da prihvati niži iznos od 80 posto minimalne potrošačke korpe za cenu rada\n23. jul 2018. 11:45\nDo 15. septembra trebalo bi da bude utvrdjen novi iznos minimalne cene rada po radnom satu za iduću godinu. Samostalni sindikat Republike Srbije se zalaže da od sadašnja 143 dinara minimalna cena ...\nUsvojena nova minimalna cena rada\n12. sep 2017. 13:00\nNova, minimalna cena po radnom satu u Srbiji iznosiće 143 dinara. Ova odluka doneta je danas na sednici Socijalno ekonomskog saveta. Predsednik Samostalnog sindikata Pirotskog okruga, Rodoljub Ćirić, ...\nJoš uvek nema dogovora o minimalnoj ceni rada\n05. sep 2017. 13:15\nPregovori o minimalnoj ceni rada treba da se završe do 15. septembra. Kako je, nedavno, izjavila premijerka, Ana Brnabić, povećanja će biti, a koliko nije precizirala. Juče je radna grupa nastavila ...\nDa li socijalno-ekonomski dijalog gubi smisao?\n30. avg 2017. 12:40\nOvih dana pojačani su pregovori oko korekcije minimalne cene rada s obzirom da bi do 15. septembra trebalo da Socijalno-ekonomski savet donese konačnu odluku. Prema računici diplomiranog ekonomiste i ...\nDo 15. septembra dogovor o novoj minimalnoj ceni rada\n16. avg 2017. 13:40\nSrbija je i dalje pri samom dnu lestvice kada je reč o zaradama radnika, odnosno, minimalnoj ceni za radni sat koja iznosi 130 dinara. Socijalno-ekonomski savet bi trebalo da sa Vladom srbije ...\nDecembarska zarada po novoj, višoj ceni po radnom satu\n04. jan 2017. 12:00\nKrajem prošle godine, posle čestih pregovora predstavnika sindikata, Unije poslodavaca i Vlade Srbije, posle više od dve godine, korigovana je minimalna cena rada. Poslodavci koji nisu isplatili ...\nMnogo muke oko minimale cene rada\nSindikati zahtevaju samo da se ispoštuje Zakon o radu. Ako bi tako bilo onda ne bi bilo velikih polemika oko korekcije minimalne cene rada po radnom satu, smatra predsednik Samostalnog sindikata ...\nDa li će minimalna cena rada biti promenjena\n11. jul 2016. 13:44\nNedavno je na sednici Veća Samostalnog sindikata Pirotskog okruga donet zaključak da se od Samostalnog sindikata Republike zatraži razmatranje korekcije minimalne cene rada. Sednica Predsedništva ...\nSamostalni sindikat Pirota inicira korekciju minimalne cene rada\n05. jul 2016. 08:30\nVeće Saveza samostalnih sindikata Srbije za Pirotski okrug ocenjuje da je socijalno materijalni položaj radnika na ovom području veoma težak i da zarade u pojedinim opštinama ne pokrivaju ni ...\n18. jan 2015. 09:31\nOd 1. januara ove godine minimalna cena rada u Srbiji iznosi 121 dinar po satu. Novu cenu minimalnog rada zaposleni će dobiti tek u februaru, kada na red dođe isplata januarske plate. Rodoljub Ćirić, ...


Gardian: Dogovor Trampa i ruskih agenata - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Gardian: Dogovor Trampa i ruskih agenata\nGardian: Dogovor Trampa i ruskih agenata\nIstražitelji imaju konkretne dokaze o tajnim „dogovorima između ljudi iz predsedničke kampanje Donalda Trampa i ruskih agenata, piše Gardian.\n2Piše: Fonet 15. aprila 2017. 17.20\nFoto: RON SACHS POOL/EPA\nZvaničnoj istrazi o vezama Donalda Trumpa i Rusije priloženi su „specifični i konkretni dokazi koji potvrđuju njihov tajni sporazum“, prenose agencije. Britanski list je objavio da novi dokazi potvrđuju „dogovore između ljudi iz Trampove predsedničke kampanje i ruskih agenata“.\nNedavno je otkriveno da su britanske špijunske agencije prve upozorile SAD na kontakt između Trampovih ljudi i ruskih obaveštajnih službi. Britanske i druge evropske obaveštajne agencije presrele su „sumnjive interakcije“ 2015. godine tokom rutinskog nadzora Rusije.\nCNN je objavio da agencije nisu namerno pratile članove Trampovog tima, već su snimale komunikaciju „slučajnim odabirom“. Agencije su podelile informacije s američkim obaveštajnim agencijama kao deo dogovora „Fajv ajs“ oko deljenja informacija između SAD, Velike Britanije, Novog Zelanda, Australije i Kanade.\n„Izgleda kao da su američke agencije spavale“, rekao je izvor na koji se poziva Gardian.\nPeskov: Sastanak Putina i Trampa kao što je planirano\n16. aprila 2017. u 00.54\nImpeachment for dangerous clowns – here and there\n26. aprila 2017. u 22.36\nA lepo im Obama rek““o da ostanu u EU, sad im Tramp Ruski špijun…


SEEbiz.eu / RS / Srpska industrija ulja traži zabranu izvoza suncokreta u BiH\nsrpska industrija ulja srpske uljare suncokret Bimal Turska Sunce Sombor Sunce\nDatum objave: 23.08.2016. - 20:25:54\nBEOGRAD - Vodeće domaće uljare zatražiće od Vlade Srbije da zabrani izvoz suncokreta ovogodišnjeg roda u Bosnu i Hercegovinu, objavio je danas portal Agrosmart.\nZa četvrtak je planiran sastanak preradjivača s predstavnicima ministarstava trgovine i poljoprivrede, na kojem bi prozivodjači ulja trebalo da iznesu predlog da se uvedu ograničenja u trgovini sa BiH, objavio je Agrosmart (www.agrosmart.net), pozivajući se na izvore u Vladi Srbije.\nRazlog za nezadovoljstvo prerađivača je to što su otkupljivači iz BiH spremni da suncokret iz Srbije plate bolje nego domaće uljare, pošto imaju sporazum o slobodnoj trgovini sa Turskom, što znači da bez carinskih opterećenja mogu da izvoze ulje na tursko tržište, koje je tamo znatno skuplje nego u BiH.\nAgrosmart je naveo da će srpska industrija ulja ove godine izaći sa nepovoljnijim uslovima otkupa suncokreta nego lane.\nAko bi država odlučila da zaista uvede ograničenje, štitila bi interes preradjivača, a ne poljoprivrednika kojima se, kako sada stvari stoje, servira nepovoljna cena suncokreta, naveo je taj portal.\nPortal podseća da nijedna uljara u Srbiji još nije objavila koliko će plaćati suncokret ovogodišnjeg roda.\nFabrika "Bimal" iz Brčkog je s fabrikom "Sunce" iz Sombora sklopila ugovor o preradi suncokreta i trebalo bi da u pogonima somborske uljare preradi 50 do 100 hiljada tona suncokreta.\nPo zvaničnim podacima, u Srbiji je ove godine suncokretom zasejano 202.408 hektara i očekuje se veći prinos od prosečnog.


Zonaši startuju bez gledalaca - KRAGUJEVAČKI SPORT\nZonaši startuju bez gledalaca\nUtakmicama 16. kola ovog vikenda nastavlja se takmičenje u Šumadijsko–raškoj zoni. Budućnost u Resniku dočekuje Gružu, Korićani gostuju u Ušću, Vodojaža u Novom Pazaru, a Šumadija 1903 u Zvečanu. Zbog pojave koronavirusa, odlučeno je da se sve utakmice igraju bez prisustva publike.\nFudbaleri Budućnosti otvaraju prolećnu polusezonu\nduelom sa Gružom\nPosle skoro četvoromesečne zimske pauze, u dosta neizvesnoj situaciji zbog pojave koronavirusa i odluke o zabrani okupljanja na sportskim manifestacijama, počinje prolećni deo prvenstva u četiri zone na području FSRZS, gde nastupaju i četiri predstavnika FSGKG. Na startu za bodove sva tri kragujevačka zonaša gostuju, dok će Budućnost u Resniku dočekati lidera na tabeli, ekipu Gruže.\nEkipa Budućnosti, koja se bori za opstanak u ligi, ima težak zadatak. Gružani raspolažu kvalitetnijim sastavom, ali tim koji vodi iskusni trener Dragoslav Ristović pokušaće da se revanšira protivniku za poraz u Gruži u prvom delu prvenstva (1:4). Ovaj duel igra se u nedelju od 14,30 časova, kada se igraju i svi ostali susreti 16. kola, izuzev utakmice Omladinac (Novo Selo) – Šumadija (Toponica), koja je na programu u subotu.\nPodmlađeni tim Šumadije 1903, koji ima isti broj bodova kao i Gruža, ali slabiji gol-količnik, startuje sa druge pozicije i pokušaće da na gostovanju u Zvečanu osvoji prve prolećne bodove. U prvom susretu na Bubnju izabranici trenera Željka Vasića su pobedili sa 2:0, pa sa pravom očekuju da nastave pobedničku seriju i ostanu u trci za prvo mesto sa Gružom, od koje su pretrpeli jedini jesenji poraz.\nFudbaleri Šumadije 1903 i Vodojaže očekuju prve prolećne bodove\nOsim Šumadije, još jedan kragujevački zonaš je jesenju polusezonu završio u gornjem delu tabele. U pitanju je Vodojaža, koja se trenutno nalazi na četrtom mestu sa istim brojem bodova (26) kao i trećeplasirani Real iz Podunavaca, ali sa osam bodova zaostatka za vodećom „dvojkom“. Grošničani odlaze u Novi Pazar na noge ekipi Rasa, koja se nalazi u sredini tabele i ima šest bodova manje u odnosu na Kragujevčane, tako ne bi trebalo da bude iznenađenje ukoliko se vrate neporaženi sa ovog gostovanja.\nFudbaleri Korićana su u protekloj polusezoni igrali su po sistemu „toplo – hladno“. Gubili su bodove i kod kuće, ali su se i sa nekih gostovanja vraćali neporaženi. Prezimili su na 11. mestu sa 19 bodova i bodom više od Resničana.\nU prolećni deo prvenstva ulaze sa novim trenerom Mlanom Petrovićem i nekolicinom pojačanja, kako bi, kako očekuju, uspešno završili ovu sezonu i to plasmanom u gornji deo tabele. U tu svrhu, Korićanci će na gostovanju slabije plasiranoj ekipi Radnika iz Ušća, koju su na startu sezone pobedili sa 2:0, pokušati da dođu do prvih prolećnih bodova.\nTags: FK Budućnost (Resnik) FK Korićani FK Šumadija 1903 FK Vodojaža\nPrevious Sve utakmice Radničkog bez prisustva publike do daljeg\nNext Nastavlja se sezona u Prvoj gradskoj ligi\n„Crveni“ u Surdulici traže beg sa superligaškog dna


Evropsko vijeće o "covid pasošima" i dodatnom pooštravanju mjera\npetak, 22 Januar 2021 21:43\nEvropska unija neće uvoditi takozvane "kovid pasoše" kao uslov za putovanja ili ulazak na teriotoriju Unije - zaključili su lideri vlada i država EU na sastanku Evropskog vijeća koji je završen kasno sinoć, prenosi N1.\nNakon četvorosatne rasprave zaključeno je, između ostalog, da je sertifikat o vakcini medincinski, a ne putni dokument i da ne može biti uslov za putovanja iz više razloga.\nPrvi je što je i dalje nepoznato da li vakcinisani ljudi mogu dalje da šire virus, druga nepoznanica je koliko ta zaštita traje i možda i ključni: Kako diskriminisati osobe koje ne mogu da prime vakcinu iz raznih razloga ili im nije dostupna.\nPrva na redu je vakcina kompaonije Astra Zeneka koja bi trebalo da bude autorizovana u ponedjeljak, a želja je bila da se naruči i dostavi državama unaprijed, kako bi odmah po autorizaciji mogle da počnu da ih koriste.\nMeđutim, nisu zagledani samo u sebe. Brine ih i činjenica da siromašnije države nisu dobile nikakvu pomoć kroz program Kovaks, koji je evropska komiisja bombastično najavila prije nekoliko mjeseci, a koji se suočava sa problemima u nabavci.\nPonovo stižu obećanja da ce vakcine stići „što je prije moguće“, a u Evropskom vijeću pokušavaju dodatno da pomognu tako što će da uspostave „drugu traku nabavke“.\nEvropska komisija je predložila da države našeg regiona dobiju pristup dijelu vakcina uz rezervi EU bez prekidanja ili smanjenja nacionalnih kampanja vakcinacije, što znači da se regionu ustupe vakcine koje su već nabavljene unutar EU.\nIako kovid pasoši još neće postati realnost, Evropa se sprema za dodatno zatvaranje. I dok se duž kontinenta pooštravaju restriktivne mjere zbog sve bržeg širenja novog mutiranog soja virusa, koji se lako prenosi, lideri okupljeni u Evropskom vijeću smatraju da su restrikcije poželjne.\nUvode nove tamno crvene zone kako bi označili mjesta sa povećanim širenjem virusa i insistiraju na tome da unutrašnje granice moraju da ostanu otvorene.\nMeđutim, planira se ograničavanje putovanja na samo ona koja su zaista neophodna, uz očuvanje funkncionalnosti tržišta. To znači da će najvjerovatnije biti dozvoljena putovanja samo prekograničnih radnika u određenim oblastima i transport robe. Međutim, odluka još nije konačna.\nTakođe, za sve one koji spolja dolaze u EU neophodan će biti negativan rezultat testa, koji do sada nije bio obavezan na nivou cijele Unije, ali ga je većina država svakako tražila na spoljnim granicama.


Naša stranka uputila inicijativu da se uspostavi besplatan pristup internetu u najfrekventnijim ulicama Sarajeva - Sarajevska sehara\nNa jučerašnjoj sjednici Gradskog vijeća Grada Sarajeva Naša stranka uputila je inicijativu da se uspostavi besplatan pristup internetu a građane i posjetioce najfrekventnijih javnih turističkih mikrolokaliteta u gradu.\nInicijativu je uputio vijećnik Adi Škaljić, a navodi da je ovo jedan od preduslova da Sarajevo postane važna turistička destinacija.\n“Sarajevo pretenduje postati važnom turističkom destinacijom Zapadnog Balkana. Jedan od preduslova za to je mogućnost grada da u što većoj mjeri zadovolji komunikacijske i informacijske potrebe svojih posjetilaca“, pojasnio je.\nPrema inicijativi Grad bi zajedno sa Turističkom zajednicom Kantona Sarajevo te Elektrotehničkim i Saobraćajnim fakultetom Univerziteta u Sarajevu trebao da pokrene aktivnosti.\n“Dodatni benfit ovog projekta ogleda se i u činjenici da će se kroz prijave na besplatan WI-FI formirati baza podataka o turistima i broju posjeta, na osnovu koje će se moći vršiti analize potreba za dalji razvoj turističke ponude“, zaključio je Škaljić.\nTags: Adi Škaljić, Inicijativa, internet, Naša stranka, sarajevo\nOSCE: Veličanje ratnih zločinaca i negiranje predstavljaju prepreku pomirenju


Politički obračuni kroz noviju srpsku istoriju | TV KANAL 9 NOVI SAD\nFK Mladost jesenji prvak Srpske lige Vojvodine\nNaslovna BAŠ LAŽEMO Politički obračuni kroz noviju srpsku istoriju\nVIDEO K9: Poslednja dva veka u istoriji Srbije obeležilo je nasilje u političkom životu, počev od ubistva Karađorđa, pa sve do poslednjeg ubistva premijera početkom 21. veka. Zbog tako duge tradicije političkih previranja i nasilja, u Srbiji se nije izgradila kultura dijaloga, zbog čega je naš narodi sklon podelama i etiketiranju, smatra istoričar Srđan Cvetković.\nAko posmatramo našu noviju istoriju, od ubistva Karađorđa pre dve stotine godine, do danas trajala je epoha političkih progona, represija i ubistava političkih neistomišljenika.\n“Prosto rečeno, mi od Karađorđa ako posmatramo pa sve do početka 21. veka, ubistva Đinđića, mi kada posmatramo naše vladare, vi nemate nekog znatnijeg vladara a da nije ubijen poput Karađorđa, Mihajla, Kralja Aleksandra prvog i drugog, ili da nije bio osuđivan, recimo Tito je bio u zatvoru, Milošević je bio u zatvoru, ili da nije izložen nekoj vrsti progona, emigracije i tako dalje ili da nije pokušan na njega atentat, kao recimo na kralja Milana tri puta”, navodi istoričar.\nOvakava istorija utiče i na današnji život građana Srbije, koji su skloni podelama i etiketiranju, smatra Cvetković, objašnjavajući da mi ni danas ne možemo da civilizovano podnesemo postojanje drugačijeg mišljenja, kritiku, dodajući da nemamo izgarđenu kulturu dijaloga.\nTa kultura ne postoji još od uvođenja parlamentarizma u Srbiji u 19 veku , tvrdi istoričar.\n“Kada su nastale prve partije, stranke, onda se vodio rat između ondašnjih naprednjaka i radikala. I u to prvo vreme su pak naprednjaci koristili prinudu, silu, manipulaciju, policiju, korupciju, i sve što vlasti koriste, s druge strane radikali su išli na populizam, na protivljenje uvođenju školstva, uvođenju pruga, uopšte modernizaciji države, jer su smatrali da država treba da bude narodna i da ne treba da se deca daju u školu, da se služi vojska. Uglavnom kada su oni pobedili došlo je do prvog velikog, oni su to nazvali, “narodnog odisaja”, to su bili prvi veliki progoni masovni, i prilično brutalni”, kaže on.\nBrutalni obračuni sa neistomišljenicima obeležili su našu istoriju, pa čak i noviju, tačnije skoro čitav 20. vek obeležili su upravo ovakvi događaji. Često su takve odluke bile grubo kršenje ljudskih prava, ističe Cvetković.\n“To vreme je teško razumeti iz današnjeg rakursa. To je vreme po brutalnosti, po metodama, po broju političkih ubistava po broju osuda po broju ljudi koji su bili po logorima i zatvorima a da nisu ni osuđeni, najgore. 2/3 golotočana, ili 1/4 seljaka, kulaka, bili su na robiji po nekoliko meseci pa i godina bez ikakvog papira, to je danas nezamislivo, da nema presude. Oni su govorili ‘Otišli su administrativnom odlukom na prevaspitavanje u preduzeće Mermer – kolkvijalan naziv za kamenolom na Golom otoku, tj logor za političke neistomišljenike”, kaže istoričar.\nSituaicja je danas daleko bolja zahvoljujući razvoju demokratije, ali obračuni sa neistomišljenicima i dalje su aktuelni, ali na jedan drugačiji način – nepostojanjem dijaloga, javnih diskusija u medijskoj sferi suprodstavljanjem argumenata, otvaranjem\npojednih pitanja, što bi kako je zaključio Cvetković, da postoji svakako doprinelo otkrivanju novih potencijala, ideja i inovacija.\nPrethodni tekstOK Vojvodina sutra protiv Spartaka\nSledeći tekstPrevelike grupe i netransparentnost upisa u vrtiće


Gej strejt alijansa | GSA | Šumadija Press: Ko ugrožava ugled Kragujevca?\nŠumadija Press: Ko ugrožava ugled Kragujevca?\nSavet za bezbednost grada Kragujevca doneo je odluku da bi održavanje „Kartonske parade“ najavljene za danas u Pešačkoj zoni, moglo da ugrozi „ugled“ grada Kragujevca u pogledu bezbednosti. Na osnovu te procene nadležni u Odeljenju za komunalne poslove odbili zu Zahtev Gej strejt alijanse za postavljanje štanda.\nNaime, kako je Šumadijapres već pisao prošle nedelje, u centru Kragujevca je trebalo da se održi preformans „Demonstracija LGBT lutaka“ koji se sastoji u tome da se na nekoliko sati postave kartonske lutke koje „nose“ parole za borbu protiv diskriminacije i štand sa edukativim materijalom. Performans je deo velikog projekta „Zajedno za jednakost LGBT osoba“ koji je podržan i finansiran od strane Ministarstva za ljudska prava, a sprovode ga, u celoj Srbiji, Gej strejt alijansa (GSA) i još četiri partnerska udruženja.\nTada je, po odluci Gradske uprave za komunalne poslove i nadzor, ustanovljeno da organizatori nemaju svu neophodnu dokumentaciju, te je događaj odložen. Međutim, u narednom pokušaju GSA da pribavi sve što treba i lutke postavi ove nedelje, zahtev je potpuno odbijen, uz obrazloženje da su pripadnici „Pokreta ponosnih Kragujevčana“ zatražili dozvolu za postavljanje štanda na istom mestu i u isto vreme.\nSuprotni stavovi ugrožavaju bezbednost\nBojana Stanić iz Odeljenja za komunalne poslove u telefonskom razgovoru predsedniku GSA, Lazaru Pavloviću je rekla:\n„Pokret ponosnih Kragujevčana je u ponedeljak 18. juna od Odeljenja zatražio odobrenje za zauzeće javne površine zbog održavanja javnog skupa u Kragujevcu na istom mestu i u isto vreme, koje je još u petak 15. juna od Odeljenja zatražila Alijansa, u skladu sa važećom procedurom koja je od strane GSA u potpunosti ispoštovana.\nTim povodom je u sredu 20. juna zasedao Savet za bezbednost Grada Kragujevca, kojim predsedava gradonačelnik Veroljub Stevanović, i na kome je zaključeno da su u isto vreme i na istom mestu skupove najavile dve organizacije koje imaju suprotne stavove i uverenja, te je procenjeno da bi istovremeno održavanje ovih događaja ugrozilo ugled Grada Kragujevca kao jednog od najbezbednijih gradova u Srbiji“.\nU skladu sa tim, kako je navela Stanić, Odeljenje za komunalne poslove izdalo je GSA rešenje o odbijanju zahteva.\n„Suprotni stavovi“ u ovom slučaju znače da su članovi „Pokreta ponosnih Kragujevčana“ homofobično udruženje navijača, koje je još prošle nedelje pretilo nasiljem ukoliko se „kartonska parada“ održi. O tome svedoče aktivisti GSA koji su, dok su ispred Gradske uprave čekali odluku, primetili nekoliko osoba u tamnim majicama kako pomno prate njihovo kretanje uz provokativne komentare. Oni su tada, navode u GSA, išli dotle da su se raspitivali o „pederima“ ljuti što ih nema, a „išli su da ih jure po gradu“.\nSvedoci su, kako kažu, na tim „momcima“ prepoznali obeležja navijačke grupe „Crveni đavoli“ i čuli da glavnog među njima zovu „Četnik“.\nPrema informacijama koje Šumadijapres ima, takva osoba zaista postoji i godinama predvodio navijače kragujevačkog „Radničkog“.\nU GSA kažu da postoje indicije da je ista osoba, odnosno „Četnik“, organizovala 2009. godine i nasilan prekid konferencije za novinare u zgradi SKC-a, koju je GSA organizovao radi prezentacije godišnjeg izveštaja . Za razbijanje prozora i vređanje prisutnih, čak i novinara, međutim, kažnjeni su oni koji su bacali kamenje na prozore SKC-a i galamili, a izvesni „Četnik“ nije dalje pominjan ni u kom kontekstu.\nDa je Pera otišao u policiju…\nDanašnju Odluku grada Kragujevca da se odbije zahtev za postavljanje štanda, u Gejs strejt alijansi su okarakterisali kao očiglednu opstrukciju, koja je još prošle nedelje najavljena.\n– Za Gej strejt alijansu je potpuno jasno da je današnjim postupkom gradske uprave Kragujevca ozvaničeno ono što je bilo očigledno i tokom prethodnog pokušaja organizacije ove akcije. Kragujevac, suprotno tvrdnjama njegovog gradonačelnika i lokalnog Saveta, nije bezbedan grad za njegove stanovnike i goste – kažu u GSA, ogorčeni razvojem događaja.\nSituacija koja mnogo liči na onu od prošle godine u prestonici, kada je, takođe, „zbog bezbednosti“ učesnika Parade, ista zabranjena, po mišljenju aktivista i boraca za ljudska prava samo otežava ionako težak položaj manjinskih grupa.\n– Ovakva situacija se sigurno neće rešiti guranjem stvari pod tepih, tj. pukom zabranom uredno prijavljene i mirne akcije na kojoj je samo trebalo da se na par sati stave kartonske lutke i na jednom štandu podele edukativne brošure, već strateškom i sinhronizovanom akcijom lokalne policije i vlasti – navedeno je u saopštenju GSA.\nU tom kontekstu iz GSA su postavili i pitanje: „Ko vodi Kragujevac, izabrani gradonačelnik Veroljub Stevanović ili dotični „Četnik“ i njegovi huligani?“\nOdgovor na to pitanje stigao je iz Informativne službe grada Kragujevca, i pre nego što je ono zvanično postavljeno, u vidu saopštenja i uz „adekvatno“ obrazloženje.\nU njemu se, između ostalog, kaže da Gradska vlast u ovom slučaju ne snosi odgovornost za nastalu situaciju i da svega toga ne bi bilo da je, figurativno rečeno, „Pera otišao u policiju“:\n– To je moglo da se izbegne da je Gej strejt alijansa prijavila lokalnoj samoupravi organizaciju takvog promotivnog skupa u petak 15. juna, te s tim u vezi grad Kragujevac ne može da snosi odgovornost za ono što se tog dana dogodilo na terenu.\nMeđutim, administrativna opstrukcija od 15. juna i činjenica da organizatorima nisu pružene adekvatne informacije na vreme, kao i to da je GSA novi zahtev podnela tri dana ranije od pripadnika „Pokreta“, stvari su koje nisu uključene u saopštenje, ali se insistira da je „Kragujevac, ne samo bezbedan već i otvoren grad u kojem svako ima pravo na javno izražavanje stavova i mišljenja.“\nSprovođenje državnog stava\n– Kragujevac je grad koji se zalaže za afirmaciju tolerancije, različitih opredeljenja i vrednosti i lokalna samouprava izražava žaljenje što su predstavnici Gej strejt alijanse zabrinutost za bezbednost shvatili kao zabranu, odnosno opstrukciju kragujevačke gradske uprave, koja nema razloga niti da pomaže niti da odmaže organizaciju takvog preformansa. Grad Kragujevac vodi gradonačelnik Veroljub Stevanović, u interesu ne samo građana Kragujevca i organa reda nego i ljudi koji su gosti u ovom gradu – zaključuje se u saopštenju Informativne službe Grada.\nNačelnik kragujevačke Policijske uprave, Ivan Đorović, koji je ujedno i potpredsednik Saveta za bezbednost (tela po čijoj je preporuci zahtev odbijen) o celom događaju za Šumadijapres kaže:\n– Bezbednosno situacija jeste bila krajnje ozbiljna i zato su, odlukom Saveta, odbijena oba zahteva.\nIpak, kako je naglasio – u Kragujevcu nikome „ne sme da fali dlaka s glave“ i svako ima pravo na slobodno izražavanje i volje i želje, dok god je to u okvirima zakona i pravo da u skladu sa tim zakonskim okvirima dobije i adekvatnu policijsku zaštitu, ali Policija ne donosi odluke o održavanju skupova, već ih samo po potrebi obezbeđuje.\nO vođenju grada poslednju reč daje Gradonačelnik i predstavnici policije su tu, u krajnjoj liniji, samo građani u službi lokalne samouprave.\nNaime, Savet ima više od 30 članova čiji se glasovi podjednako tretiraju. Nijedan glas, bilo koji, ne vredi više od nekog drugog glasa. Nadležni mogu da iznesu svoj stav i stav službe koju predstavljaju, ali odluke izglasava većina, koju opet čine predstavnici lokalne samouprave. Kolika je ta većina bila u ovom slučaju ne znamo, ali je krajnji ishod poznat – preporuka za odbijanje zahteva GSA je usvojena i Savet je takav predlog uputio dalje.\nĐorović, međutim, jasno potvrđujući da veruje u reči koje je izgovorio kao službeno lice i kao čovek, za razliku od lokalne samouprave koja, čini se, samo prepisuje zakonske norme bez namere da ih zaista i sprovede, je zamolio i javnost i sve aktere ovog događaja, da ubuduće pokušaju da pronađu neki drugi način za komunikaciju koji bi dao više rezultata.\n– Država ima stav, a u ovom gradu se taj stav samo sprovodi – rekao je Đorović.\nAko dočekam sutra…\nI pored svega ovoga, Gej strejt alijansa je ipak ubeđena da bi danas u Kragujevcu bilo sve u najboljem redu, kao što je bilo pre nekoliko dana u Novom Sadu i da stav koji je lokalna samouprava iznela u ovom slučaju, nije stav građana Kragujevca.\nOni se nadaju da će „u dogledno vreme imati priliku da se druže i razgovaraju sa Kragujevčanima, ako ne pre, onda pod nekom drugom vlašću koja je spremna da zaštiti svoje građane i goste u skladu sa zakonima i u duhu tolerancije, odnosno vlašću koja se neće uplašiti i pokleknuti pred šačicom huligana“.\nZabrana krajnje bezazlenog aktivizma, koji je „neko“ agresivan procenio kao nepoželjan, suprotno obrazloženju gradske vlasti, nikome ne pomaže. Sve to ostavlja otvorenim večito pitanje: Da li je u interesu građana da se stane na put nasilju, ili pozivu na toleranciju, razgovor i zajednički život?\nAutorka: Ljupka Simović\nIzvor: Šumadija Press


Podrška Velike Britanije Kosovu na evroatlanskom putu • RTK\nPodrška Velike Britanije Kosovu na evroatlanskom putu\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj sastao se sa poslanicima Velike Britanije, Džonom Groganom i Martinom Vikersom, članovima grupe prijateljstva Velike Britanije i Kosova, kao i predstavnicima i preduzetnicima poreklom sa Kosova u Velikoj Britaniji.\nKako se navodi u saopštenju za medije kancelariji za informisanje Vlade Kosova, Haradinaj je upoznao poslanike iz Velike Britanije o prioritetima Vlade, posvećenošću u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, ekonomskom razvoju, integracijama Kosova i vitalnim pitanjima za poboljšanje života građana.\nHaradinaj se zahvalio Velikoj Britaniji za stalnu podršku koju pruža Kosovu u svim etapama državnosti, zatraživši dalju podršku za procese kroz koje prolazi Kosovo, članstvo u međunarodnim organizacijama i osnaživanje međunarodnog subjektiviteta Kosova, kao i očuvanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta.\nŠef Vade je pozvao preduzetnike sa Kosova u Velikoj Britaniji da investiraju na Kosovo, podsećajući ih o najboljim fiskalnim politikama u regionu, zakonu o strateškim investicijama i partnerskim ponudama i podršci od strane Vlade Kosova.\n"Imamo sreće što imamo školovane i sposobne mlade ljude. Sada, više nego ikada, potrebno je da iskustvo preduzetnika u zapadnim zemljama, prenesemo na našu omladinu, u funkciji razvoja zemlje", rekao je premijer Haradinaj, pozivajući kosovske preduzetnike u Velikoj Britaniji da dođu sa konkretnim ponudama, koja će sprovesti na Kosovu.\nPoslanici iz Velike Britanije Džon Grogan i Martin Vikers, su čestitali premijeru Haradinaju 11. godišnjicu nezavisnosti Kosova, i potvrdili podršku Velike Britanije u važnim procesima i evropskom putu Kosova.


"Poslaću ti čestitku", druženje sa Deda Mrazom i podrška deci oboleloj od raka - RTV Santos\n„Poslaću ti čestitku“, druženje sa Deda Mrazom i podrška deci oboleloj od raka\nPrisećajući se vremena kada se praznična idila nije mogla zamisliti bez novogodišnjih čestitki, zrenjaninski volonteri NURDOR-a organizuju humanitarni događaj u znak podrške deci oboleloj od raka,“Poslaću ti čestitku“ koji će se održati u nedelju, 22. decembra od 10 časova u restoranu „Domaćin“ (Koče Kolarova 31).\nKupovinom NURDOR čestitke po ceni od 100 dinara, svi posetioci imaju priliku da nekome dragom čestitaju Novu godinu, a volonteri NURDOR-a će potom poslati čestitke na naznačene adrese. Od novca sakupljenog prodajom čestitki obezbediće se paketići za decu koja su ležeći pacijenti na Institutu za onkologiju i radiologiju Kliničkog centra Srbije. Svi koji žele, mogu na sam događaj da ponesu i neku igračku, društvene igre, knjige, bojice ili slikovnice koje bi želeli da poklone deci.\nPlišane igračke i slatkiši su jedino sa čim deca ne smeju da dolaze u dodir, sve ostalo dolazi u obzir.\nHumanitarnoj akciji prikupljanja paketića za male superheroje priključila su se deca i prosvetni radnici iz OŠ „Vuk Karadžić“ koji su obezbedili 170 paketića, a svoju solidarnost pokazala su i deca i kolektiv OŠ „Dr Jovan Cvijić“.\nPrethodno„Korpa solidarnosti“ 17. put u Gomex Totalu\nSledećeVažno obaveštenje JKP „Gradska toplana“


Vesti online / Sport / Košarka / Posle poraza u Beogradu: Obradović doveo prvog pika sa NBA drafta\nPosle poraza u Beogradu: Obradović doveo prvog pika sa NBA drafta\nKanadski košarkaš Entoni Benet, prvi pik na NBA draftu 2013. godine, pojačao je Fenerbahče dan posle poraza od Crvene zvezde (73:75) u Evroligi, saopštio je klub iz Istanbula.\nTrener Fenerbahčea Željko Obradović\nU ekipu Željka Obradovića Benet dolazi kao slobodan igrač jer je 9. januara otpušten iz NBA ligaša Bruklina.\nOn ima 23 godine, snalazi se na pozicijama niskog i visokog krila, a mnogi stručnjaci su mu predviđali veliku NBA karijeru, do koje nije uspeo da stigne. Njega je Klivlend 2013. godine izabrao kao prvog pika, a potom je igrao za Minesotu i Toronto, pre nego što je napustio Netse.\nUgovor sa Fenerbahčeom je potpisao do kraja sezone, sa opcijom da se saradnja produži.\nKOŠARKA Bobi ne ide u Barsu, Real ili Olimpijakos, već...\nKOŠARKA Žoc ne prihvata Čovićevo objašnjenje: Morao je neko da reaguje\nKOŠARKA Obradović: Bravo Zvezdo, napred Partizan!


Više od polovine opština eko naknade trošilo nenamenski - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Više od polovine opština eko naknade trošilo nenamenski\n0Piše: Lj. Bukvić 02. decembra 2019. 13.22\nPrema podacima iz opštinskih izveštaja o korišćenju sredstava fondova za zaštitu životne sredine u periodu između 2010. i 2018. od 98 opština njih 54 odsto finansiralo je aktivnosti koje ne pripadaju životnoj sredini, pokazalo je istraživanje Ekološkog centra Stanište iz Vršca.\nSredstvima fonda finansirano je tako uređenje atarskih puteva, održavanje kanalske mreže, opremanje protivgradne službe, ali i izgradnja i održavanje vodovoda, toplovoda, ulaganja u uličnu rasvetu, održavanje putne infrastrukture, sanacija posledica poplava i klizišta. Iako se ne može reći da je novac potrošen na nekorisne stvari, problem je što je ekološka taksa trošena na stvari koje se ne tiču zaštite životne sredine, u koju Srbija mora da ulaže još mnogo.\nPrema Nacionalnoj strategiji iz 2011. Srbiji je trebalo da bi izgurala jedno od najskupljih poglavlja u pregovorima sa EU – ono koje se tiče životne sredine – čak 10,5 milijardi evra ulaganja. Sada je već ta cifra porasla na 15 milijardi, tvrdi istraživač Ekološkog centra Stanište Dejan Maksimović. Za to je od izuzetne važnosti, kako kaže, da se što više novca za ekološke takse troši namenski za zaštitu životne sredine, a ne nešto drugo.\nOd 2010. do danas prihodi republičkog budžeta od ekoloških naknada bili su 48 milijardi dinara, od čega je tek 14 milijardi potrošeno namenski, dok je 34 milijarde dinara, odnosno 288 miliona evra otišlo za neke druge stvari.\nU Požarevcu je je tako iz fonda za zaštitu životne sredine 83,8 miliona dinara iskorišćeno za izgradnju distributivne mreže toplovoda i priključke, dok je 177 miliona dinara uloženo u rekonstrukciju vodovodne mreže. Za zgrade i građevinske objekte izdvojeno je 92 miliona dinara, bez objašnjenja o kakvim se programima radi, navodi se u studiji Ekološkog centra Stanište, a iste nepravilnosti uočene su i u izveštajima za 2013. i 2015. godinu.\nPrihode od ekoloških naknada i pančevačka vlast je trošila na stvari koje nemaju mnogo veze sa zaštitom životne sredine. Nekoliko sela u ovoj opštini je tako dobilo novac za vodosnabdevanje, za rekonstrukciju vodovoda u selu Kačarevu iz ovog fonda izdvojeno je 8,7 miliona dinara, magistralni vodovodi i pumpna stanica finansirani su iz ovog fonda 2012. sa 38 miliona dinara i sa 12,7 miliona dinara godinu dana kasnije. Sredstvima Fonda za zaštitu životne sredine u Pančevu je finansirano i asfaltiranje ulica sa 4,7 miliona dinara.\nNovcem od ekoloških naknada su u ovom gradu finansirane i zarade zaposlenih u JKP Higijena, ali i tekuće subvencije u ovom preduzeću, ali i u JKP Grejanje, gde se deo sredstava koristio i za otplatu glavnice kredita za dug za gas i to više od 120 miliona dinara u toku dve godine, ali i za adaptaciju i izgradnju toplovodne mreže, rekonstrukciju kotla na toplani. Između dva i tri miliona dinara potrošeno je na održavanje dečjih igrališta i za izgradnju parkinga, dok su stotine miliona dinara odlazile u proseku svake godine na otplatu glavnice domaćim kreditorima.\nBudžetskim fondom za zaštitu životne sredine u Vršcu pre četiri godine, navodi se u studiji, bilo je planirano čak devet miliona dinara za „realizaciju projekta koji unapređuje prirodne vrednosti oko Vršačkog zamka na Vršačkom bregu, a na osnovu Plana detaljne regulacije i Strateške procene uticaja Plana na životnu sredinu“. Kako iz ovoga opisa nije moglo da se utvrdi o kakvim se aktivnostima radi i da li su one povezane sa zaštitom životne sredine Ministarstvo je zatražilo dodatno objašnjenje.\nTako je projekat dobio novu dimenziju, odnosno konkretnije pojašnjenje, da se radi o „izgradnji vodovoda i kanalizacije i postavljanju ekološkog osvetljenja (radi smanjenja utroška električne energije i emisije CO2 u atmosferu) na Vršačkoj kuli“. Vršac je te godine sproveo planirani projekat, a iz sredstava fonda na njega je potrošeno 1,3 miliona dinara.\nMeđu preporukama opštinama EC Stanište navodi se, između ostalog, da sve lokalne samouprave treba da razmotre mogućnost uvođenja lokalnih naknada za zaštitu životne sredine, ali i da pojačaju saradnju kako među opštinama, tako i sa nadležnim ministarstvom.\nIz budžeta za životnu sredinu 38 milijardi\nTroškovi državnog budžeta za zaštitu životne sredine prošle godine bili su 38,2 milijarde dinara, za 11,2 odsto veći nego godinu dana ranije, pokazuju podaci RZS. U strukturi ukupnih troškova investicije su bile 19,4 odsto, dok su 80,6 odsto činili tekući izdaci. Za upravljanje otpadom najviše novca je izdvojeno i kada se radi o investicijama (3,1 milijarda dinara), ali i tekućim izdacima, nekih 21,2 milijarde dinara. Učešće troškova za zaštitu životne sredine u BDP-u prošle godine je bio tek 0,8 odsto.\nBudžet, Opštine, Zaštita životne sredine


Beograd: Donete nove mere za zaštitu od koronavirusa - Sputnjik Srbija\n15:25 13.03.2020 (osveženo 16:06 13.03.2020) Preuzmite kraći link\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je za Radio Beograd 1 da je grad počeo da primenjuje konkretne mere za borbu protiv širenja koronavirusa, u skladu sa preporukama Vlade Srbije. Neće biti javnih okupljanja, a najveći broj mera odnosi se na javni gradski prevoz.\nZabranjeni javni skupovi sa više od 100 ljudi u zatvorenim prostorima.\nTo znači, kaže Vesić, da do daljeg neće biti koncerata, bioskopskih i pozorišnih predstava. Restorani i dalje mogu da rade, ali ne i noćni klubovi.\nDo daljeg bez koncerata, bioskopskih i pozorišnih predstava.\nOmogućeno je snabdevanje maloprodajnih objekata i apoteka tokom čitavog dana.\nNa 30 dana je liberalizovana odluka po kojoj je snabdevanje objekata bilo dozvoljeno samo u terminu od sedam sati uveče do sedam sati ujutru. Ta mera je uvedena kako bi građani u svakom trenutku mogli da se snabdeju potrebnim namirnicama.\nDodatna dezinfekcija autobusa, bez ulazaka na prednja vrata\nNekoliko mera odnosi se na javni prevoz. Zaposleni će morati svakodnevno na početku i završetku rada da dezinfikuju vozila.\nNa kraju dana autobusi će se dodatno provetravati, a tokom vožnje prozori bi trebalo da budu otvoreni. Na svakoj okretnici dodatno će se dezinfikovati vrata, rukodržači i validatori - mesta na kojima bi mogli da se skupljaju virusi.\nNa prigradskim linijama zabranjuje se ulaz na prednja vrata kako bi se zaštitili vozači.\nVesić je najavio da će tokom dana u svim autobusima biti istaknuti plakati sa uputstvima građanima kako bi trebalo da se ponašaju u javnom prevozu a biće deljeni i leci sa uputstvima.\nTaksi vozači su dužni da svakodnevno dezinfikuju svoja vozila. Vozila za koja inspekcija proceni da nisu dovoljno očišćenja biće isključena iz saobraćaja. Preporuka je i da taksisti putnike voze isključivo na zadnjem sedištu.\nPočinju sa radom kol-centri\nOd danas u svim opštinama počinju da rade kol centri.\nNa telefone koji će danas biti objavljeni moći će da se jave svi građani, naročito stariji sugrađani kojima je potrebna bilo koja vrsta pomoći. Građani će moći da se jave ako su im neophodne namirnice, lekovi ili neka druga pomoć.\nautobus, taksi, zaštita, mere, koronavirus, Beograd


Cibona: Vladimir Jovanović je dobio otkaz, a dugovi su milionski\nHrvatski ponos u dugovima do guše, ali – kola se slomila na Srbinu\nKošarkašku javnost u regionu je šokirala informacija da je Vladimir Jovanović, srpski košarkaški trener, dobio otkaz u ekipi Cibone, iako je bilo jasno da on... 15.01.2022, Sputnik Srbija\nJovanović je za vreme provedeno u Zagrebu uspeo da stabilizuje tim, promoviše mlade igrače, pruži im veliku minutažu i obezbedi bar rezultatsku stabilnost.Ipak, jedan poraz je bio dovoljan za rastanak, dogodio se u hrvatskom prvenstvu protiv Zaboka i Jovanoviću je uručen otkaz, a tome je prethodilo i šest uzastopnih neuspeha u ABA ligi.Luka Marin Vuco, novinar hrvatskog portala Telesport, podseća da je Jovanović dočekan u Zagrebu „na nož“, a tako su procenjivani i svaki porazi, koji su bili neminovni u mladoj ekipi.Odlazak Jovanovića je u prvi plan izbacio i druge, daleko dublje probleme u redovima nekadašnjeg velikana.„Naš cilj je da izgradimo projekat evropskog i snažnog kluba za narednih pet do deset godina“, naveo je direktor Mauro Lukić.Ali, na primeru Jovanovića, kako konstatuje Luka Marin Vuco, jasno je da u hrvatskoj košarci ne postoji pojam dugoročni projekat, što je delovalo kao moguće dok je srpski trener bio glavnokomandujući u Ciboni.\nsport, aba liga, cibona, košarka\n© Foto : ABA liga/Zadar/Zvonko KucelinVladimir Jovanović, srpski košarkaški trener\nKošarkašku javnost u regionu je šokirala informacija da je Vladimir Jovanović, srpski košarkaški trener, dobio otkaz u ekipi Cibone, iako je bilo jasno da on nije najveći problem kluba – naprotiv, praktično je bio jedina svetla tačka u redovima posrnulog giganta.\nJovanović je za vreme provedeno u Zagrebu uspeo da stabilizuje tim, promoviše mlade igrače, pruži im veliku minutažu i obezbedi bar rezultatsku stabilnost.\nIpak, jedan poraz je bio dovoljan za rastanak, dogodio se u hrvatskom prvenstvu protiv Zaboka i Jovanoviću je uručen otkaz, a tome je prethodilo i šest uzastopnih neuspeha u ABA ligi.\nLuka Marin Vuco, novinar hrvatskog portala Telesport, podseća da je Jovanović dočekan u Zagrebu „na nož“, a tako su procenjivani i svaki porazi, koji su bili neminovni u mladoj ekipi.\nOdlazak Jovanovića je u prvi plan izbacio i druge, daleko dublje probleme u redovima nekadašnjeg velikana.\nNovo rukovodstvo Cibone je konstatovalo da je klub u dugovima koji premašuju 4,5 miliona evra i za to je zatražena pomoć gradske vlasti.\n„Naš cilj je da izgradimo projekat evropskog i snažnog kluba za narednih pet do deset godina“, naveo je direktor Mauro Lukić.\nAli, na primeru Jovanovića, kako konstatuje Luka Marin Vuco, jasno je da u hrvatskoj košarci ne postoji pojam dugoročni projekat, što je delovalo kao moguće dok je srpski trener bio glavnokomandujući u Ciboni.\n9 Januar, 15:12\nUkleta reklama – nezgodna povreda kapitena Srbije! /video/


Licenca za programski proizvod daje zakonsko pravo korišćenja odredjenog programa a postupak licenciranja je prvenstveno civilizacijski proces kroz koji su prošle sve zemlje centralne i istočne Evrope, kao i druga svetska tržišta.\nKorišćenje nelegalnih kopija programa se smatra kriminalnom radnjom i kažnjivo je zakonom. Nelegalni odnosno piratizovani programi su često nepotpuni, neažurni i bez adekvatne dokumentacije i podrške. Takvi programi su najčešće odgovorni za mnoge probleme u radu sa računarom.\nPostoji više načina licenciranja što zavisi od količine licenciranih programa i toga kome je namenjena licenca tj da li je u pitanju fizičko ili pravno lice.\nHiTeam Vam nudi pomoć pri planiranju, odlučivanju i realizaciji projekta legalizacije vaših programa. Nazovite nas i naši stručnjaci će vam pomoći u izboru licence, broju licenci, i svemu što je neophodno da Vaša firma legalno i uspešno posluje.


Grčka i dalje ''koči'' Makedoniju zbog imena | Glasnik\nYou are at:Home»Vesti»Politika»Svet»Grčka i dalje “koči“ Makedoniju zbog imena\nGrčka i dalje “koči“ Makedoniju zbog imena\nGrčka veruje da će ulazak zapadnog Balkana, a posebno Makedonije, u NATO biti dobar za razvoj celog regiona, izjavio je u Skoplju grčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas.\nKocijas je na konferenciji za novinare posle susreta sa šefom makedonske diplomatije Nikolom Dimitrovim rekao da Makedonija, da bi postala članica NATO, mora da realizuje odluke sa samita Alijanse u Bukureštu, odnosno da sa Grčkom reši spor oko imena.\n„Mi želimo da ovaj naš mili severni sused uđe u NATO i EU, ali to treba da se ostvari na osnovu pravila EU i NATO. Država u kojoj se nalazim danas ima evropsko liderstvo, evropsku vladu i evropsku perspektivu, ali element evropske perspektive je i da se poštuju odluke i pravila“, rekao je Kocijas.\nDodao je i da se Grčka zalaže za stabilnost dve susedne zemlje i njihove medjusobne odnose, za nemenjanje granica i za suverenost svake države, ali i za razvoj svih na Zapadnom Balkanu.\nMinistri spoljnih poslova dve susedne zemlje potvrdili su da su razgovarali i o prevazilaženju spora sa imenom.\n„Razgovarali smo o tome kako se proces odvija, o metodama i modalitetima za rešavanje, ali razgovarali smo i o tome koji su interesi i brige dve strane kod tog pitanja, s ciljem da se ima veće razumevanje kako dve strane vide taj problem“, kaže Dimitrov.\nŠef makedonske diplomatije dodao je da se s Kocijasom dogovorio da se viđaju češće.\nDimitrov je rekao da je na sastanku s Kocijasom izrazio nadu da će Grčka da prepozna novu realnost u Makedoniji i iskrenu želju za prijateljstvom.\n„Očekujemo i nadamo se pomoći i podršci u našim evropskim integracijama i želimo da jedni u drugima vidimo prijatelje i buduće saveznike, a ne da se nadmudrujemo“, izjavio je Dimitrov.\nFeatured Grčka Makedonija Nikos Kocijas\nPrevious ArticleBarnije: Nema napretka oko glavnih pitanja izlaska Britanije iz EU\nNext Article Završen sastanak Aleksandra Vučića i Hašima Tačija u Briselu


Izložba „Čarobna Milena“ kao inspiracija za studente Modnog dizajna - Univerzitet Metropolitan\nIzložba „Čarobna Milena“ kao inspiracija za studente Modnog dizajna\nStudenti Fakulteta digitalnih umetnosti Univerziteta Metropolitan su u okviru predmeta Modni dizajn, zajedno sa profesorkom Katarinom Urošević Samardžić posetili izložbu pod nazivom – „Čarobna Milena“ posvećenu čuvenoj srpskoj slikarki, Mileni Pavlović Barili u okviru galerije, Doma Jevrema Grujića u Beogradu.\n„Zahvaljujući portretima na kojima sam radila danima i danima, katkad i mesecima, da bih najzad uspela da podarim svetost tim očima, oblik tim telima, osećala sam malaksalost i neku nezdravu sitost… No, po završetku rada, čak i u trenucima predaha koje sam sebi dopuštala, moje su ruke ponovo tražile kičice, kao da su se osećale beskorisnima“ – opisivala je svoj rad naša poznata slikarka, Milene Pavlović Baril. Na samoj izložbi, studenti su mogli videti dela koja su deo kolekcije Fondacije „Milenin Dom iz Požarevca“, kao i delove kolekcije Galerije Matice Srpske iz Novog Sada.\nStudenti su na samoj izložbi mogli da vide preko 40 predstavljenih dela, među kojima su i Milenini autoportreti, kao i portreti njenih roditelja, ali i portreti poznatih ličnosti perioda u kome je živela i stvarala. Enigmatske i fantastične kompozicije i ilustracije za prestižne svetske časopise poput Vogue-a, kao i modne kreacije koje su obeležile ovu intrigantnu slikarku i pesnikinju, koja je obeležila ne samo srpsku već i svetsku umetničku scenu.\nPoseta izložbi „Čarobna Milena“ kao jedna od vannastavnih aktivnosti, je imala za cilj da studentima približi lik i delo naše svetski poznate i najintrigantnije slikarke XX veka, koja je i među prvima radila naslovnice za svetske modne časopise, čiji talenat i umetnički doprinos imaju veliki značaj i do današnjih dana.


Inicijativa: Genocid u Srebrenici uvrstiti u nastavne programe – inmedia.ba\nInicijativa: Genocid u Srebrenici uvrstiti u nastavne programe\n0 6 Novembra, 2015 22:34\nZamjenik predsjedavajuće Skupštine Zeničko-dobojskog kantonaJasmin Duvnjak na radnom sastanaku sa Selvedinom Šatorovićem, predsjednikom Sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja, i Dževadom Hadžićem, predsjednikom Sindikata srednjeg i visokog obrazovanja, nauke i kulture ZDK-a, razgovarali su o mogućnostima za uvrštavanje u godišnje nastavne planove i programe u osnovnim i srednjim školama učenje o genocidu u Srebrenici, javila jeFena.\nRečeno je da se ova inicijativa može provesti putem metodologije izrade godišnjih planova rada i obaveza u školama, ali i putem nastavnih planova u nastavnim predmetima u okviru kojih se možeučiti o genocidu u Srebrenici.\nNa sastanku je razgovarano i o poštivanju prava konstitutivnih naroda u smislu grupe nacionalnih predmeta, s akcentom da svi učenici imaju pravo da uče i izražavaju se na svom jeziku – bosanskom, srpskom i hrvatskom.\nIstaknuto je da se ovo pravo poštuje na području cijelog Zeničko-dobojskog kantona, te da je ovaj kanton lider u Federaciji Bosne i Hercegovine kada je u pitanju legislativa iz oblasti obrazovanja, a da ovakve inicijative trebaju samo da doprinesu kvalitetnijem obrazovanju.\nNa sastanku, koji će biti organiziran i s predstavnicima resornog ministarstva i Pedagoškog zavoda, razmotrat će se aktivnosti u vezi s učenjem o genocidu u Srebrenici, nakon čega bi bila pokrenutainicijativa i na federalnom nivou.\nLični karton izdavača knjige o Aliji Izetbegoviću


Izvor: Radio 021, 26.Feb.2020, 23:43 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nSrbija je za realizaciju tog posla emitovala obveznice u ukupnom iznosu od 87 miliona evra, koje su danas upisane na račune štediša kojima je utvrđeno pravo na isplatu, dok je za isplatu prve rate opredeljeno ukupno 10,89 miliona evra.\nNovac će se isplaćivati u osam jednakih polugodišnjih rata počev od 28. februara 2020. godine kada dospeva prva rata, zaključno sa 31. avgustom 2023. godine kada dospeva, osma, poslednja rata. Štediše će .u ovoj godini primiti još jednu ratu, i to 31. avgusta.\nIznos od 87,1 miliona evra obuhvata više od 6.400 štediša kojima je utvrđeno pravo na isplatu štednje.\nIsplata devizne štednje obavlja se na osnovu Zakona o regulisanju javnog duga Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ.\nMinistarstvo je navelo da ovim postupkom Srbija ispunjava svoju međunarodnu obavezu isplate devizne štednje po osnovu presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu.


Tanjug 13. aprila 2021. 07:42\nPODGORICA – Premijer Zdravko Krivokapić negirao je da se u ponedeljak tajno sastao sa predsednikom Milom Đukanovićem, već da je bio na pripremnom sastanku za sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost, koja će biti održana u petak.\n„Nikada se nisam tajno sastao sa predsednikom države Milom Đukanovićem. Sa njim se ne sastajem zato što volim, već zbog toga što je to moja zakonska obaveza kao premijera“, rekao je Krivokapić.\n„Dosta je bilo širenja laži radi sticanja jeftinih političkih poena“, rekao je premijer, prenele su podgoričke Vijesti.\nKrivokapić je precizirao da su pripremnom sastnku kod Đukanovića u Vili Gorica osim njega prisutni bili i predsednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić i ministarka odbrane Olivera Injac, te da je sastanak bio povodom rešavanja aktuelnih pitanja u vezi sa Ministarstvom odbrane i Vojske Crne Gore.


Izraelski avioni gađali Palestince koji su puštali zapaljive zmajeve i balone - CdM\nIzraelski avioni gađali Palestince koji su puštali zapaljive zmajeve i balone\nIzraelski avioni napali su danas na sjeveru pojasa Gaze grupu Palestinaca nakon što su pustili balone i zmajeve sa zapaljivim materijalom preko granice.\nMeta izraelskog udara u kome je jedna osoba ranjena bio je Beit Hanun, javili su izraelski mediji, pozivajući se na palestinske izvore.\nPalestinsko Ministarstvo zdravlja u međuvremenu je saopštilo da je jedan 19-godišnji Palestinac podlegao ranama zadobijenim u sukobima na granici 14. jula. Njegovom smrću broj poginulih Palestinaca od početka demonstracija na granici Izraela i pojasa Gaze krajem marta popeo se na 173, prema podacima Frans presa.\nOčekuje se da će se ti protesti nastaviti kasnije danas. U avgustu je objavljeno da su Izrael i islamistički Hamas na domaku dogovora o prekidu vatre posredstvom Egipta, nakon što su Izraelci koji žive na jugu zemlje apelovali na vladu da zaustavi svakodnevno puštanje balona i povremeno raketiranje koje je prijetilo da preraste u novi veliki sukob.\nDetalji o eventualnom napretku u pregovorima o prekidu vatre nisu poznati, a lidera Hamasa u Gazi Jahja Sinvar je izjavio ove nedjelje da dogovor nije postignut o okončanju neprijateljstva uprkos zatišju koje je prevladalo u posljednjim danima.\nTagoviIzrael napad Palestina\nPoplave i klizišta odnijeli 60 života u Južnoj Africi\nAmerikanka priznala da je kovala zavjeru s Kinezima, odavala tajne iz Stejt departmenta\nPrvi poslovni izvještaj nakon tragedije: Boingu pali prihodi i dobit


Svetski lider u transferu novca „Western Union“ je u saradnji sa kompanijom TENFORE pokrenuo sajt westernunion.rs, čime je omogućio online prenos novca. Korisnici u Srbiji će moći da šalju novac u više od 200 država i teritorija 24 sata dnevno.\nIz kompanije su saopštili da će online usluga omogućiti pošiljaocima da lako i pouzdano pošalju novac sa svoje kreditne ili debitne kartice izdate u Srbiji, dok primaoci novac mogu primiti na račune u bankama ili preuzeti na nekoj od pola miliona lokacija „Western Union“-a širom sveta.\nU skladu sa važećim zakonima, pre prve upotrebe online usluge, korisnici treba da se registruju na www.westernunion.rs, a zatim i da lično potvrde svoj identitet prezentovanjem ličnih dokumenata na jednoj od TENFORE lokacija, prenosi RTS.\nPrihvatljiva lična dokumenta su pasoši i lične karte. Nakon izvršene verifikacije, korisnici će dobiti obaveštenje kada mogu početi da slobodno šalju novac preko „Western Union“-a u bilo koje doba, uz samo nekoliko klikova putem Interneta.\nPovodom pokretanja ove usluge, „Western Union“ je najavio da će provizije za online slanje novca počinjati od 700 dinara. Korisnici iz Srbije mogu da pošalju do 200.000 dinara dnevno preko online usluge.\n„Western Union“ pruža usluge transfera novca u Srbiji više od 15 godina i danas, preko svojih agenata, ima više od 4.000 maloprodajnih lokacija u zemlji. Pored slanja novca online, korisnici mogu da pošalju novac i lično preko ovih lokacija.


Đerlek: Mere se toliko ne poštuju da bi nam trebao “puk vojske” da sve kontrolišemo – Sandzaklive.rs\nOn dodaje da svi moramo da pokažemo veći stepen lične odgovornosti i da svi treba da budemo “inspektori za sebe”.\n“Zašto se ne poštuju mere koje su na snazi? Svi treba da pokažemo više lične i kolektivne odgovornosti. Ako stavimo sa jedne strane državu, sa druge strane građane. Država je uradila tri kovid bolnice, nabavila vakcine, sve bolnice su spremne da leče kovid pacijente. Mi smo se malo neodgovorno ponašali i pored milionskih doza vakcina odazvali se na vakcinaciju sa 53 odsto prve doze i 51 odsto druge doze”, rekao je Đerlek za Euronews Srbija.\nUpitan zašto se poštovanje protivepidemijskih mera ne kontroliše, kada je to posao države, on je rekao da se mere toliko ne poštuju da bi nam za to trebao “puk vojske”.\n“Koliko se ne poštuju (mere) nama bi trebao puk vojske koji bi kontrolisao sve one koji ne poštuju mere”, naveo je on za Euronews Srbija.\n“Jedna grupa antivaksera je glasna i sada ljudi misli da svi koji su nevakcinisani da su antivalkseri. Oni se nikada nisu izjasnili da se neće vakcinisati, već oklevaju. Međutim, moraju da shvate da će korona potrajati još”, naglasio je on.\nEpidemiološka situacija u celoj Srbiji, kako je rekao, je ozbiljna te je neophodno da “svi budemo oprezni i ozbiljni”, kao u prethodnim talasima.


Mirsad Tokača, svjedok na sudjenju Biljane Plavšić\n"Priznanje krivice Biljane Plavšić je hrabar gest žene koja je shvatila da su u Bosni i Hercegovini počinjeni zločini protiv čovečnosti. Kada neko od političkih lidera prizna tako teška dela kao što su masovna ubistva i progoni ljudi na verskim i nacionalnim osnovama, to mora uticati na druge počinioce jer je njihove zločine, nakon priznanja gospođe Plavšić, teško sakriti."\nTako je Mirsad Tokača, sekretar Državne komisije za prikupljanje činjenica o ratnim zločinima u BiH, odgovorio na pitanje sudije Patrika/Patrick Robinsona o tome na koji bi način priznanje krivice Biljane Plavšić moglo da doprinese procesu pomirenja u BiH. Dodao je da jedno priznanje može da ima takozvani "domino efekat", odnosno da "pokrene lanac otkrivanja zločina i masovnih grobnica kao dokaza počinjenih zločina".\nKao prvi svedok u raspravi o odmeravanju kazne Biljani Plavšić, Tokača je pred većem izložio opštu sliku intenziteta i razmera zločina počinjenih u ratu u Bosni, a posebno 1992. godine, na koju se odnosi optužnica. Procenio je da je te godine ubijeno "najmanje 50.000 ljudi", sravnjeno sa zemljom oko 850 naselja i uništeni brojni verski, kulturni I istorijski spomenici.\nProgon ne-srpskog stanovništva iz 37 opština navedenih u optužnici protiv Biljane Plavšić i Momčila Krajišnika se, prema Tokačevom svedočenju, odvijao po istom obrascu: sela i gradovi su najpre opkoljeni i granatirani, zatim su u njih ulazile vojne, policijske ili paravojne snage i onda bi usledile pljacke i "lov na ljude." Muškarci su odvajani i odvođeni u logore, žene i deca su prisilno deportovani, imovina je pljačkana ili uništavana.\n"Za konzervativnu bosansko-hercegovačku sredinu" - rekao je Tokača - "jedan od najtežih zločina bila su masovna silovanja velikog broja žena za čije porodice i sredinu takav čin predstavlja veliku sramotu."\nZbog strahota koje su urezane u ljudsko pamćenje, smatra Tokača, "priznanje krivice političkog lidera bosanskih Srba je izuzetno važna podrška krajnjem cilju uspostavljanja normalnog života u zemlji gdje se ratni zločinci još uvek tretiraju kao narodni heroji."\nSvedočenje Adila Draganovića, sudije iz Sanskog Mosta, ilustrovalo je stradanja više desetina hiljada zatočenika koji su 1992. prošli kroz neke od 408 logora i drugih zatočeničkih objekata, ustanovljenih u 37 opština navedenih u optužnici protiv Biljane Plavšić i Momčila Krajišnika. Draganović je o tome svedočio u dvostrukom svojstvu: kao bivši zatočenik logora u Sanskom Mostu i Manjači, i kao predstavnik Saveza logoraša BiH u kojem je kao pravni ekspert zadužen za istraživanja i dokumentaciju.\nUslove u Manjači, gde je proveo šest meseci, opisao je kao "katastrofalne, nehumane i brutalne." "Bio je to logor gladi", rekao je Draganović opisujući izgladnjivanje više od 5.000 logoraša koji su tokom zatočeništva izgubili između 20 i 30 kilograma. Bilo je i ubistava, premlaćivanja su bila svakodnevna, rekao je svedok, zaključujući da su "metodi patnje ljudi, njihovog psihičkog i fizičkog zlostavljanja, bili isti ili slični u svim mestima zatočenja i logorima u BiH".\nNa kraju prvog dela rasprave o odmeravanju kazne, posvećenog žrtvama zločina za koje je odgovornost priznala Biljana Plavšić, svedočila je Teufika Ibrahimefendić, psihoterapeut nevladine organizacije Viva Žene iz Tuzle i koordinator programa rada sa traumatizovanim ženama i decom. Ona je opisala posledice koje su dramatična ratna iskustva ostavila na žene i decu s kojima radi. Mnogi među preživelima i porodicama žrtava zločina opisanih u optužnici i danas, posle deset godina, trpe teške posledice. "Trauma se ne zaboravlja", rekla je Ibrahimefendić, opisujući strah, osećanje bespomoćnosti, pasivnost ili hiperaktivnost, nemogućnost da se kontroliše sopstveni život i druge posledice preživljenih događaja i "prisilnih sećanja", kako je svedokinja opisala traumu. O tim događajima, zaključila je, treba govoriti, ali s punom svešću o sadašnjosti, "kako bi prošlost dobila smisao i traume se lakše prebrodile".\nRasprava o odmeravanju kazne Biljani Plavšić se nastavlja.(kraj)


Britanska vlada prodaje Zelenu banku za 2,7 mlrd evra | Kamatica\nPočetna > vest > Britanska vlada prodaje Zelenu banku za 2,7 mlrd evra\nBritanska vlada prodaje Zelenu banku za 2,7 mlrd evra\nLONDON, 20. aprila (Tanjug) - Velika Britanija prodaje Zelenu investicionu banku (GIB), koju je država formirala za finansiranje projekata u oblasti zaštite životne sredine, australskoj kompaniji za finansijske usluge, Mekvori Grupi, za 2,3 milijarde funti (2,7 milijardi evra), saopštila je danas vlada u Londonu.\tPrema sporazumu, Mekvori je obećao da će uložiti najmanje tri milijarde funti novih sredstava u britansku zelenu privredu u naredne tri godine, prenosi agencija Frans pres.\nVlada, jedini akcionar GIB-a, pokrenula je proces za privatizaciju te finansijske institucije prošle godine.\n"Zelena investiciona banka je bila vrlo uspešna u privlačenju privatnog kapitala u zelenu ekonomiju Velike Britanije", rekao je Nik Hard, ministar za klimatske promene i industriju, dodavši da sada ima smisla da se ona prebaci u privatni sektor, gde će biti oslobođena limita koji se podrazumevaju za državno vlasništvo.\nDejvid Fas iz grupe Mekvori izjavio je da će sporazum "otvoriti dalje mogućnosti za ulaganja u projekte sa malim nivoom ugljenika kako u Velikoj Britaniji, tako i šire".\nSporazum od 2,3 milijarde funti obuhvata finansijsku transakciju od 1,7 milijardi funti i preuzimanje obaveza u iznosu od 600 miliona funti za postojeće projekte, navodi francuska agencija.


Poenta je u tome da bi vaš odgovor trebao da bude drugačiji od klasičnih odgovora, trebao bi da vas izdvoji. Međutim, jako je teško smisliti odgovor kojeg se niko drugi nije setio.\nDonosimo nekoliko saveta koji bi mogli da vam pomognu:\nIstražite kompaniju u kojoj želite da radite\nPritom nije reč o površnom pregledu zvanične veb stranice. Svi to rade. Da biste zaista impresionirali poslodavce, morate da se posvetite problematici. Pregledajte izjave za javnost, jutjub kanale i sve dostupne materijale na internetu.\nPrilikom odgovaranja ne zaboravite pokazati da, primjer, cenite proizvode i usluge te kompanije ili da vam se sviđa korporativna kultura koju kompanija zagovara. Tako ćete pokazati svoje poznavanje kompanije, ali i privući poslodavce.\nIskoristite pitanje da biste naveli svoje veštine i iskustvo\nPrimer, ako se kompanija opisuje kao 'inovativna', možete da objasnite kako vas je prethodno radno mesto naučilo da pronalazite inovativna rešenja za probleme, a možete da navedete i primere.\nIzvor: liderpress.hr/ Career Addict