Radiom do boljeg položaja umetnika i kulturnih radnika, ali i buđenja mladih - Platforma Promeni\nRadiom do boljeg položaja umetnika i kulturnih radnika, ali i buđenja mladih\nNakon skoro godinu dana pripreme, proteklog leta formirano je krovno udruženje “Centar za savremenu kulturu i umetnost, Subotica – Kortárs Kulturális és Művészeti Központ, Szabadka”, čiji su članovi shvatili da se položaj nezavisnih umetnika i kulturnih radnika može poboljšati samo kroz udruženo i planirano delovanje. Trenutno su u procesu stvaranja radio sadržaja – snimaju se emisije, prikuplja muzički sadržaj, a od januara 2021. godine trebalo bi da počne sa radom radio na adresi Centra, koji će predstaviti značajan broj umetnika iz regiona, i na taj način upoznati javnost sa njihovim stvaralaštvom.\nKako kaže jedna od članica udruženja Gordana Vukov Ciganjak, u procesu su animiranja sagovornika i intenzivno rade na sakupljanju autorskih dela koji ne podležu autorskim pravima.\n“Kroz projekat “Izgradnja zajednice kroz kulturne prakse”, Udruženja građana Klara i Rosa, podržan od strane Fondacije za otvoreno društvo, nameravamo ostvariti saradnju sa umetničkom skupinom iz Slovenije (Zavod Sploh, Ljubljana), Hrvatske (KC ROJC, Pula) i Mađarske (Szabadkikoto, Pečuj). Putem radija ćemo predstaviti značajan broj umetnika iz regiona, upoznati se sa njihovim stvaralaštvom i načinima funkcionisanja, samoodrživosti, uporediti okolnosti i pokušati učiti iz primera dobrih praksi”, kaže sagovornica.\nVeruju da možemo unaprediti sredinu u kojoj živimo, ukoliko se okrenemo onome što najbolje znamo.\n“Nema svrhe baviti se kritikom i negativnim viđenjem stvarnosti ukoliko ne nudimo rešenje. Evidentno je da je kultura u nezavidnom položaju, jer se sistemski radi na urušavanju svega što je vredno. Evidentno je da su lokalni umetnici i savremena kultura nepravedno nepodržani i da samostalni nezavisni projekti teško uspevaju da se održe jer ne postoji prostor u gradu za probe i stvaranje, a kasnije i za izvođenje. Tačno je da je na konkursu Grada Subotice za dodelu sredstava u kulturi, novac pre svega namenjen nacionalnim i tradicionalnim programima, kao i da na republičkom nivou sredstva odlaze u Beograd, a na pokrajinskom u Novi Sad”, kaže Vukov Ciganjik.\nOni su odlučili da pokušaju udruženo, planirano, otvoreno i pozitivno da grade zajednicu kroz kulturne programe i akcije, verujući da će na taj način uspeti da u bliskoj budućnosti stvore uslove za ulazak u fizički prostor koji bi bio finansijski samoodrživ, te bi time pružao različite sadržaje sugrađanima.\n“Subotički je govoriti oba jezika sredine i to je nešto na čemu insistiramo u realizaciji naših projekata. Dok se ne steknu uslovi za ulazak u fizički prostor radimo na stvaranju simboličkog prostora razmene, slobode izražavanja, stvaranja, istraživanja i okupljanju zajednice oko zajedničke ideje. Takođe, jedan od bitnih strateških zadataka naše inicijative je redefinisanje javnog prostora i upotreba javnog prostora u svrhu kulturnih dešavanja, jer izuzev činjenice da sada drugi prostor nemamo, smatramo da je javni prostor – prostor svih nas, i da to mogu biti mesta okupljanja i razmene, koja mogu doprineti i razvoju urbanog duha”, dodaje naša sagovornica.\nOna ističe da je evidentno da Subotici nedostaje nezavisni kulturni prostor koji bi bio prostor razmene, produkcije i prezentacije, mesto koje bi fizički i simbolički predstavljalo ostrvo slobode izražavanja, istraživanja, pomeranja granica, razvoja kritičke misli i aktivizma kao i učenja i umrežavanja, prostor otvoren za različite društvene grupe u kom se promovišu dvojezičnost i programi za sve sugrađane.\nCentar je osnovalo deset umetničkih udruženja iz Subotice: UG Klara i Rosa, Pozorišno udruženje ‘Letnji bioskop – Nyári Mozi’ Színházi Közösség, Udruženje građana ‘Artrust’, ‘Etnofest’, NoWave Films, Udruženje građana ’Junior muzički studio’, Udruženje građana ‘Authentic Vojvodina’, Udruženje građana ‘Iuventus Ventus’, Udruženje građana ‘Simposion’, Udruženje građana ‘Szab-Way Szinházi Szervezet’. Osnivači Centra su glumci, likovnjaci, muzičari, kulturni i omladinski radnici.\nStrukturu udruženja Centra za savremenu kulturu i umetnost čini Koordinaciono telo, Skupština i Savet, koji se sastoji od eminentnih imena iz regiona koji će takođe biti velika podrška u radu. Savet čine Igor Štiks, Špela Trošt, Slađana Petrović Varagić, Iva Čukić, Višnja Kisić, Jasmina Prolić i Sabolč Tolnai.\nRadio Plac – buduće digitalno glasilo Centra za savremenu kulturu i umetnost\nPROČITAJ I Kruševac: Informativni centar za mlade Rome\nOrganizacija kulturnih dešavanja, povezivanje različitih aktera, umrežavanje umetnika i razmena znanja gotovo da je bila nemoguća u ovoj godini, te su inspirisani idejom stvaranja simboličkog prostora koji ne poznaje prostorne granice niti zabrane okupljanja tokom pandemije, osmislili onlajn Radio Plac, digitalno glasilo Centra za savremenu kulturu i umetnost, Subotica, koji uskoro počinje sa radom. Ovaj radijski program podržan kroz program Fondacije Jelena Šantić, a sve to zbog neophodnosti aktiviranja mladih i uključivanja u društvene tokove. Naime, različita istraživanja ukazuju da veći kulturni kapital koji pojedinac poseduje doprinosi povećanju aktivizma i zainteresovanosti za učešće u društvenim promenama.\nPasivnost je prisutna i kod drugih društvenih grupa, ne samo kod mladih u Subotici, kao i negativna kritika, o čemu svedoče anonimni komentari na lokalnim portalima i društvenim mrežama, čime se samo pojačava polarizacija društva, kažu u ovom udruženju.\n“Duboko verujemo da kultura i umetnost mogu biti sredstvo društvene promene kroz povezivanje i osnaživanje sugrađana koji se svakodnevno dele u tabore (jezik, nacija, političko opredeljenje, obrazovanje…) i aktiviranje svih sugrađana da promišljaju sadašnji trenutak, rešavaju aktuelne probleme i žive autentično. Insistirajući na programima koji su dvojezični i prožeti međuetničkom saradnjom, utiremo put razvoju kulture koja spaja, a ne razdvaja”, ističe sagovornica.\nOsim muzičkog izbora, sastavljenog isključivo od neobjavljene muzike, amaterske muzike i slobodne muzike, radio je usmeren ka beleženju radiofonskih zapisa svakodnevnog života ljudi u zajednici. Brehtovo viđenje radija kao mogućnosti komunikacije među ljudima čini okosnicu ovog poduhvata, kaže ona.\n“On mora biti sredstvo izražavanja zajednice u okviru koje deluje. U tom smislu, on razvija amaterizam i podstiče aktivno učestvovanje slušalaca u stvaranju programa. Kao deo Centra za savremenu kulturu i umetnost, Radio Plac će kontinuirano predstavljati i aktuelno delovanje umetničkih udruženja i samostalnih umetnika iz Subotice i regiona i širiti prostor za novo promišljanje radija kao mogućeg stvaralačkog medija.”\nPROČITAJ I Novi Sad: Protestni hor protiv nasilja nad ženama\nEksperimentalni prostor radio inicijative biće prostor umetnosti, predstavljanja najrazličitijih umetnika i autora, razgovora sa marginalizovanim društvenim grupama (pecarošima, pekarima, kasirkama, poštarima itd), online časova filozofije, bajki za decu, razgovora o slobodi, autentičnog dramskog i muzičkog programa, sirovog zvuka atmosfere fabrike, pijace, ulice, kafića… Centar za savremenu kulturu i umetnost je tačka okupljanja svih građana, prostor istraživanja, promišljanja, oslobađanja i povezivanja, koji kroz kreativne i edukativne programe aktivno okuplja i uključuje čitavu zajednicu te doprinosi promenama u društvu, ističu u udruženju.\n“Prvi korak ka našem cilju je bilo okupljanje umetnika i umetničkih udruženja u Centar za savremenu kulturu i umetnost. Drugi korak je uspostavljanje partnerskog odnosa sa privatnim sektorom i podrška IT zajednice. Naredni korak je, posebno važan u doba pandemije, uspostavljanje digitalnog prostora komunikacije, stvaranja, edukacije i istraživanja kroz uspostavljanje onlajn radija koji ne poznaje prostorne granice te otvara mogućnosti za brojne saradnje. Važan korak je redefinisanje javnog prostora za promociju kulture i umetnosti i uključivanje sugrađana u naše inicijative jer je ovo neposredan, živ i inkluzivan upliv kulture i umetnosti u živote građana. Od izuzetne važnosti je izgradnja tima i uključivanje novih aktera, naročito mladih, u sprovođenje naše misije – stvaranja najpre simboličkog nezavisnog prostora za izražavanje a potom i fizičkog mesta okupljanja, razmene, produkcije i promocije”, dodaju.\nCentar je promovisan u septembru, projektom Udruženja Klara i Rosa “Kvartitura”, kroz organizaciju sedam kulturnih dešavanja (radionice, koncerti, projekcija filma) u javnom prostoru u različitim delovima grada (ulica, park, šetalište, igralište), što je bila svojevrsna decentralizacija kulture i promocija lokalnih umetnika. Ideja je bila, kako kažu, da svakog prvog i trećeg petka u mesecu organizuju kulturni program u prostoru jednog od udruženja osnivača u omladinskom klubu “Kerul” u Subotici. Međutim, usled pogoršanih epidemioloških okolnosti, odustali su od te namere.\nSvi programi organizacija članova su ujedno i programi Centra. Predstavnici UG Etnofest su tokom oktobra organizovali autentične koncerte u vozovima kao i koncerte na neobičnim mestima u okviru svog projekta “Trubaduri 2020”, navodi ona.\n“Organizovan je i Šablon matinee & pop up store, umetnički koncept koji spaja synth wave, new beat, acid house, electro clash techno ritmove sa prodajnom izložbom tokom koje su posetioci mogli da podrže lokalne umetnike. No wave films nas je uveo u svet avangardnog i eksperimentalnog američkog filma, što je bio svojevrstan edukativan program za sve zainteresovane. UG Letnji biskop je takođe u oktobru organizovalo zanimljivu radionicu za studente sa novosadske Akademije na svom imanju na Kelebiji. UG Iuventus Ventus kontinuirano radi sa mladima u Omladinskom kulturnom centru Kerulj be i okuplja značajan broj volontera. UG Klara i Rosa nastoji da strateški planira i piše projekte koji vode ka struktuiranom funkcionisanju Centra. Letos je na Kelebiji održan i trodnevni trening na kome su se članovi Centra povezali i radili na razvijanju strategije za delanje. Trening je podržala Rekonstrukcija, Ženski Fond, a facilitatorka je bila članica Saveta Iva Čukić, arhitekta i aktivistkinja iz Ministarstva prostora – Institut za javne politike”, kaže Vukov Ciganjik.\nDugoročno će raditi na cilju aktivnog uključivanja što većeg broja aktera, kroz mapiranje potreba zajednice, komunikaciju, obuku, saradnju na različitim nivoima kao i kroz razvoj sadržaja za zajednicu (radionice, osnaživanje u pokretanju njihovih inicijativa, obuke i edukacije za tim Centra, razvoj publike, produkcija sadržaja, izdavaštvo (časopis, studije, CD, ploče), onlajn radio, filmove, spotove, kulturna dešavanja (koncerti, predstave, izložbe, performansi, projekcije filmova, tribine, razgovori, književne promocije i večeri…), edukativne programe (radionice, obuke, treninzi, forum razgovori, istraživanja), primenjenu umetnost.\naktivizam, Centar za savremenu kulturu i umetnost, Klara i Rosa, kultura, UG Klara i Rosa, umetnost


Regionalni sastanak o pojavi novih psihoaktivnih supstanci, Podgorica, Crna Gora, 26-27. Novembar 2019. godine – JU Zavod za bolesti ovisnosti Kantona Sarajevo\n5. Decembra 2019. 5. Decembra 2019. admin\nMisija OSCE-a u Crnoj Gori , u saradnji sa Ministarstvom zdravlja Crne Gore, organizovali su u dvodnevcni regionalni sastanak, na temu novih psihoaktivnih supstanci (NPS), kao globalnom izazovu i prijetnji po sigurnost i zdravlje ljudi.\nSastanak je organizovan u Podgorici, od 26. – 27.11.2019. godine.\nSkupu je prisustvovalo oko 40 predstavnika državnih institucija i nevladinih organizacija iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Kosova, Crne Gore, Sjeverne Makedonije, Srbije i Slovenije, kao i predstavnici Europskog monitoring centra za praćenje droga i zavisnosti (EMCDDA), Organizacije za europsku bezbjednost i saradnju (OSCE) i Ureda Ujedinjenih nacija za droge i kriminal (UNODC)-a.\nDelegaciju Bosne i Hercegovine predstavljali su gosp. Ognjen Zekić, šef Odsjeka za suzbijanje opojnih droga u Ministarstvu bezbjednosti BiH, Doc, dr sci med. Nermana Mehić-Basara, imenovana ispred Ministarstva zdravstva Federacije BiH i gosp. Ilija Plavša, ispred Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, član Komisije za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga RS.\nSva tri člana delegacije su imali priliku da prezentiraju stanje vezano za oblast politike i strategije koja se tiče droga kao i temu vezanu za nove psihoaktivne supstance.\nBosna i Hercegovina još nije uspostavila Sistem ranog upozoravanja na NPS, ali poštuje smjernice nove Deklaracije u smislu obaveze prijavljivanja svake nove droge ka europskim partnerima (EMCDDA, EUROPOL, UNODC, INTERPOL i dr.) i distribuiranja informacije o NPS koju dobije izvana ka institucijama BiH. U zadnje dvije godine u BiH su otkrivene 2 NPS, a imali smo saznanje za 29 NPS i 2 prekurzora. 2016. god, formirana je Radna grupa za dopunu Liste zabranjenih droga, koja je dostavila prijedlog za dopunu Liste zabranjenih droga, Savjetu ministara BiH.\nPredstavnici navedenih zemalja govorili su o koracima koji se čine na uspostavljanju Sistema ranog upozoravanja (EWS) na pojavu novih psihoaktivnih supstanci, preprekama i problemima iz čega je bilo jasno da postoje značajne razlike među zemljama u regiji.\nPredstavnik UNODC, gosp. Miloš Stojanović, izvijestio je prisutne da je do sada prijavljeno ukupno 899 NPS iz 150 zemalja, pri čemu je 40-ak otkriveno od 2018. do danas.\nNajčešće se radi o nemedicisnkim sintetskim kanabinoidima, opioidima i benzodiazepinima, koji se mogu nači u prodaji kao osvježivači prostora, kupke, čajevi, biljna hrana ili hrana za životinje, po povoljnim cijenama, a sve se više koristi on-line kupovina.\nProblemi koji su naglašeni u vezi s NPS su prije svega štetni uticaj na zdravlje ljudi, nedovoljno poznat hemijski sastav novih droga, veliki broj intoksikacija sa smrtnim ishodom, trend ubrzanog porasta broja novih supstanci, ilegalna trgovina te veoma spor proces stavljanja NPS na listu zabranjenih psihotropnih supstanci u svim zemljama.\nMeđunarodni regulatorni okvir za kontrolu droga potiče još iz 1961. god., kada je usvojena Konvencija o narkotičkim drogama, koja je propisala set mjera kao odgovor na pojavu medicinskih sredstava koja se zloupotrebljavaju.\nNajnovija Deklaracija o NPS iz 2015. godine, koju je usvojio Ministarski savjet EU, obavezao je sve članice EU ali i kandidatske zemlje koje su na putu pridruživanju EU, da se uključe u donošenje nacionalnih planova za otkrivanje i identificiranje NPS i da u skladu s vlastitim mogućnostima, što prije uspostave Sistem ranog upozorenja na NPS – Early Warning System.\n1. Kongres medicinskih sestara i tehničara u Federaciji Bosne i Hercegovine sa međunarodnim učešćem, Tuzla 06-08.12.2019 godine


SL - Zvezda traži osvetu, Partizan za nastavak niza - Sportske.net\nPešić bi igrao za Real, ali..Problem za Krstajića, debitant otkazuje zbog povrede?Binić ljut: "Dajte dokaze, utakmica u Šapcu primer da nema nameštanja"Binić ljut: "Dajte dokaze, utakmica u Šapcu primer da nema nameštanja"Tužba od bivšeg čelnika, da li će Crvena zvezda morati da gasi novi požar?\nOstale utakmice igraju se u nedelju. Zvezda od 17 časova igra u Šapcu i pokušaće da se "osveti" Mačvi za eliminaciju iz četvrtinala Kupa Srbije. Mačva je u sredu posle penala izbacila crveno-bele iz Kupa sa 5:4.\nFudbaleri Čukaričkog od 14 časova igraju u Ivanjici protiv Javora i pokušaće da ostvare dobar rezultat kako bi ostali u trci za osvajanjem trećeg mesta. "Brdjani", koji su se plasirali u polufinale Kupa pobedom protiv Napretka (2:0), su četvrti na tabeli sa 46 bodova, tri manje od Radničkog, a Javor je 14. sa 21 bodom.\nVoždovac - Radnički (17.00)\nPartizan - Radnik (13.00)\nVojvodina - Zemun (14.00)\nJavor - Čukarički (14.00)\nNapredak - Mladost (17.00)\nMačva - Crvena zvezda (17.00)\nSpartak - Rad (17.00)


Predsednik Slovenije Borut Pahor dolazi u Prištinu GracanicaOnline.Info\nPredsednik Slovenije Borut Pahor dolazi u Prištinu\n28. novembra 2021. 1 min read\nPredsednik Slovenije Borut Pahor posetiće sutra Prištinu, prenose mediji koji izvaštavaju na albanskom jeziku. On će se, kako je navedeno, sastati sa kosovskom predsednicom Vjosom Osmani, premijerom Aljbinom Kurtijem i komandantom KFOR-a Ferencom Kajarijem.\nNakon posete Beogradu, predsednik Slovenije sutra dolazi u Prištinu. Pored najviših kosovskih zvaničnika, Pahor će tokom boravka na Kosovu posetiti i kontingent slovenačke vojske koji deluje u sastavu Kfora.\n„Svrha sastanaka i razgovora sa najvišim predstavnicima Srbije i Kosova je razmena ocena i stavova o dijalogu Beograda i Prištine, situaciji na Zapadnom Balkanu, njegovoj evropskoj perspektivi i pripremi za naredni Samit Brdo-Brioni “, navodi se u saopštenju iz kabineta predsednika Slovenije, prenose mediji koji izveštavaju na albanskom jeziku.\nOčekuje se da Pahorov susret sa Osmani počne u 10.00, a sa Kurtijem u 11.20 časova. On će se oko 12.10 sastati sa komandantom Kfora Ferencom Kajarijem.\nTags: Aljbin Kurti Vjosa Osmani dijalog Beograda i Prištine Posetiće Prištinu Predsednik Slovenije Borut Pahor\nPrevious Razbijeno staklo na radnji Blagoja Radića iz Orahovca\nNext U Srbiji još 51 smrtni slučaj od COVIDA-19, u albanskim sredinama na KiM bez žrtava\nTači ostaje u pritvoru\nU Srbiji čak 40 preminulih od COVIDA-19, u albanskim sredinama na KiM šest\nOpozicija optužuje kosovsku vladu da ne upravlja dobro pandemijom\n28. januara 2022., 01:08


Softver za Autoceste FBIH koštaće tri puta više – vrijednost tendera porasla na 2,4 miliona - Portal 072info\nAutoceste Federacije Bosne i Hercegovine ponovo su raspisale tender za Razvoj i implementaciju GIS rješenja koji će umjesto prijašnjih 819.000,00 KM sada koštati 2.450.000,00 KM, piše transparentno.ba. Prethodni tender je poništen jer nijedna od dvije pristigle ponude nije bila prihvatljiva, a zatim se skoro godinu dana čekalo na raspisivanje novog tendera.\nTo je posebno zanimljivo s obzirom na to da su Autoceste FBIH prošli put odbile dva zahtjeva zainteresovanih ponuđača za produženje roka za dostavljanje ponuda. Po dostupnim odgovorima na portalu javnih nabavki vidi se da je prvi zahtjev odbijen uz obrazloženje da su zainteresovani ponuđači imali dovoljno vremena da organizuju i pripreme ponude, a drugi jer upit nije postavljen na vrijeme, odnosno najkasnije deset dana prije isteka roka za podnošenje ponuda.\nNa kraju se čekalo godinu dana, a sad će nabavka koštati tri puta više, dok su uslovi za ponuđače skoro isti kao i prošli put. Traži se da da imaju bar jedan realizovan ugovor u visini vrijednosti prethodnog tendera (700.000,00 KM bez PDV-a), kao i uspješno iskustvo u realizaciji najmanje jednog projekta iz oblasti drumskog saobraćaja baziranog na GIS tehnologiji minimalne vrijednosti od 350.000,00 KM, a rok za prijavu je 2. april tekuće godine. Zanimljivo je da ova nabavka nije u planu nabavki Autocesta FBIH, kao što nije bila ni prethodna koja je koštala tri puta manje. Još 21. februara Transparency International u BIH zatražio je od Autocesta FBIH dostavljanje dokumentacije o provođenju ovog postupka koja uključuje i izvještaj o ocjeni pristiglih ponuda, ali do danas nikakav odgovor nije stigao.\nIstovremeno Autoceste FBIH krenule su i u nabavku ITS-a na izgrađenim dionicama autoceste Bilješevo-Sarajevo sjever. Tender je vrijedan 4.400.000,00 KM, a nabavka obuhvata pokrivanje svjetlosnom promjenljivom signalizacijom područja polupetlja Bilješevo-Lučani, petlja Kakanj, petlja Visoko, petlja Podlugovi, CP Sarajevo Sjever.\nITS je inteligentni transportni sistem koji omogućava transparentnost informacija, bolje upravljanje, te poboljšan odziv putnog sistema. ITS je nadgradnja klasičnog saobraćajnog i transportnog sistema, tako što se postiže bitno veća propusnost, sigurnost, zaštićenost i ekološka prihvatljivost u odnosu na rješenja bez ITS aplikacija.\nInače, ITS rješenja uključuju redizajn saobraćajne infrastrukture sa novim saobraćajnim rješenjima organizacije i vođenja tokova, inteligentnim navođenjem na rute s manjim opterećenjem, informisanjem o slobodnim parkirnim mjestima, daljinskim praćenjem tereta i vozila, telematskom naplatom putarine, upravljanjem incidentnim situacijama u saobraćaju.


Kamioni iz Hrvatske našli drugi put do Srbije - 23.09.2015, Sputnik Srbija\nPrivrednici se snalaze koristeći pomoćne prelaze preko BiH, ali ta alternativa ne može da smanji gužvu i štetu, budući da ovi prelazi nisu osposobljeni za veliki... 23.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, svet, srbija, josip zaher, hrvatska, region\n20:55 23.09.2015 (Osveženo: 03:35 26.08.2021)\nPrivrednici se snalaze koristeći pomoćne prelaze preko BiH, ali ta alternativa ne može da smanji gužvu i štetu, budući da ovi prelazi nisu osposobljeni za veliki robni saobraćaj, zbog zdravstvenog i carinskog nadzora, kaže za Sputnjik potpredsednik Hrvatske privredne komore Josip Zaher.\nOdvojite privredu od politike, ona ne sme da bude žrtva migrantske krize, poručuju hrvatski privrednici. Hrvatska privredna komora upozorava na veliku opasnost za privredu zbog zatvaranja hrvatske granice.\nNjen potpredsednik Josip Zaher za Sputnjik kaže da migrantska kriza ne treba da šteti privredi zemalja koje poslednjih 10 godina mukotrpno rade kako bi uspostavile kvalitetnu saradnju.\n„Razumemo problem, ali najviše trpe privredni odnosi i oni koji pune budžete i jedne i druge zemlje. Dnevni prometi u međusobnoj ekonomskoj razmeni dostižu milion evra, a mogu doći u problem zbog ovakve situacije. To može biti privremeno, ali dalje posledice bi bile daleko veće“, upozorava Zaher.\nOn kaže da se privrednici snalaze koristeći pomoćne prelaze preko BiH, ali da ta alternativa ne može da smanji gužvu i štetu, budući da ovi prelazi nisu osposobljeni za veliki robni saobraćaj, zbog zdravstvenog i carinskog nadzora.\nPrema podacima hrvatske komore, prošle godine Hrvatska je u Srbiju izvezla robu vrednu 510 miliona evra, a naša zemlja izvezla robu vrednu 360 miliona.\nTrenutne investicije hrvatskih kompanija u Srbiji veće su od 700 miliona evra. Zaher je pozvao vlade obeju zemalja da hitno sednu za sto i prekinu agoniju kroz koju prolaze privrednici Hrvatske i Srbije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: SZO se založila za bezbjednu vakcinu protiv korone\n04. 08. 2020. 22:35 >> 22:55 2\nMORA DA PROĐE SVE ETAPE\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) založila se danas za poštovanje postojećih pravila i protokola za razvoj vakcine protiv korona virusa pošto su ruske vlasti obećale "nekoliko miliona doza" te vakcine početkom 2021. godine.\n"Svaka vakcina i svaki lijek moraju da budu podvrgnuti različitim ispitivanjima i testovima" prije njihove proizvodnje, izjavio je danas u Ženevi portparol SZO-a Kristijan Lindmajer (Christian Lindmeier) na onlajn konferenciji za novinare.\nPrema njegovim riječima, postoje jasne smjernice i propisi kako bi proces bio siguran i efikasan.\n"Ponekad naučnici kažu da su nešto pronašli što je naravno odlična vijest. Međutim između trenutka pronalaska i mogućnosti proizvodnje neke vakcine koja je dobra i prošla sve etape, postoji velika razlika", dodao je portparol.\nRuske vlasti saopštile su u ponedjeljak da će uskoro biti u mogućnosti da mjesečno proizvode nekoliko stotina hiljada doza vakcina protiv korona virusa i čak "nekoliko miliona" od 2021. godine.\nNeki naučnici su izrazili zabrinutost zbog brzine razvoja vakcine u Rusiji, ocjenjujući da su možda neke etape preskočene kako bi se ubrzao rad.


“SRBIJA VAŽAN PARTNER” Fajon: Očekujem da usaglasi politiku sa EU | Ekspres.net\n“SRBIJA VAŽAN PARTNER” Fajon: Očekujem da usaglasi politiku sa EU\nPredsednica odbora EP za stabilizaciju i pridruživanje Srbije Evropskoj uniji Tanja Fajon kaže da EU očekuje da Srbija uskladi svoju spoljnu politiku sa njima.\nFajon je odgovarajući na pitanja novinara u srpskom parlamentu u vezi sa zabrinutošću Evrope povodom srpske spoljne politike, a u kojima se sve više pominje i Kina, kazala da je EU već nekoliko puta inela stav da Srbija treba da usaglasi svoju spoljnu politiku.\n“Srbija je jako važan partner EU, ne samo u političkom već i u ekonomskom smislu, i dajemo svu podršku proširenju. U interesu Srbije i Evropske unije je da budemo što bliže moguće kada je u pitanju spoljna politika”, rekla je Fajon.\nPovezane vesti – Vučić: Mir, stabilnost i saradnja u regionu prioriteti Srbije\nKaže i da treba biti jasan i da se očekuje da Srbija usvoji spoljnu politiku EU, navodeći da je to u interesu obe strane.\nRazgovarala i sa strankama opozicije\nPredsednica odbora EP za stabilizaciju i pridruživanje Srbije Evropskoj uniji učestvovaće u narednom međustranačkom dijalogu o izbornim uslovima, a boravak u Beogradu je iskoristila da razgovara sa različitim partnerima, kao i sa opozicionim strankama.\nOdgovarajući na pitanje da li je u planu promena formata, imajući u vidu da deo stranaka opozicije okupljenih u Savezu za Srbiju ne prisustvuje dijalogu, koji se odvija uz posredovanje Evropskog parlamenta, Fajon kaže da još uvek ne može o detaljima i da ne zna da li će biti odvojenih sastanaka sa opozicijom.\n“Ne mogu danas kakav će biti format. Poziv će biti sa naše strane preko Narodne skupštine. Želela bih da za stolom bude što više partnera i da imamo otvoren i iskren dijalog, kao i da uradimo što je više moguće da poboljšamo situaciju i reforme izbornog zakona”, rekla je Fajon.\nOna je dodala da se razgovara o mogućnostima kako da dijalog vlasti i opozicije bude što efikasniji.\n“Razgovarali smo o svim mogućnosima kako bi napravili moguću situaciju za njih da se sa jedne strane vrate u parlament, a sa druge strane da učestvuju na izborima”, rekla je Fajon novinarima u Skupštini Srbije.\nTags evropska unijaopozicijasrbijaTanja Fajon\nHaradinaj: Više mi niko ne traži ukidanje taksi DAČIĆ: Srbija u EU nema većeg prijatelja od Mađarske SIJARTO: Ne prihvatimo da EK veštački usporava integraciju Srbije Novi Berlinski kongres


Preseljenje Ambasade SAD u Izraelu predmet kritike širom svijeta\nDemonstranti, od kojih neki nose turske zastave, izvikuju parole protiv premještanja američke ambasade iz Telaviva u Jerusalim, 14. maja 2018.\nSavjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija održaće hitan sastanak u utorak, kako bi raspravljao o situaciji u Gazi nakon najsmrtonosnijeg dana nasilja između Izraela i Palestinaca u posljednjih pet godina.\nSpecijalni koordinator UN za mirovni proces na Bliskom istoku, Nikolaj Mladenov, trebalo bi da izvijesti Savjet iz Jerusalima.\nU susret sastanku, Kuvajt je pripremio prijedlog izjave u kojoj se izražava "ljutnja i tuga" zbog ubistva desetina Palestinaca od izraelskih trupa, dok se takođe poziva na nezavisnu istragu. Diplomate UN rekle su da su Sjedinjene Države, izraelski saveznik i jedna od pet članica Saveta bezbjednosti sa pravom veta, blokirale izjavu.\nMnogi saveznici Sjedinjenih Država, kao i neprijatelji, izražavaju kriticizam spram odluke SAD da otvori svoju ambasadu u Jerusalimu u ponedeljak, tvrdeći da će to povećati tenzije na Bliskom istoku.\nPortparol britanske premijerke, Tereze Mej, rekao je: "Ne slažemo se sa odlukom SAD da premjesti ambasadu u Jerusalim i prizna Jerusalim kao glavni grad Izraela", prije postizanja konačnog mirovnog sporazuma na Bliskom istoku.\nĆerka predsednik SAD Donalda Trampa, Ivanka (levo) i sekretar za finansije SAD Stiv Mnučin otkrivaju inauguracionu ploču tokom ceremonije otvaranja nove Ambasade SAD u Jerusalimu, 14. maja 2018.\nFrancuski predsjednik Emanuel Maktron osudio je u ponedeljak nasilje u Gazi, gde su izraelski vojnici ubili više od 50 palestinskih civila u sukobima na granici. Makron je rekao da je "više puta upozoravao na posljedice" odluke američkog predsednika Donalda Trampa da prizna Jerusalim kao glavni grad Izraela.\nU izjavi iz Makronovog kabineta kaže se da je on razgovararao sa jordanskim kraljem Abdulahom i palestinskim predsjednikom Mahmudom Abasom u ponedjeljak i da planira razgovore sa izraelskim premijerom Benjaminom Netanjahuom u utorak.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov ponovio je protivljenje Moskve američkom potezu. "Čvrsto vjerujemo da je neprimjereno jednostrano mijenjati odluke međunarodne zajednice na ovakav način", rekao je.\nMnogi arapski lideri osudili su potez, dok ga je libanski premijer Sad Hariri nazvao "provokativnim", a iranski ministar spoljnih poslova Mohamed Džavad Zarif opisao ga kao "danom velike sramote".\nPalestinci trče u zaklon od suzavca koji su ispalile izraelske snage u blizini granice sa Pojasom Gaze, istočno od grada Gaze, 14. maja 2018.\nSaudijska Arabija osudila je izraelsku pucnjavu protiv Palestinaca u Gazi, ali nije pomenula otvaranje ambasade SAD.\n"Saudijska Arabija snažno osuđuje vatru koju su izraelske okupacione snage otvorile na nenaoružane palestinske civile, ostavivši desetine mrtvih i ranjenih", rekao je portparol saudijskog ministarstva spoljnih poslova.\nTurski predsednik Rečep Tajip Erdogan rekao je tokom posete Londonu da je premještanje ambasade "vrlo, vrlo nesrećan porez" i da diskvalifikuje Sjedinjene Države kao medijatora u bliskoističnom mirovnom procesu.\nTurska vlada saopštila je odluku o opozivu ambasadora u Sjedinjenim Državama "na konsultacije" zbog premještanja ambasade SAD. Takođe je opozvala svog ambasadora iz Izraela, usljed onoga što naziva "masakrom" nad Palestincima na granici Gaze.\nTurska je takođe sazvala hitan sastanak Organizacije za islamsku saradnju (OIC), svjetskog najvećeg tijela većinski muslimanskih nacija. Erdoan želi da se sastanak održi u petak. U odgovoru hiljadama ljudi koji su izašli na ulice Istanbula u ponedeljak, Erdogan je obećao da će održati propalestinski miting u petak, nakon sastanka OIC.\nKuvajt je takođe osudio nasilje u Gazi i zatražio hitan sastanak Savjeta bezbjednosti UN u utorak.\nSAD premještaju ambasadu u Jerusalim, Palestinci protestuju u Gazi\nRSE: U Jerusalimu, desetine ubijenih u sukobima


"Praznik" za prodavce: Tržni centri rade do ponoći | Kamatica\nPočetna > vest > "Praznik" za prodavce: Tržni centri rade do ponoći\n"Praznik" za prodavce: Tržni centri rade do ponoći\nTekst objavljen: 27.12.2013 15:13\nTržni centri su usled velike gužve koja ih je zadesila proteklog vikenda odlučili da ove subote i nedelje produže radno vreme do ponoći. U tržnim centrima očekuju pravu novogodišnju navalu, jer je to poslednji trenutak za kupovinu poklona po sniženim cenama.\nNa ulazu u garažu u “Ušće šoping centar” reportere je juče sačekala kolona vozila koja su kružila tražeći slobodno mesto. Na ulazu garaže sa više od 1.000 mesta brojač je pokazivao da na prvom nivou ima tek 19 slobodnih. Traganje za zelenom lampicom koja označava prazno mesto potrajalo je desetak minuta.\nVeć u 14 sati, iako je bio radni dan, u tržnom centru bilo je kao u mravinjaku. Pokretnim stepenicama su se slivale i uspinjale reke ljudi, tražilo se mesto više u kafićima i restoranima. Ali, sudeći po tome da tek po neki posetilac nosi pune kese, nameće se zaključak da je bilo više šetača nego kupaca.\nU šoping molu “Ušće” kažu da uvek pred praznike beleže rekordnu posećenost i da će tako biti i za predstojeći.\n- Zbog veće posete ćemo produžiti radno vreme do ponoći kako bi posetioci bez žurbe mogli da obiđu sve željene radnje. Obezbedićemo i dodatne parking kapacitete, što će sigurno obradovati sve vozače - kažu u “Ušću”.\nTrgovci su ponudili sniženja od 20 do čak 70 odsto. U “Delta sitiju” kažu da će u subotu i nedelju raditi do ponoći i da očekuju više od 90.000 posetilaca.\n- Garaže su prepune, pa kao alternativu posetioci mogu da koriste parking Belvil naselja, mada je i on prebukiran kada je novogodisnja euforija u pitanju - kažu u “Delta sitiju”.\ntržni centar tržni centri trgovci prodavci Srbija praznici neradni dani vikend


Press Online :: Zanimljiva istorija :: Smajli se prvi put pojavio još 1648. godine?! :)\nObično se veruje da je simpatični znak, sastavljen od dve tačke, crtice i zatvorene zagrade, koji predstavlja nasmešeno lice, izmislio profesor Skot Falman sa Univerziteta Karnegi Melon u Pitsburgu, 1982.\nStal, međutim, tvrdi da je smajli mnogo stariji i da ga je našao u pesmi "The Fortune" engleskog pesnika Roberta Herika iz 1648.\n"Čitajući pesme Roberta Herika, mislim da sam nabasao na prvog smajlija u istoriji", objašnjava on u svom blogu posvećenom književnosti.\nNaime, u jednom Herikovom stihu pojavljuje se znak ":)" pored reči "smiling yet" (još uvek smešeći se).\nStal je najpre pomislio da je posredi štamparska greška, ali je nakon pregledavanja drugih izdanja konstatovao da se smajli uvek pojavljuje na istom mestu u pesmi.\nPrema profesoru Alanu Džejkobsu sa Univerziteta Bejlor u Teksasu nema sumnje da je reč o štamparskoj greški. Ovaj stručnjak navodi da su se u 17. veku zagrade retko koristile i da ih je najverovatnije dodao neko od savremenih izdavača.\nA Boni Tejlor Blejk istraživač korena reči i fraza pokazao je da se ovaj znak pojavljuje i nakon fraze koja nema veze sa smejanjem, a isto tako počinje sa otvorenom zagradom. Konkretno u frazi "half the day", što znači "polovina dana", a pesnički ko zna, možda i "prepoloviti dan".\nDatum nastanka emotikona je doveo u pitanje i Njujork tajms kada je u septembru 2012. objavio govor bivšeg predsednika SAD Abrahama Linkolna iz 1862. u kojem se, takođe, pojavljuje jedan emotikon - ";-)".


I Niš je deo svetske akcije zajedničkog podoja | Super Radio\nI Niš je deo svetske akcije zajedničkog podoja\nMarija Stojanović jul 31, 2015 16:52 h Dogadjaj, Zdravlje 0\nKako bi podstakle mame da ne odustaju od dojenja i da što duže doje svoje bebe grupa Nišlike koje podržavaju dojenje će po drugi put u Nišu obeležiti Svetsku nedelju dojenja i to u toku dva dana.\nU subotu 1. avgusta sa početkom u 10:30 mame će na nišavskom keju kod amfiteatra uraditi simultani podoj. Na ovaj način one će učestvovati u globalnoj akciji koja svake godine broji na hiljade mama koje u u istom času doje na javnom mestu.\nOrganizatori pozivaju mame da se pridruže zajedničkom podoju i naglašavaju da nije potrebna prijava. Neophodno je da u 10 sati budete kod amfija, a za svoj trud i zato što vašu bebu dojite za nju najzdravijom hranom dobićete zahvalnicu.\nZa drugi dan obeležavanja, 2. avgust, zakazana je četvoročasovna manifestacija na keju koja će zabavu, poučne stvari i nagrade pružiti i mališanima i roditeljima. Više o manifestaciji možete pročitati ovde.\nOrganizatori obeležavanja Svetske nedelje dojenja u Nišu su grupa Nišlijke koje podržavaju dojenje, Info centar iz brusa na čelu sa Terezom Kiš Miljković, vršnjačkom savetnicom za dojenje i Centar za unapređenje društvene svesti – Super građanin iz Niša.\nPuzijada u Nišu u okviru Svetske nedelje dojenja\nNišlijke jedine iz Srbije simultano dojile\ndojenjemoja podrška dojenjunišlijke koje podržavaju dojenjenjišpodojsimultano dojenjeSuper građaninsvetska nedelja dojenja


Poziv na 9. CologneOFF - Fenomeni\nAutor/ka: admin January 8, 2013\nMeđunarodni festival video umetnosti CologneOFF, posvećen prezentovanju i podsticanju stvaralaštva u oblasti “umetnosti i pokretnih slika”, raspisao je konkurs za tri festivalska izdanja posvećena animiranim radovima, eksperimentalnim dokumentarnim filmovima i jednominutnim filmovima.\nDeveto izdanje festivala CologneOFF nema specifičan moto ili temu, ali se referiše na generalnu temu “memorije i identiteta”, kao i na teme prethodnih izdanja (umetnost i grad).\nKonkurs je otvoren do 1. jula, a odnosi se na radove za nove festivalske formate: animateCOLOGNE (Cologne Art & Animation Festival), exDox – Festival eksperimentalnog dokumentarnog filma i 1#minuteCOLOGNE – Festival jednominutnog filma .\nOsnovan 2006, Cologne festival će i u devetom izdanju zadržati nomadski karakter, pa će širom planete biti odabrane lokacije za predstavljanje raznolikosti u oblasti umetnosti i pokretnih slika transponovanih kroz medij videa.\nCologneOFF traži radove koji koriste video kao medij u svoj njegovoj raznolikosti, od jednokanalnih video radova do hibridnih tipova radova koji mogu biti iskorišćeni za različite prezentacije, kao što su projekcije i instalacije; očekuju se novi i eksperimentalni umetnički pristupi u transformisanju osnovnih pitanja ljudskog postojanja u jezik “pokretnih slika”.\nFilmski i video autori pozvani su da prijave do tri rada u sledećim kategorijama: (eksperimentalni) film – video rad, eksperimentalni dokumentarni rad i animirani video rad.\nDetalje o načinu prijavljivanja i učešća moguće je naći OVDE\nCologneOFF eksperimentalni film konkursi video rad\nKapi - Na vratu limene kašike\nKonkursi\tKonkurs za zbornik Rukopisi 36


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Milner: Navijaću za Junajted, prvi put u životu\n23. 04. 2019. 10:49 >> 10:48 0\nNEĆE GLEDATI UTAKMICU\nLiverpul se bori za titulu u Premijer ligi sa Mančester sitijem, na prvom mjestu na tabeli ima dva boda više, ali i utakmicu više. Siti igra protiv Junajteda u srijedu i ako pobijedi preuzeće prvo mjesto na tabeli.\nUpitan da li će u srijedu uveče navijati za Junajted, Milner je odgovorio: "Prvi put u životu".\n"Ali neću gledati. To će biti traćenje energije. Ne znam šta ću raditi, možda ću otići da nešto pojedem", rekao je Milner, prenijeli su britanski mediji.\nSiti je pobijedio u 10 uzastopnih premijerligaških utakmica i osvojiće titulu ako pobijedi i u preostala četiri meča.\n"Frustrirajuće kada pomisliš da imamo samo jedan poraz cijele sezone u ligi, a da to možda neće biti dovoljno. Moramo da pobijedimo sve do kraja, a ako to uradimo, a ne bude dovoljno, onda moramo da čestitamo Sitiju. Oni su kvalitetan tim, već su osvajali titulu. Sve što možemo je da pobijedimo u preostalim utakmicama i stavimo ih pod pritisak", naveo je Milner, koji je osvojio dvije šampionske titule sa Mančester sitijem.\n21:41 Kadetkinje startovale porazom\n21:33 Zvezda u Ligi Evrope\n21:23 Pregled 7. kola Telekom 1. CFL\n20:35 Djelimičan povratak navijača na stadione\n20:04 Vjerujem da ćemo biti bolji u preostala dva meča\n19:32 Težak poraz "lavica" na startu Zlatne lige


Posledice grčke krize: Kvadratura grčkog kruga - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPosledice grčke krize: Kvadratura grčkog kruga\nPosledice grčke krize: Kvadratura grčkog kruga\nby bifadmin 18. avgusta 2015.\nPreovlađujući stavovi po pitanju eskalacije grčke krize su izrazito suprotni – od onih da su raskalašni Grci zaslužili ovakvo stanje do mišljenja da su zli kapitalisti konačno dobili zasluženi i dostojan otpor, bar dok se mislilo da Grci neće prihvatiti uslove MMF-a. Jasno je da će se realnost smestiti negde između na liniji dužnik-poverioci, no ostaje veliko pitanje da li se može ispraviti i delić fundamentalnih slabosti Unije koje su donele ovaj, svakako ne poslednji, čin grčke tragedije.\nPremda i u ranijoj istoriji Grčka nije oskudevala u privrednim i socijalnim problemima, koreni aktuelne krize mogu se ponajviše naći u odluci da prihvati evro, odnosno da zemlja uđe u evro zonu. Činjenica da ovaj monetarni prostor nije bio jedinstven pa je time grčka ekonomija naprečac postala manje konkurentna, nije jedina doprinela postepenom formiranju dužničke spirale čiji se kraj ne nazire. Osnovni zamajac aktuelnih poteškoća bila je ekonomska činjenica koja bi na prvi pogled trebalo da bude glavna prednost stupanja neke zemlje u zajedničku valutnu zonu – Grčka je kao deo valutne unije postala atraktivnija, privukavši masu investicija koje u prethodnom periodu nije bilo moguće ni zamisliti na ovom prostoru.\nSama po sebi, ova investiciona aktivnost ne bi bila sporna da u njenoj osnovi nije stajala regulativa koja je zamaglila suštinu relacije prinos-rizik. Oligopol svetskih kreditnih agencija, regulativa Evropske centralne banke i sami učesnici na finansijskom tržištu (banke, pre svega), sveli su investiranje na jedan prilično pojednostavljen nivo – kamate na obveznice svih zemalja zone evra pale su na nizak nivo, te je investitorima praktično bilo svejedno da li investiraju u grčke ili nemačke obveznice. Svi ovi papiri nosili su visok kreditni rejting, regulativa centralne banke je bila ispoštovana, dok su bankari gurali plasmane, hrleći u susret većim bonusima.\nSuočavanje sa prikrivenim slabostima\nOvaj stvoreni privid niske rizičnosti grčkih obveznica privukao je masu kapitala u grčku privredu, koja je u dužem periodu nakon uvođenja evra (od 2000. do 2007. godine) beležila prosečnu stopu rasta veću od četiri odsto, što ju je činilo najbrže rastućom ekonomijom evro zone. Uprkos ovoj privrednoj ekspanziji, u istom periodu levo orijenisane grčke vlade krojile su visoke budžetske deficite koji su u proseku iznosili 5,5 procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ovi veliki javni izdaci imali su i podužu istoriju u želji socijalističkih vlada da većom javnom potrošnjom podstaknu razvoj srednje klase i socijalne države, nakon obaranja diktature sedamdesetih godina prošlog veka. Ta višedecenijska tekovina visoke budžetske potrošnje (godinama su i vojni izdaci bili nesrazmerni veličini zemlje) uspešno je balansirana serijom devalvacija, ali je ulazak u evro zonu neutralisao mogućnost ovog „mekog“ prizemljenja.\nGlobalna ekonomska kriza u potpunosti je ogolela sve slabosti grčkog ekonomskog modela, dok su uporedo, ranije bojažljivo spominjane, na svetlo dana isplivale statističke obmane koje su ovu zemlju karakterisale još od nominovanja za evro zonu. Ustanovljeno je da je situacija još dramatičnija od javno prijavljivanih loših makroekonomskih podataka, odnosno da je dug ove ekonomije još ranije premašio veličinu BDP-a, a budžetski deficit dobrano skočio preko granice od deset procenata. Dramatične ekonomske okolnosti uslovile su 2010. godine prvi od nekoliko paketa pomoći grčkoj vladi koja je praktično bankrotirala, bez mogućnosti zaduživanja na finansijskom tržištu.\nPremda je obimna akcija poverilaca u vidu Trojke (Međunarodni monetarni fond, Evropska centralna banka i Evropska komisija) predvidela mere štednje i strukturne reforme grčke ekonomije, njeno spasavanje i reformisanje svakako nisu stajali među prioritetima. Osnovni cilj kreditora bilo je spasavanje evropskih banaka koje su držale grčki dug, čime bi se eliminisala opasnost prelivanja krize na druge članice evro zone. Dug privatnih kreditora postepeno je postajao dug država i međunarodnih finansijskih organizacija, ali ova promena strukture poverilaca nije donela boljitak grčkom narodu. Recesija je u samo nekoliko godina odnela više od dvadeset procenata BDP-a ove zemlje, dok u ovakvim okolnostima oštre mere štednje nisu mogle doprineti smanjenju duga.\nVeć 2012. godine poverioci su doneli drugi, sveobuhvatniji program pomoći, sa masivnim otpisima, olakšicama i većom ulogom MMF-a, ali je rezultat ovih i narednih aktivnosti kreditora ostao isti – grčki javni dug u apsolutnom iznosu stajao je visoko iznad održivog nivoa, dok se bespomoćno stanovništvo sve više okretalo populističkim idejama. Povratak Grčke na finansijska tržišta prošle godine, te izlazak iz recesije bili su samo privid boljih dana. Dolazak Sirize na vlast, te nedavni referendum kojim je odbijeno sprovođenje daljih mera štednje otvorili su novi krug neizvesnosti, a bilo kakvog stvarnog rešenja nema na vidiku.\nRasplet i posledice u Srbiji\nNovo raspirivanje strasti oko grčkog duga dobrano je uzdrmalo svetska finansijska tržišta. Iako je grčka privreda marginalna po svom uticaju u evro zoni, eventualna ekstremna rešenja ovog pitanja mogla bi opredeliti sudbinu kako ove valutne zone, tako i Unije u celini. Opcija napuštanje evro zone stajala je kao mnogo verovatnija mogućnost za Grčku, ali teško da bi se mogla definisati kao optimalno rešenje. Vraćanje na drahmu omogućilo bi sprovođenje grčkog nacionalnog hobija – devalvacije, te brisanje glavnine duga, ali bi žrtve grčkog naroda bile kudikamo veće od nedavnih bolnih rezova usled oštrih mera štednje.\nProstor za pronalazak rešenja mogao bi se pronaći u priznavanju grešaka kreditora (restriktivna politika ECB-a na vrhuncu krize, orijentacija na spasavanje sopstvenih banaka), ali i u odlučnijem sprovođenju strukturnih reformi od strane grčkih vlasti. Zamajac ovom srednjem rešenju mogao bi dati osetniji otpis duga, jer je očigledno svim zainteresovanim stranama da je to uslov bilo kakvog održivog rešenja.\nPosledice aktuelnih zbivanja na periferiji evro zone momentalno su postale vidljive i u domaćoj ekonomiji, i to najpre preko kretanja nivoa javnog duga. Svako preispitivanje održivosti evra kao valute vodi njegovom slabljenju, što doprinosi poskupljenju trećine našeg javnog duga denominovog u dolarima. Uzimajući u obzir i slabljenje dinara u odnosu na dolar od početka godine (usled monetarnog stimulansa ECB-a), javni dug je po ovom osnovu povećan za oko 800 miliona evra. Ipak, ozbiljnije posledice bi mogle uslediti u slučaju daljeg razbuktavanja grčke dužničke krize i njenog prelivanja na ostatak evro zone. Ovaj scenario doveo bi do dramatičnog poskupljenja duga svih zemalja sa neuravnoteženim javnim finansijama, što bi prinose na domaće obveznice moglo voditi rekordnim nivoima od pre nekoliko godina.\nDalje rasplamsavanje grčke krize moglo bi se preneti na našu zemlju i posredstvom domaćih banaka u grčkom vlasništvu. Grčki kapital drži skoro 15 odsto domaćeg bankarskog tržišta i premda u bližoj budućnosti ne treba očekivati izrazite negativne efekte, ovi poslovni subjekti se teško mogu provući bez posledica. Uprkos velikim dokapitalizacijama grčkih banaka u prošlosti, one će još dugo trpeti posledice krize, te će njihovi ovdašnji pravni entiteti u jednakoj meri ostati bez podrške matice. Poverenje u grčke banke u Srbiji, premda posluju kao zasebni privredni subjekti, biće na velikom ispitu, a strpljenje deponenata obrnuto srazmerno zastupljenosti dramatičnih vesti iz Grčke u ovdašnjim medijima.\nI na kraju, kakva god bila nagodba Grčke sa kreditorima, ovo zaoštravanje odnosa sa jednom od članica Unije teško može ići u prilog procesima pridruživanja koje je Srbija otpočela. Očito da će u svakom scenariju raspleta grčke krize veoma visok ceh platiti poreski obveznici članica Unije, te je za očekivati pojačavanje skepse prema njenom daljem proširenju. Ovo samo po sebi i ne bi moralo biti loša vest jer će lestvica reformskih procesa biti na još višem nivou, što je naročito bitno za zemlje poput naše koje hronično oskudevaju u dobrovoljnom sprovođenju poželjnih procesa.\nPovećanje penzija i plata na dnevnom redu


KORONA POKOSILA BUDŽET\nIzvor: novosti.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 13.06.2020.\nKo je sve dobio novac, a ko je odbijen\nNajviše novca za ediciju "Deset vekova", dela Krakova, Kustendorf, Fest...\nKriza izazvana pandemijom korone, pokosila je ovogodišnje budžete namenjene savremenom stvaralaštvu. To je očigledno već u prvim rezultatima sedam komisija Ministarstva kulture i informisanja, koje su bile primorane da ove godine odbiju tri, ili četiri puta više projekata nego inače.\nNa sedam oblasti (kapitalna književna dela, periodika i publikacije o umetnosti, kulturna delatnost osoba sa invaliditetom, književne manifestacije i nagrade, filmska umetnost i audio-vizuelno stvaralaštvo, kulturna delatnost Srba u inostranstvu i prevođenje reprezentativnih dela naše literature) podeljeno je gotovo 87 miliona dinara za ukupno 277 projekata. Do kraja nedelje biće objavljeni rezultati konkursa za preostalih šest oblasti savremenog stvaralaštva.\nMinistarstvo kulture je za kapitalna dela naše književnosti odvojilo 5,6 miliona dinara, što je članove komisije Gorana Maksimovića (predsednik), Olivera Tomića i Miroslava Toholja, stavilo na velike muke. Sa tom sumom odlučili su se da prihvate samo 13 predloga, dok je čak 111 "ostalo u bubnju". Najviše novca, milion dinara, pripalo je IC Matice srpske za 11. kolo Antologijske edicije "Deset vekova srpske književnosti", dok su po 800.000 dobili "Službeni glasnik" za dela Stanislava Krakova i "Prometej" za sedmo kolo edicije "Srbija 1914-1918". Ostalih deset "srećnih dobitnika" izvukli su po 300.000.\nIsta komisija odlučivala je i o dobitnicima u oblasti periodike i knjiga o umetnosti, a na raspolaganju je imala 5,1 milion dinara. Odobrena su 34 projekta, a odbijeno 56. Svi kojima su projekti usvojeni dobili su po 150.000 dinara.\nOd pristigle 134 prijave, komisija koja je odlučivala o književnim manifestacijama i nagradama (Bratislav Milanović, predsednik, Vojislav Karanović i Aleksandar Milanović) odabrala je tek 38 projekata. Podeljeno je 5,7 miliona dinara, i takođe na "ravne časti" po 150.000.\nMeđu odbijenima je i nagrada "Pečat vremena".\nNajveća podrška u oblasti filmske umetnosti i ostalog audio-vizuelnog stvaralaštva u 2020. očekuje dva festivala - 14. međunarodni filmski i muzički festival Kustendorf, koji dobija 8.000.000 dinara, a isti iznos namenjen je i 48. međunarodnom filmskom festivalu Fest. Ovo je odluka konkursne komisije koja je radila u sastavu Miroljub Stojanović (predsednik), Milan Konjević i Miloš Škundrić, i izabrala ukupno 53 projekta koji će biti podržani u iznosu od 49.000.000 dinara\nU odnosu na 2019, kada je Kustendorf dobio ubedljivo najveću podršku od 13.000.000 dinara, u 2020. festival na Mećavniku je zbog smanjenog budžeta jedan od najvećih "gubitnika" konkursa Ministarstva kulture. Drugi veliki "gubitnik" je 27. Festival evropskog filma Palić, kom stiže podrška od 4.000.000, umesto mesto prošlogodišnjih 9.000.000 dinara.\nFestival autorskog filma za svoje 26. izdanje može da računa na 5.000.000 dinara, koliko je dobio i prošle godine, a 16. Filmski festival "Slobodna zona" i 14. turneja festivala "Slobodna zona" dobiće podršku od 3.000.000. Za Festival glumačkih ostvarenja igranog filma "Filmski susreti" u Nišu iz budžeta ove godine stiže 2.600.000 dinara, a glavna nagrada "Pavle Vuisić", koja se na ovom festivalu dodeljuje za životno delo, biće podržana sa 900.000 dinara.\nOvogodišnji, 44. Festival filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji dobiće 1.200.000 dinara, a na isti iznos može da računa i 13. leskovački internacionalni festival filmske režije LIFFE. Za glavnu nagradu ovog festivala, Gran-pri "Živojin Žika Pavlović" izdvojeno je još 400.000 dinara. Podršku iz ovog, "dramatično smanjenog budžeta", kako su zapisali članovi komisije, izborio je i 13. međunarodni festival dokumentarnog filma Beldoks, koji će dobiti 1.000.000 dinara.\nFestival "Sedam veličanstvenih" dobija 900.000 dinara, a isti iznos dodeljen je i 6. Kosovo i Metohija međunarodnom filmskom festivalu, i 67. Martovskom festivalu.\nMedju onima koji su konkurisali za kapitalna izdanja, najveći gubitnik je izvesno SKZ. U čuvenom "Plavom kolu" neće biti potpomognuto, između ostalog, izdanje novog romana Radovana Belog Markovića "Stojna vetrenjača - bdenije", kao i "Knjiga jedanaesta" Stevana Raičkovića, "Izabrane pesme" Vaska Pope, "Eseji" Grozdane Olujić, "Ogledi" Montenja... Jedini "usvojeni" naslov iz naše najstarije edicije, pokrenute 1892. je "Knjiga o Nadeždi", zbirka tekstova o velikoj slikarki.\nNa ovom konkursu nisu "prošli" 49. Filmski festival u Sopotu, SOFEST, i 4. Ravno Selo film festival (projekat "Zilion filma", koji je prošle godine dobio iz budžeta 1.000.000 dinara), a podrška je izostala i 16. dečjem filmskom festivalu Kids fest. Na listi projekata koji nisu prioritetni za finansijsku podršku u ovom trenutku su i 3. festival francuskog filma, Međunarodni festival sportskog filma Zlatibor, Dunav film fest, Letnji bioskop FilmStreet, Evropska letnja filmska škola...


► Netanjahu: Sporazum EU-Iran isto što i saginjanje pred nacistima\nFoto: Beta/AP/Ronen Zvulun/Pool Photo\nNetanjahu je to saopštio dok evropski lideri nastoje da smanje napetost u Zalivu.\nOni pozivaju Iran da se pridržava nuklearnog sporazuma sa velikim silama iz 2015. godine uprkos tome što su se SAD povukle iz tog sporazuma i ponovo nametnule oštre ekonomske sankcije Islamskoj Republici.\nNetanjahu je optužio neke lidere da se "neće probuditi dok iranske nuklearne rakete ne padnu na Evropu".\nIzraelski lider je glasno kritikovao nuklearni sporazum s Iranom, optuživši tu zemlju da pokušava da razvije nuklearno oružje.\nIran poriče te optužbe, tvrdeći da mu nuklearni program služi u miroljubive svrhe za proizvodnju energije.\nNetanjahu je rekao da će Izrael učiniti "sve što je potrebno" da spreči Iran da se snabde nuklearnim oružjem.\nS druge strane se uveliko veruje da Izrael ima nuklearno oružje što ta zemlja nije ni potvrdila ni porekla.


Sportske.net - Ivanović krivi teren u Lučanima, da li je to glavni faktor gubljenja bodova?\nIvanović krivi teren u Lučanima, da li je to glavni faktor gubljenja bodova?\nPartizan je ponovo izgubio bodove...\nPartizan ponovo nije pobedio i to nije više novost, sedmi put ove sezone je ekipa koju sada predvodi Zoran Mirković odigrala nerešeno.\nOvoga puta protiv Mladosti iz Lučana, ali moramo priznati i da je teren bio veoma loš i da je i to uticalo na ekipu koja je želela da igra fudbal i da stvara šanse.\nTako misli i strelac jedinog gola za Partizan.\n"Na našu veliku žalost nismo uspeli da odnesemo sva tri boda sa gostovanja u Lučanima. Teren je bio očajan i jako težak za igru. Mi smo bili bolji celu utakmicu, napadali smo stalno, ali nismo uspeli da damo gol sve do samog kraja utakmice. Igrači su se borili, igrali dobro, ali mislim da zbog lošeg terena nismo uspeli da slavimo, jer se protivnička ekipa povukla nazad i bilo je teško dati gol", rekao je Đorđe Ivanović nakon utakmice.\nVeliku zahvalnost duguje Zoranu Tošiću koji je "krivac" za gol Partizana.\n"Ne treba trošiti reči o Tošketu, svi znamo gde je bio, gde je igrao i šta sve ima iza sebe. Prošao je danas pored 5 igrača Mladosti kao da ih nije bilo i šutnuo dobro na gol, golman je odbranio, a ja sam bio na pravom mestu i sproveo je u gol. Mi se već pripremamo za sledeću utakmicu protiv Zemuna gde očekujemo pobedu", istakao je Ivanović.\nPartizan naredni meč igra protiv Zemuna, a potom će na megdan Radu i Mačvi nakon čega se spušta zavesa na ovaj deo domaćeg takmičenja.\nPo meni je Ivanovic puno bolji od Gomesa, koji nezna da primi loptu ako pas malo ostriji.\nNije teren takav bio samo vama, i njimaje je bilo isto.Ovo je izgovor za mnooogo naivne...\nNe znam sta da kazem, ali ja stvarno nemam utisak da ova ekipa Partizana ume da pogine za pobedu. Znaci kiksevi se desavaju, to mogu da shvatim, cak mogu i da nema kvaliteta ako je tako, ali meni se cini da oni nemaju dovoljno zelje. Ovakve utakmice se dobijaju zeljom, ako vec ne mozes da odskocis kvalitetom, a to po meni ova ekipa nema. Na stranu to sto se, po meni, u ovu sezonu uslo sa potpuno pogresnim izborom igraca (jer nama su svi u ekipi na isti kalup, znaci ima kvaliteta, ali nema neke raznovrsnosti, sve je to na istu foru), Kosovic, Pantic, Zakaric, Djerlek, Tosic, Ivanovic, Nikolic, Zdjelar, sve su to slicni igraci, cak i Rikardo nije spic kakav treba Partizanu, vec i on vise voli da "mrsi" nego da radi nesto konkretno sa loptom. Da se ne ponavljam po stoti put, ali nama ocajnicki treba malo brzine u ekipi, jer cak i kad se napravi neki visak nista se konkretno ne uradi iz toga, opet je to neko rolanje, neka dodavanja kojima jedni druge napucavaju, neko gradjenje u mestu po 20 sekundi. Znaci, kao da se skupila ekipa sa malog fudbala i vec sam pisao negde da sam stekao utisak da Iliev voli takve igrace i bukvalno sve sto dovede je na tu foru, igraci poteza, igraci koji igraju u mestu, igraci koji vole da "carine" loptu i to je glavni razlog zasto se u ovoj ekipi nije snasao Suma nikako (mada ne kazem ni da je on nesto mnogo drugaciji od ovih). I Sale je takva vrsta igraca, ali Sale poznaje igru i Sale tacno zna kada mora na prvu, a kada mozes sa loptom da stojis u mestu, mada on sa loptom uvek gleda da ide napred i pasovi su uvek unapred, sa ovim igracima trenutno u Partizanu kad gledas utakmicu kao da gledas trening, dvadest metara unapred, pa trideset unazad. Znaci, inicijativa neka da, ali ta inicijativa je opasnija po nas, nego po protivnika.\nE decko a na kakvim si terenima do sada igrao? U Subotici je sigurno bio bolji? A sto se tice igre pa ko je bio bolji pitanje je... verovatno nismo gledali istu utakmicu a i pregled najinteresantnijih detalja pokazuje ko je bio bolji pa ti predlazem da pogledas i da se zahvalis ovima sto nisu smeli da napadnu tosica pre suta a sto bi ste vi izjesnacili malo sutra...\nJe l i dalje postoje grobari koji zaista misle da Partizan zasluzuje titulu?\nDa da..ajde molim te..\nHahaah,dobar mali,ne odise bas nekom inteligencijom,tako I deluje na terenu.\nMa kakav teren, kriv je rumeni Djokic a ima malo udela i toplo vreme na severnom polu


U privredu Kantona Sarajevo plasirano 23 miliona KM\tPrintaj E-pošta Autor Alma Redžepagić\tObjavljeno u Teme 01 Mar\n2017 U zgradi Vlade Kantona Sarajevo danas je upriličeno svečano potpisivanje novih ugovora sa firmama kojima su odobrena finansijska sredstva po povoljnim uvjetima sa subvencioniranom profitnom maržom, koja su dodijeljena na osnovu Javnog poziva i Ugovora o poslovnoj saradnji između Ministarstva privrede KS i Bosna Bank International (BBI). Riječ je o kompanijama koje dolaze iz oblasti građevinarstva, proizvodnje namještaja, proizvodnje pekarskih proizvoda, računovodstvenih usluga i projektovanja u oblasti audio i video aplikacija.\nDanašnjim potpisivanjem novih pet ugovora sa subjektima male privrede u Kantonu Sarajevo nastavljena je uspješna realizacija zajedničkog projekta Ministarstva privrede KS i BBI Banke po kojem će do kraja marta ove godine, 40 miliona KM kreditnih sredstava uz subvencioniranu profitnu stopu od strane Kantona Sarajevo biti plasirano u razvoj privrede Kantona Sarajevo.\n„Ovo je izuzetna prilika za privrednike da realiziraju svoje razvojne projekte po veoma povoljnim uslovima i zadrže postojeći ili povećaju broj zaposlenih. Do sada je iz ove linije finansirano 26 kompanija i plasirano je oko 23 miliona KM. BBI banka u svojim strateškim planovima ima za cilj jačanje privrede BiH i realizacija ovakvih projekata jedan je od načina na koji pomažemo malim i srednjim preduzećima“, izjavio je Edin Brkić, direktor Sektora za poslovanje s pravnim licima BBI banke.


EPS na najnovijoj listi NAJBOLJA srpska kompanija! Skočila čak 39 mesta - Telegraf.rs\n14/09/17 | 13:53 ≫ 14:28\nEPS na najnovijoj listi NAJBOLJA srpska kompanija! Skočila čak 39 mesta\nEPS predvodi srpsku privredu prema studiji Top 500 kompanija u centralnoj i istočnoj Evropi\nElektroprivreda Srbije je najuspešnija kompanija u Srbiji za 2016. godinu, prema studiji top 500 kompanija u centralnoj i istočnoj Evropi francuske grupe za osiguranje kredita Kofas (Coface). Sa ukupnim prihodima od 1,77 milijardi evra u prošloj godini, EPS se plasirao na 72. mesto liste i predvodi sedam rangiranih kompanija iz Srbije.\nRast prihoda za 43 odsto u poređenju sa 2015. godinom omogućio je EPS-u da skoči 39 mesta na listi i od NIS-a preuzme lidersku poziciju među srpskim firmama.\nEPS je najveća energetska kompanija u Srbiji koja proizvodi električnu energiju i obezbeđuje stabilno snabdevanje za oko 3,5 miliona kupaca u Srbiji. Sopstvenom proizvodnjom u hidro i termo elektranama EPS podmiruje potrebe celokupnog srpskog tržišta za električnom energijom.\nOko 70 odsto električne energije dobija se u termoelektranama iz lignita sa EPS-ovih površinskih kopova u Rudarskom basenu „Kolubara“ i u Kostolcu. U prošloj godini EPS je proizveo 37,6 milijardi kilovat-sati električne energije, što je druga po veličini proizvodnja električne energije u poslednjih 16 godina. Dobri proizvodni rezultati omogućili su i izvoz električne energije, što je doprinelo ukupnim prihodima u 2016. godini. U okviru reformskih mera za efikasnije poslovanje, tokom prošle godine, EPS je povećao i procenat naplate električne energije na 95,2 odsto, a smanjeni su i gubici električne energije sa 14,02 na 12,95 odsto.\nModernizacija proizvodnje, ulaganja u revitalizacije elektrana i sigurnost sistema, investicije u zaštitu životne sredine neke su od mera koje EPS realizuje na putu ka povećanju prihoda i još uspešnijem poslovanju. EPS dosledno sprovodi reforme, koje je trasirala Vlada Srbije, sa ciljem da bude još efikasnija i profitabilnija kompanija i energetski oslonac za građane i privredu Srbije.\nNajveće prihode u prošloj godini u Srbiji, pored energetskih kompanija, ostvarile su i kompanije iz auto industrije, trgovine i telekomunikacija. Naftna industrija Srbije (NIS) nalazi se na 94. mestu liste sa prihodom od 1,4 milijarde evra, Fijat-Krajsler Srbija je na 152. mestu na osnovu prihoda od milijardu evra, Merkator-S Novi Sad zauzeo je 196. poziciju sa prihodom od 857 miliona evra. Prihodi od 703 miliona evra rangirali su Telekom Srbija na 265. mestu, sa prihodom od 683 miliona evra Delez Srbija je 271. i jedini je uz EPS, bolje plasiran nego prošle godine, dok je Srbijagas zauzeo je 362. mesto sa prihodom od 519 miliona evra.\nRegulatorna kancelarija za energetiku u petak izdaje licencu za rad Elektroseveru?\nCentar grada bio bez struje, Elektrodistribucija otkrila gde se dogodila havarija\n"Ne prodajemo EPS, to je notorna laž"


Početak/Društvo/Niška Banja dobija izlaz na auto-put. Potpisan ugovor za izgradnju deonice od petlje Malča do raskrsnice Prosek\nVioleta Milićević26. januara 2022.\nDirektor Koridora Srbije Aleksandar Antić i izvršni direktor preduzeća Trejs Srbija AD Stojko Meškov, potpisali su danas u Nišu ugovor za izgradnju deonice od petlje Malča do raskrsnice Prosek. Izgradnjom ove saobraćajnice Niška Banja će dobiti direktan izlaz na auto-put.\nPotpisivanjem Ugovora prepreka više nema za realizaciju ovog važnog projekta, tako da se očekuje da radovi počnu već krajem februara, a da planirana deonica bude završena već u septembru.\n„Danas smo napravili jedan važan korak ka projektu koji je od izuzetnog značaja za čitav ovaj kraj. Izgradnjom deonice od petlje Malča do raskrsnice Prosek povezaćemo važne državne puteve i pravce koji idu od Pirota prema Sićevačkoj klisuri, prema putnom pravcu koji ide prema Svrljigu, Knjaževcu, Zaječaru, prema istočnoj Srbiji. Ovaj putni pravac će rešiti i mnoge saobraćajne probleme koji su vezani za Grad Niš – rešiće pitanje saobraćajnih gužvi, regulisaće saobraćaj, a samim tim rešiti i mnoga pitanja koja su vezana za bezbednost ljudi, ali i za zaštitu životne sredine u smislu smanjenja zagađenja i smanjenja buke“, rekao je Antić nakon potpisivanja ugovora u Gradskoj kući u Nišu.\nAntić je istakao da je inicijator projekta Grad Niš, koji je na osnovu opravdanih zahteva građana artikulisao ovu inicijativu i ovaj problem predočio Koridorima koji je već dugi niz godina prisutan u ovom delu Srbije kroz izgradnju raznih infrastrukturnih projekata.\n„Veliki je ovo dan ne samo za Grad Niš, već i za GO Niška Banja i sve ostale opštine koje gravitiraju ka Nišu, a koje će koristiti ovaj putni pravac. Podsetiću vas da smo ovu priču pokrenuli pre par godina sa pozicije načelnika Nišavskog upravnog okruga kada smo osluškivali potrebe građana. Konačno, uz odličnu saradnju sa ljudima iz Koridora Srbije i sa Vladom Srbije dobićemo ovaj izlaz za Nišku Banju, koji će značiti ne samo stanovnicima Niške Banje već i ljudima koji se bave turizmom, turistima, koji će taj izlaz sa auto-puta koristiti da bi lakše, brže i sigurnije stizali do krajnje odrednice“, istakla je gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski.\nIzgradnja deonice puta biće realizovana zahvaljujući uštedama koju su Koridori Srbije ostvarili finansirajući druge projekte, a za koja su sredstva dobijena iz kredita Evropske invensticione banke. Koridori Srbije su uradili projektno tehničku dokumentaciju, urađena je kompletna eksproprijacija zemljišta i raspisao tender za izvođača radova, na kojem je pobedilo preduzeće „Trejs“ AD Niš.\n„Trejs je kompanija koja se pokazala u ovom regionu kao odgovoran partner sa kojim smo radili niz projekata u roku i kvalitetno, tako da mislim da je to dodatna garancija da ćemo i ovaj isto tako dobro da realizujemo“, ocenio je Antić.\nVrednost projekta je 3,215 miliona evra, a rok za završetak radova je sedam meseci. Saobraćajnica koja će biti izgrađena je dužine oko 1.450 metara. Na sebi ima nekoliko važnih objekata, most preko malčanske reke, tako da će biti regulisana i sama reka u nivou tog mosta. Kako su najavili potpisnici Ugovora, sa radovima će se krenuti krajem februara, čim vremenske prilike to dozvole.\nNarodni poslanik Milija Miletić u Narodnoj skupštini Srbije izneo je predlog još septembra lane da se Niškoj banji omogući uključenje na auto put, a nešto ranije avgusta meseca prošle godine posle njegove inicijative krenula je i rekonstrukcija dotrajalog puta od niškog naselja Vrežina do Malče, a sve je rezultat peticije iz 2019. godine kada su se građani izjašnjavali i u vezi naplatne rampe i pruge Niš-Zaječar.\nAleksandar Antić Dragana Sotirovski Koridori Srbjije malčanska petlja potpisivanje ugovora\n20. februara 2022. u 12:27\nZa sada je ulaz na Nis istok, Bulevar Medijana, bulevar Cara Konstantina, Niska Banja Prosek i obratno „KORIDOR 10′ Nemoze da se izdrzi buka teretnih kamiona i kamiona koji voze za Moravski koridor kameni agregat iz KAMENOLOMA DOLAC a koji jedino tu mogu i da produ. Bez petlje kod PROSEKA NEMA ZAOBILAZNICE OKO NISA to smo imali pre 20 godina kad nije postojao auto put prema Dimitrovgradu. BEOGRAD moze da dobije toliko petlji za zaobilaznice oko Beograda a NIS nemoze da dobije jednu najvazniju petlju za grad NIS kod PROSEKA ovo kod Malce i Niske Banje je bez veze niti ce ko da se iskljuci i da ide tim putem, jer je takva zaobilaznica nepoznata za savremene Auto puteve i dalje ce biti KORIDOR 10 “ Nis istok, Bulevar Medijana, bulevar Cara Konstantina, Niska Banja Prosek i obratno. pa preporucujem da se obavezno uradi petlja na mestu kod PROSEKA .


– 20/04/2017Posted in: Aktuelno, Preporučujemo\nNa listi 10 najpopularnijih novoosnovanih delatnosti nema nijedne iz industrijskog ili proizvodnog sektora osim firmi koje se bave pripremom pića (nalaze se na trećem mestu sa 4,1 odsto). Na četvrtoj poziciji su konsultantske usluge, na petom drumski transport, dok su pogrebne usluge na šestom. Trgovina na malo i veliko nespecijalizovanom robom zauzimaju sedmo i osmo mesto, dok su na devetom i desetom mestu taksi prevoz i auto servisi.\nTokom prošle godine u Srbiji je osnovano 42.450 novih pravnih subjekata, od toga je 97 odsto u vlasništvu državljana naše zemlje dok je najveći broj firmi pokrenut na teritoriji Beograda (31 odsto).\nLjubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, kaže da se po tom pitanju Srbija ne razlikuje od drugih zemalja i da je otvaranje poslova iz domena uslužne delatnosti hit u svetu.\n– Ipak postoje i određene specifičnosti zbog čega se takve stvari dešavaju kod nas u Srbiji. Prvi razlog je taj što su vam potrebne velike finansije, kvalifikovani rukovodeći kadar i radna snaga, povoljni krediti banaka, a u Srbiji ne možete da računate ni na jednu od nabrojanih stavki. Ako neko i uspe da pokrene proizvodni privredni biznis na kraju konstatuje da njegov finalni proizvod nije tog kvaliteta da bi mogao da izdrži konkurenciju sa onima iz razvijenih zemalja – objašnjava Savić.\nOn dodaje da je drugi razlog taj što je za rad malih i srednjih proizvodnih preduzeća potrebna podrška velikih privrednih sistema. Na žalost takvih sistema u Srbiji ima sve manje, velika industrijska preduzeća nestaju, čime se mali i srednji preduzetnici obeshrabruju da ulažu u proizvodni sektor.\n– Aktivnost malih i srednjih industrijskih preduzeća direktno zavisi od poslova koje dobijaju od velikih sistema. U Srbiji je na to veoma teško računati pa se privrednici ipak odlučuju da sreću okušaju u uslužnom sektoru. Tu ako uspeju dobro je, ako pak ne, onda su u daleko manjem gubitku nego da su ušli u avanturu zvana industrijska delatnost – naglašava Savić.\nPrema njegovim rečima, problem prestavlja i to što je su nadležni u Srbiji dugi niz godina destimulisali bilo kakva ulaganja u proizvodni privredni sektor politikom jakog dinara zbog čega izvoz nije bio isplativ.\nPrivatizacioni savetnik Branko Pavlović ističe za naš list da se rezultati ispitivanja ne bi menjali ni da su bile analizirane i ranije godine poslovanja u Srbiji.\n– Stvar je u tome što država Srbija po preporukama zapadnih finansijskih institucija insistira na razvoju uslužnog sektora. Drugim rečima, razvija se samo onaj biznis koji neće biti konkurencija kapitalu koji na naše prostore dolazi sa zapada.\n– Vlasnicima kapitala iz razvijenih zemalja odgovara da Srbija bude oaza jeftinog i kvalitetnog provoda, ali istovremeno to ne žele da primene i u svojim zemljama jer smatraju da bi se to loše odrazilo na radni elan mladih ljudi. Na zapadu znaju da imamo veoma kvalitetne tehničke fakultete u Srbiji, da je kadar koji se školuje u njima veoma stručan te da mogu da ga angažuju za znatno manji novac nego onaj koji bi morali da plate u svojim zemljama a što je opet zarada daleko veća od prosečne u Srbiji. Razvoj industrije bi pak predstavljao konkurenciju za proizvode i kapital koji dolaze iz inostranstva i upravo je to razlog što se ta privredna grana u Srbiji zanemaruje i destimuliše – zaključuje Pavlović.\n(Objavljeno na sajtu dnevnog lista Danas, 20. april 2017. 12:58; fotografija preuzeta sa sajta Freeimages)


Izgradnja mosta na Drini počinje u septembru | BiH, Srbija | Al Jazeera Balkans\nResorni ministri Srbije i Bosne i Hercegovine potpisali sporazum o izgradnji novog međunarodnog mosta na putu Ljubovija - Bratunac.\nGlavni cilj ovog projekta je ubrzavanje protoka robe između Bosne i Hercegovine i SrbijeAnadolija\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije i ministar komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine, Zorana Mihajlović i Slavko Matanović, potpisali su Sporazum o izgradnji međunarodnog mosta preko rijeke Drine.\nMost obuhvata putne objekte na lokaciji Ljubovija - Bratunac, imat će dvije trake, s planiranom dužinom od 220 metara.\nVrijednost ovog projekta se procjenjuje na 12 miliona eura, javlja Anadolija.\nMinistarka Mihajlović navodi da se ne slaže s onima koji kažu da Srbiju i Bosnu i Hercegovinu razdvaja Drina, nego smatra da ih spaja, čemu svjedoči ovakav zajednički projekat.\nPočetak izgradnje mosta na putu Ljubovija - Bratunac se s velikom sigurnošću planira za septembar ove godine.\n"Danas smo potpisali sporazum dinamikom koju smo predvideli sa Bosnom i Hercegovinom. Mislim da je značajno napomenuti da su i pristupne saobraćajnice, otvaranje novog graničnog prelaza, unutar ovog sporazuma", istakla je Mihajlović.\nOna je dodala da će izgradnja mosta i pristupnih saobraćajnica, koje je potrebno rehabilitirati, trajati dvije godine.\n"Studija izvodljivosti, kao i idejni projekat, završeni su, prostorni plan opštine Ljubovija je takođe izmenjen i završen, a projekat za izgradnju trenutno je u proceduri. Dakle, svi preduslovi su tu da izgradnja počne. Mislim da ćemo u sledećoj nedelji imati javni poziv, odnosno tender, i raditi na tome da se most gradi", rekla je Mihajlović.\nGlavni cilj izgradnje ovog mosta je ubrzavanje protoka robe između Bosne i Hercegovine i Srbije.\nMihajlović je rekla da se danas, osim o sporazumu o mostu, razgovaralo i o sporazumu o cestovnom saobraćaju.\nMinistar Matanović naveo je da je sporazum zaključen nakon dužeg vremena pregovaranja.\n"Ovaj most će nam značiti mnogo za ovih sedam prigraničnih općina, u smislu toga što će omogućiti brži, jeftiniji, lakši protok i promet roba i ljudi", kazao je Matanović.\nOn je rekao da su tokom sastanka vodili i bilateralne razgovore o pitanjima koja se tiču prometne infrastrukture, povezivanja zemalja Zapadnog Balkana.\n"Postigli smo visok stupanj suglasnosti kada se radi o ovim projektima i mislim da smo uspjeli dogovoriti konkretne korake koje ćemo preduzeti na realizaciji tih projekata", zaključio je Matanović.\nNovi rok i milioni eura za Žeželjev most\nUgroženi projekti vredni 150 miliona evra


KARATE KLUB|O NAMA|KARATE KLUB VITEZ|KARATE KLUB PALILULA|BEOGRAD|KARATE KLUBOVI SRBIJA\nKarate klub “Vitez” osnovao je 2000. godine Tomislav Mitić. Za stručni rad u klubu od početka osnivanja zadužen je Igor Mitić koji je sa svojim asistentima počeo sa treniranjem karatea na levoj obali Dunava. Klub je na početku osnivanja imao 20 članova da bi se početkom 2005. godine broj povećao na 180 članova. Prvi veliki sportski rezultati napravljeni su 2004. godine kada smo imali nekoliko reprezentativca Srbije, da bi 2007. godine napravili pravi podvig kada smo na takmičenju prvenstva Beograda u konkurenciji svih uzrasnih kategorija bili najuspešniji klub u obe discipline (kate i borbe). Iste godine smo bili najuspešniji klub i na prvenstvu Srbije, a zatim i na svim značajnijim turnirima (Roda kup, Beogradski pobednik, Vitez kup, Nippon top ten, Zlatni pojas…).\nKao rezulat ovih pobeda došle su i nagrade za najbolje pojedince kluba, na prvom mestu glavnom treneru kluba kome je te godine, kao još uvek aktivnom takmičaru i prvaku države u teškoj kategoriji, dodeljena uloga selektora u borbama za seniore Beogradskog karate saveza. Pored Igora Mitića, poziv za reprezentaciju Srbije su dobili takmičari Darko Vulović, Dušan Bukumirović, Andrija Stanojković, Marija Milojković, Jovan Barabaš, Aleksandra Andrić, Mladen Mladenović, Miroslav Džodić, Ana Nikolić, Duško Kostidanoski, Nikola Kujundžić, koji su najzaslužniji za to što se i dan danas karate klub “Vitez” nalazi na samom vrhu karate sporta u Srbiji. Danas su neki od njih idoli naših mlađih takmičara koji polako pristižu i pokušavaju da naprave rezultate dostojnih našem klubu.\nKlub je član Beogradskog karate saveza (BKS) i Karate federacije Srbije (KFS) koji su članovi Evropske karate federacije (EKF) i Svetske karate federacije (WKF). U klubu vežbaju sve uzrasne kategorije od poletaraca do seniora. Karate klub “Vitez” svake godine organizuje jedinstveni, tradicionalni karate turnir pod nazivom “Vitez kup Srbije”, pod pokroviteljstvom opštine Palilula, kojoj dugujemo zahvalnost na razumevanju i podršci, sa kojom smo uspeli da iz godine u godinu okupimo sve veći broj dece, kvalitetnih takmičara seniorskog uzrasta i u tom pogledu pokažemo ozbiljnost rada kluba.


Nauka – Page 3 – Frenzy Spark Magazine\nTrendovi i smena ideja u nauci – I deo\nfrenzy spark - June 10, 2012\nEvo jedne društvene konstante: sa tačke gledišta vremena u kojem živimo (govorimo, dakle, o bilo kom dobu) jedna od najnezahvalnijih stvari je procenjivati domete i razumevati simptome prošlosti. Intelektualna istorija [ … ]\nTEDxYouth@Belgrade: Inspiracija, reakcija i akcija\nfrenzy spark - June 9, 2012 June 9, 2012\nZa TEDx događaje i govore saznala sam pre par meseci. I to sasvim slučajno, videla sam na twitteru link sa interesanim naslovom, Shawn Achor :“The Happy secret to better work”. [ … ]\nfrenzy spark - May 27, 2012\nSazrevanje naučnih potencijala čovečanstva je (bio) spor, dug, isprepletan proces rasta, sa naizmeničnim periodima stagnacije i meteorskog uspona. Kao potporni proces koji je navodio bistru ali bunovnu misao čoveka od [ … ]\nPričali smo o Aristotelu, Bekonu i Hjumu. Vreme je da se podsetimo Hjuma, zavirimo u Kantovu percepciju pojma uzročnosti i da sumiramo dosadašnje znanje stečeno ovim radom. Ne zaboravite, Hjum [ … ]\nIndukcija – II deo\nfrenzy spark - May 12, 2012 May 13, 2012\nU prošlom delu smo pokazali kako je nastao termin indukcija prikazujući Aristotelovo i Bekonovo stajalište. Kako smo najavili, u ovom delu je reč o Hjumu i njegovom delu „Istraživanje o [ … ]\nIndukcija – I deo\nfrenzy spark - May 6, 2012 May 9, 2012\nRad je podeljen u 3 celine radi lakšeg praćenja. U prvom delu će biti reči o Aristotelu i Bekonu, odnosno njihovom shvatanju onoga što nam je danas poznato kao indukcija: [ … ]\nAndrej Vidović - May 6, 2012\nSociologija kao nauka je u roku od jednog veka premostila izdašan put od discipline koja se tek hvatala u koštac sa svetom koji je ubrzano metamorfozirao u društvenu košnicu do [ … ]


Igla za akupunkturu zaboravljena u plućima : Nadlanu.com\nIgla za akupunkturu zaboravljena u plućima\nObjavljeno 12. maj 2011. / 15:06:06\nSEUL, 12. maja 2011. (Beta-AFP) - Igla za akupunkturu duga sedam centimetara izvadjena je iz pluća bivšeg predsednika Južne Koreje, podstakavši kritike na račun lekara koji praktikuju taj vid lečenja.\nIglu su prošlog meseca pronašli lekari koji su pregledali 78-godišnjeg Roha Tea-Vua, koji se žalio na intenzivan kašalj. Igla je potom uklonjena hirurškom intervencijom koja ne bi trebalo da se odrazi na zdravlje bivšeg predsednika, koji je na vlasti bio od 1988. do 1993.\nIpak, korejsko udruženje za orijentalnu medicinu zatražilo je pokretanje istrage, uz tvrdnju da njegovi članovi nisu umešani u aferu i da je za nju verovatno odgovoran lekar bez licence. "Nemoguće je da neko iskusan u tom lečenju ubaci iglu u pluća", kazao je predstavnik za štampu tog udruženja. "Želimo da se taj incident rasvetli. Onaj ko je odgovoran mora da bude kažnjen što je diskreditovao našu profesiju", dodao je. U Južnoj Koreji se orijentalnom medicinom bavi oko 20.000 ljudi.


Počinje realizacija obavezne preventivne sistemske deratizacije u objektima kolektivnog stanovanja - JKP Visoko\nObjavljeno Juni 12, 2020 Juni 15, 2020\nObavještavamo stanovništvo i etažne vlasnike koji žive u objektima kolektivnog stanovanja – zgradama u Gradu Visoko da će JKP “VISOKO“ d.o.o. Visoko, odnosno Služba za poslove stambenog upraviteljstva i održavanje objekata od utorka (16.06.2020.g) početi sa realizacijom obavezne preventivne sistemske deratizacije u svim zgradama na području našeg grada.\nPlanska obavezna preventivna sistemska deratizacija vršiti će se po Naredbi o provođenju obavezne preventivne sistemske deratizacije na području Zeničko-dobojskog kantona – proljetna faza 2020.godine, a koju je donio Ministar ministarstva zdravstva na osnovu člana 13. stav 1. Alineja 10. Zakona o zdravstvenoj zaštiti („ Službene novine FBIH“ broj: 46/10 i 75/13), člana 10. stav 1. tačka 5. Zakona o žaštiti stanovništva od zaraznih bolesti („Službene novine FBIH“ broj: 29/05), u vezi sa članom 17. Zakona o kantonalnim ministarstvima i drugim tijelima uprave („Službene novine Zeničko-dobojskog kantona“, broj: 10/15).\nObavezna preventivna sistemska deratizacija (proljetna faza 2020.godine) u Gradu Visoko provest će se u periodu od utorka (16.06.2020.g) do subote (20.06.2020.g), te se ista vrši u cilju suzbijanja širenja glodara koji mogu biti prenosioci raznih vrsta bolesti.\nOvom obaveznom preventivnom sistemskom deratizacijom bit će obuhvaćene sve podrumske, tavanske i ostale zajedničke prostorije u svim zgradama na području našeg Grada.\nZapočela realizacija radova na adaptaciji ograda na ulazima u zgrade u Gradu Visoko


Jeremić: Odnosi u opoziciji nikoga normalnog ne interesuju, ljudi hoće životne teme (VIDEO)\nBeta 11. aprila 2021. 15:40\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da „nikog živog, a svakako nikog normalnog“ ne zanimaju medjusobni odnosi opozicionih stranaka, već su gradjani zainteresovani za životne teme kao što su ekonomija, zaposlenost i zdravlje.\n„Gradjane ne bi trebalo opterećivati odnosima u opoziciji i drugim nerazumljivim stvarima. Njih zanimaju životna pitanja, u to sam se uverio u razgovoru sa narodom širom Srbije, a danas i u Beogradu“, rekao je Jeremić, na Keju kod hotela Jugoslavija, gde je kod štandova Narodne stranke razgovarao sa gradjanima Novog Beograda i Zemuna, prenela je ta stranka.\nUpitan o dijalogu o izbornim uslovima uz posredovanje Evropske unije (EU), Jeremić je odgovorio da se Narodna stranka zalaže za jedinstven nastup opozicije na osnovu zajedničke platforme i da je uvek je pozivala na jedinstvo opozicije, te da „ne vidi zašto bi se to menjalo“.\n„Uveren sam će biti dovoljno razuma u opoziciji da u dijalogu o izbornim uslovima nastupi tako da dodje do ispunjenja bar minimalnih uslova za fer i slobodne izbore, jer u suprotnom na izborima ne bi trebalo učestvovati. Narodna stranka sigurno neće učestovati na izborima ako se ništa ne promeni“, rekao je Jeremić.\n„Očekujemo u narednim danima pozive predstavnika Evropskog parlamenta. Ovo je faza dijaloga u kojoj se bilateralno razgovara sa političkim akterima u Srbiji. Mi ćemo im predstaviti naše stavove i konkretne zahteve“, dodao je Jeremić.\nJeremić je čestitao gradjanima Novog Beograda 11. april, dan te opštine.\nPredsednik Odbora Narodne stranke za sport, proslavljeni vaterpolista Danilo Ikodinović, rekao je da „nema ništa“ od obećanja ministra sporta Vanje Udovičića da će u Vrnjačkoj Banji biti uspostavljen N\nNacionalni vaterpolo trening centar i da se mora detaljno ispitati sve u vezi sa tim slučajem.\n„Nije normalno da to obećanje nije ispunjeno ni posle devet godina i sramotno je što nije uradjeno ništa, a naročito zato što su vaterpolisti pre pet, šest godina bili evropski, svetski i olimpijski prvaci. Bazeni koji su bili u Beogradskoj areni odneti su u Vrnjačku Banju, ali oni su morali da budu premešteni u zatvoren prostor, a ne ostavljeni napolju, zbog čega su sada potpuno neupotrebljivi“, dodao je Ikodinović.\nOn je naveo da nije poznato koliki će biti budžet Vaterpolo kluba Novi Beograd niti „odakle te pare dolaze“.\n„Govori se o dolasku preskupih igrača, što ne bi smelo da se dogadja, jer preti opasnost da budu potrošene ogromne sume novca kao što su u Fudbalskom savezu Srbije potrošene stotine miliona evra, a niko nije odgovarao“, rekao je Ikodinović.\nOn je podsetio da je direktor Vaterpolo kluba Novi Beograd Aleksandar Šoštar, koji je do pre godinu dana vodio Vaterpolo klub Partizan i iza sebe „ostavio dug od više od pet miliona evra, što je za vaterpolo enormna suma“.\nIkodinović je rekao da se u škole moraju vratiti dva do tri časa fizičkog nedeljno i da se i deci čiji roditelji nemaju da plate 5.000 dinara mesečno za sportske škole mora omogućiti da se bave sportomCeo video materijal možete pogledati OVDE..


Telefonski razgovor Makrona i Putina, tema Navaljni, Belorusija... - Sputnjik Srbija\n14:09 14.09.2020 (osveženo 14:12 14.09.2020) Preuzmite kraći link\nFrancuski predsednik je, kako je saopšteno iz Jelisejske palate, rekao da zvanični Pariz deli stavove EU u vezi sa trovanjem blogera i opozicionog lidera Alekseja Navaljnog i da je solidarna s Nemačkom kada je reč o koracima koje je potrebno dalje preduzeti.\nPrema Makronovim rečima, Rusija je ta koja treba rasvetli to pitanje sprovodeći detaljnu istragu.\nRanije danas, nemačka vlada je saopštila da su laboratorije u Francuskoj i Švedskoj ponovile analize uzoraka Navaljnog i potvrdile da je otrovan supstancom iz grupe „novičok“.\nJedna od tema razgovora bila je i situacija u Belorusiji, a francuski lider je Putinu rekao da je neophodno podržati političko rešavanje situacije u toj zemlji.\nU Kremlju su potvrdili da su predsednici razgovarali, navodeći da će više detalja biti objavljeno kasnije.\ntelefonski razgovor, Vladimir Putin


Čavić: “Ukinuti granične barijere između RS i Srbije” – Haber.ba\nPoslanik NDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Dragan Čavić smatra da bi ovaj entitet i Srbija trebalo da ukinu sve granične barijere kada je riječ o slobodnom protoku ljudi robe, usluga i kapitala.\nDragan Čavić - Screenshot/YouTube\n“Kada se to desi nećemo imati gužve na Rači, Pavlovića mostu, niti na bilo kojem graničnom prelazu”, rekao je Čavić “Srni”.\nPrema njegovim riječima, sve granice u pravilu prave probleme, što je najvidljivije u zemljama Evrope koje nisu članice EU.\n“Čekanje na graničnim prelazima BiH prema zemljama Šengena je stravično, a ništa bolja situacija nije između Slovenije i Hrvatske, jer Hrvatska još nije u Šengenu”, napomenuo je Čavić.\nOn je naglasio da bi cijeli region u pregovorima sa EU trebalo da izdefiniše zajednički odnos, da sve granične barijere budu potpuno ukinute, ali da, nažalost, postoji puno nacionalnih interesa zbog čega to nije realno očekivati.\nU Novom Sadu danas je usvojena deklaracije Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije koja predviđa slobodan protok robe, kapitala, usluga i ljudi, odnosno “mali Šengen”.\nTeme:Dragan Čavić, granica, izdvojeno, Republika Srpska, Srbija, ukidanje


Izetbegović: Mislim da će EBRD pomoći BiH da se pretvori u veliko gradilište - Radio Bet\n“Mislim da će to dati snažan doprinos da se konačno naša zemlja pretvori u veliko gradilište. EBRD je do sada mnogo investirao u Bosnu i Hercegovinu, veoma značajne projekte infrastrukture, ali smatram da je tek sada u stvari pravi početak rada, kreće masovna izgradnja zahvaljujući, između ostalog, EBRD-u”, konstatovao je Izetbegović.\n“U bilateralnim razgovorima sa predsjednikom obećano je da će sa 200 miliona godišnje ići na 400 miliona eura koje možemo uložiti u infrastrukturu, privatni sektor i energetiku, i da EBRD zaista svojim prisustvom ovdje i povećanjem svojih aktivnosti čini značajnu komponentu našeg razvoja i rasta BDP-a”, naglasio je Novalić.\n“Već smo uspjeli od sinoć do danas da ispregovaramo još nekih dodatnih 210 miliona eura za nastavak izgradnje obilaznice oko Doboja na koridoru Vc, gdje će biti negdje 150 miliona eura za RS i 60 miliona eura za FBiH. Osim toga, kandidovali smo i neke projekte iz energetskog sektora i obnovljivih izvora. Nadamo se da ćemo u 2019. godini da pređemo onaj famozni prag o kojem su pričali guverneri i predsjednik EBRD-a od 300 miliona eura investicija EBRD-a u jednoj godini”, rekao je Višković novinarima nakon zvaničnog otvaranja Godišnje skupštine Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).


PONOVLJEN PROŠLOGODIŠNJI SCENARIO: Sečanjci i naredne sezone u Prvoj ligi “Sever” – Sportski Info Portal\nPonovo je plasman u Super B ligu za Rukometni klub “Hercegovina” iz Sečnja ostao samo nedosanjan san. Nakon prošlogodišnjeg neuspeha u baražu za popunu, kada su porazom u Inđiji rezultatom 25:24, ispustili priliku za plasman u viši rang, Sečanjcima se i ove sezone ponovio sličan scenario.\nNaime, Rukometni klub “Hercegovina”, koji je u većem delu prvenstva 2020/21 u Prvoj ligi “Sever” držao lidersku poziciju na tabeli, pet kola pre kraja šampionata, u duelu sa direktnim konkurentom za plasman u Siper B ligu, ekipom Apatina, pretrpeo je poraz na svom terenu, što je u velikoj meri značilo i kraj nadanjima da će se u sečanjskoj opštini naredne godine gledati Super B liga.\nRukometaši Hercegovine okončali su sezonu na drugoj poziciji sa trideset pet sakupljenih bodova, odnosno skorom od sedamnaest pobeda, jednim remijem i četiri poraza, što ipak nije bilo dovoljno za plasman u Super B ligu. U viši rang takmičenja plasirao se prvoplasirani Rukometni klub “Apatin”, koji je sakupio trideset osam bodova.\nFudbalski biser iz Kleka nametnuo se trenerima iz Španije


Srpski turisti će na proputovanju kroz Severnu Makedoniju iz oba pravca u letnjoj sezoni po automobilu štedeti 760 denara (oko 12,5 evra) na putarinama, objavila je Vlada u Skoplju.\nPotparol Vlade Severne Makedonije Duško Arsovski je rekao da je vlada usvojila informaciju da su srpski turisti u letnjoj sezoni od 15. juna do 15. avgusta oslobođeni plaćanja putarina za tranzit „Koridorom 10“ (autoput „Prijateljstvo“). Arsovski je precizirao da je Ministarstvo finasija zaduženo da na račun Vlade prebaci novac za nabavku 200.000 M-smart kartica koje će se davati turistima iz Srbije na ulasku u Severnu Makedoniju iz oba pravca.\n„U vezi proračuna koliko će uštedeti jasna je stvar. Na svakoj kartici će biti 760 denara koliko košta tranzit Korodorom 10 kroz Severnu Makedoniju. Izrada kartice košta 100 denara, što znači da je po vozilu trošak 860 denara“, rekao je on na konferneciji za novinare na kojoj je objašnjavao jučerašnje odluke vlade.


Mondo\t26.02.2019 19:00\nSindi Kimberli je lepotica koja se 2015. godine našla u centru pažnje svih onih koji prate Džastina Bibera. Nabasao je na njenu sliku na Instagramu i upitao: "Bože, ko je ovo".\n"Svetska pretraga" je rezultirala sledećim: Sindi je bejbisiterka iz Španije, kojoj se zbog tog pitanja jedne od najvećih svetskih zvezda život promenio iz korena!\nOd "anonimne" bejbisiterke, postala je manekenka tražena po celom svetu, i na Instagramu je prati skoro pet miliona ljudi!\nA sada je dovedena u vezu sa šampionom Formule 1, Luisom Hamiltonom.\nLuis (34) i Sindi (20) uslikani su dok su izlazili iz njegovog privatnog aviona u Barseloni, pa svetski mediji prenose da je upravo 14 godina mlađa lepotica njegova nova devojka.\nPodsetite se devojke koja je zaludela Internet, a sada i Hamiltona! A ukoliko i dalje preferirate njegovu bivšu, Nikol Šercinger, podsetićemo vas da je nedavno objavljen njihov "kućni video".


Organske farme rastu u pariskim podzemnim garažama - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Evropska unija Organske farme rastu u pariskim podzemnim garažama\nPariz, 15. februar 2020. – Podzemne garaže u Parizu, koje su zbog sve manje automobila na ulicama francuske prestonice ostale prazne, dva mlada preduzetnika pretvorila su u idealna mesta za uzgajanje organskog povrća.\nZavaljujući svojim posebnim veštinama, Gerc, inženjer specijalizovan za termotehniku, i Šampanja, agronom, uspevaju da obezbede sve potrebne uslove za rast biljaka. Sve je tačno proračunato – obezbeđuje se vlažnost vazduha, endivije rastu u mraku, a pečurke dobijaju led osvetljenje.\n“Potrebni su nam vrlo precizni toplotni uslovi da suzbijemo bolesti i uzgajamo organsko povrće. Tako da se na parkingu uglavnom sve svodi na klimatski inženjering. Morate da stvarate jesen sve vreme: puno vlažnosti, ali i pojačanu ventilaciju“, objašnjava Gerc.\nGaraže imaju i neke prednosti nad krečnjačkim pećinama gde se obično uzgajaju pečurke, jer se u tim podzemnim prostorima može obezbediti stalna kontrola vremenskih uslova i bolja toplotna stabilnost.\nZbog toga se organsko povrće ne uzgaja na prvom, nego na drugom nivou podzemne garaže, gde nema uticaja visokih ili veoma niskih spoljnih temperatura.\nU Parizu, kao i u mnogim evropskim gradovima, ljudi više namaju automobile, ima previše parkinga, posebno u najsiromašnijim četvrtima. “Ali posetili smo i nekorišćene parkinge na Jelisejskim poljima. Bilo bi moguće uraditi nešto s tim“, izjavio je Gerc.\n“Pravili bismo i mnoge druge stvari, ali propisi u organskoj proizvodnji su veoma striktni. Španija, na primer, sigurno ne želi da Holandija može da uzgaja jagode“, kaže Gerc, prenosi Euractiv.\nPrethodno Gugl pregovara sa medijima o dogovorima za licence\nSledeće Zemlje Evropske unije odobrile strože propise o kvalitetu i dostupnosti vode\nPariz, 05.11.2020. – Francuska će postepeno zabraniti upotrebu divljih životinja u c…\nTop Tags mediji lokalna samouprava Evropska komisija konkurs Društvo Vlada Republike Srbije evropske integracije mladi vladavina prava OCD ljudska prava istraživanje Srbija i Evropska unija Evropska unija Civilno društvo


Hotel Vojvodina Sobe-francuski ležaj - Srbija Za Tebe\nSrbija/Smestaj/Zrenjanin/Hoteli/Hotel vojvodina/Soba/Sobe francuski lezaj\nHotel Vojvodina | Sobe-francuski ležaj\nHotel Vojvodina raspolaže sa 76 moderno opremljenih soba od toga su 35 sa francuskim ležajem. Kako bi svim gostima bio omogućen isti, vrhunski tretman, objekat raspolaže i sobom koja je po svom sadržaju prilagođena osobama sa posebnim potrebama. Za goste koje traže posebne pogodnosti i komfor hotel poseduje 11 apartmana i 4 biznis apartmana. Sve sobe imaju kupatilo (sa tušem ili kadom i fenom), mini bar, TV, direktnu telefonsku liniju, pristup internetu i mogućnost za termoregulaciju. Poštujući visoke standarde savremenog hotelijerstva posebno smo odvojili spratove za pušače i nepušače.\nHotel Vojvodina raspolaže sa 76 moderno opremljenih soba od toga su 35 sa francuskim ležajem. Kako bi svim gostima bio omogućen isti, vrhunski tretman, objekat raspolaže i sobom koja je po svom sadržaju prilagođena osobama sa posebnim potrebama.


Od samog početka svog delovanja Grafički kolektiv je imao sluha za nove tendencije i aktuelnosti, a izložba grupa EXAT-51 pripada najznačajnijim priredbama na beogradskoj umetničkoj sceni u prvoj polovini pedesetih godina 20. veka. To prvo predstavljanje ideja apstraktne umetnosti kod nas, značajnog umetničkog i kulturnog događaja, ima svoju profesionalnu verifikaciju u bogatoj istoriografskoj građi.\nEXAT-51 (...skraćenica od punog naziva Eksperimentalni atelier, uz 1951. kao godinu osnivanja grupe) jeste svojevrsna radna zajednica sastavljena od slikara, arhitekata, urbanista, grafičkih i industrijskih dizajnera, scenografa i likovnih pedagoga, okupljenih sa ciljem „sinteze“ svih tih disciplina, koja je na tragu duhovnog i idejnog nasleđa Bauhausa i ruske avangarde svoje programske namere predstavila javnosti Manifestom objavljenim u Zagrebu decembra 1951. godine.\nPripadnici ove grupe - Vlado Kristl, Ivan Picelj, Božidar Rašica i Aleksandar Srnec - razvili su, u oskudnim posleratnim materijalnim prilikama i još uvek netolerantnoj ideološkoj atmosferi, znatne aktivnosti (...), a među kojima posebno mesto u tadašnjoj društvenoj i kulturnoj situaciji pripada pomenutim dvema izložbama četvorice članova grupe –u Zagrebu i Beogradu na samom početku 1953. godine. Upravo u takvom društvenom i kulturnom kontekstu, sve manifestacije grupe EXAT-51, među njima i slikarsku izložbu njenih članova u Grafičkom kolektivu proleća 1953. godine moguće je shvatiti i vrednovati u punoj dimenziji njenog istorijskog značenja.\n(izvor: tekst Ješe Denegrija)\nTekst Ješe Denegrija, IZLOŽBA GRUPE EXAT-51 U GALERIJI GRAFIČKOG KOLEKTIVA 1953. GODINE (OTISAK VREMENA 70/∞, Grafički kolektiv – 70 godina, SANU, Beograd 2019.)\nJeša Denegri, Exat 51 Osnovna faktografija (The Virtual Museum of Avant-Garde)\nKatalog i pozivnica za izložbu Grupa EXAT-51, 29. mart - 5. april 1953,


EBRD predviđa rast Srbije od 3,2 odsto – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/EBRD predviđa rast Srbije od 3,2 odsto\nGlavni regionalni ekonomista EBRD-a, Peter Tabak, podsetio je na jučerašnjem predstavljanju izveštaja o tranziciji za 2019/2020. godinu “Bolje upravljanje, bolje privrede”, da je Srbija prošle godine imala najbrži privredni rast u poslednjih nekoliko godina koji je iznosio 4,4 odsto. Prema njegovim rečima, ovogodišnji sporiji rast Srbije posledica je posustajanja rasta u zemljama EU, našim glavnim izvoznim tržištima, a pre svega usporavanja Nemačke, prenosi Tanjug.\nTabak kaže da su u Srbiji zabeležene značajne pozitivne promene u javnim finansijama, pri čemu ističe da je budžetski deficit iz 2015. i 2016. godine prerastao u suficit u poslednje dve godine, kao i u prvoj polovini ove godine. Dodaje da se u izveštaju konstatuje da Srbija, ukoliko želi da ubrza privredni rast, mora da se fokusira na sektor industrije koji se, kako kaže, suočava sa tehnološkim promenama, posebno sa pojavom električnih automobila koji zahtevaju drugačije tehnologije.\nSmatra da su za brži rast srpske privrede potrebna veća javna ulaganja, borba protiv korupcije i smanjenje birokratije, odnosno težnja ka efikasnoj javnoj upravi.\nU nalazu izveštaja konstatuju se dve ključne stvari – da u poslednjih deset godina nije došlo do značajnog poboljšanja upravljanja u zemljama u kojima EBRD posluje, i da je upravljanje značajno za ekonomski rast i za osećaj sreće i zadovoljstva kod ljudi, navodi Romani.\n“To deluje malo, međutim, na godišnjem nivou to bi bio značajan rast koji bi znatno ubrzao dostizanje nivoa prihoda po glavi stanovnika Zapadnog Balkana koji imaju napredne ekonomije”, rekao je Romani.\nIstiče da je Srbija razumela značaj upravljanja i da ima odličnu agendu reforme upravljanja, posebno kada je reč o korporativnom upravljanju, naročito u državnim preduzećima. Kaže da EBRD, zajedno sa MMF-om, sarađuje sa Ministarstvom privrede Srbije i nizom kompanija u našoj zemlji, među kojima su EPS i Srbijavoz, na unapređenju korporativnog upravljanja.\n“Najbolji način da se to učini je da uključimo privatni sektor u osmišljavanje obrazovnih programa i da se ustanovama strukovnog obrazovanja kaže šta je privatnom sektoru zapravo potrebno”, ocenio je Romani.\nTo je, dodaje, važno za dve društvene grupe, uključujući i mlade i žene, koji prema analizi EBRD-a, “gube korak” i koji su suočeni sa rizikom od zaostajanja unutar radne snage.\n“Izveštaj pokazuje da poboljšanje upravljanja u kompanijama i institucijama smanjuje verovatnoću da će ljudi odlaziti iz zemlje. Ako ljudi smatraju da mogu da rade u organizaciji u kojoj su pravila jasnija i gde se ulaže u inovacije, onda žele da ostanu jer smatraju da se isplati raditi u toj kompaniji”, kazao je on.\nRegionalna direktorka EBRD-a za Zapadni Balkan Žužana Hargitai kaže da je ta banka u Srbiji prisutna 18 godina, kao i da je do sada u našu zemlju investirala više od 5,6 milijardi evra. Prema njenim rečima, EBRD smatra da bi Srbija trebalo da razvija konkurentsku ekonomiju koja je, navodi, integrisana u evropsko i globalno tržište.\n“Ekonomski rast može da se ostvari samo ako je inkluzivan, tako da moramo da uključimo sve grupe u Srbiji, mlade talente, žene, jer svi oni zajedno mogu da doprinesu ekonomskom rastu”, rekla je Hargitai.\nEBRD ekonomija Rast


EU odobrila saradnju Etihada i Alitalije, uz uslov Beogradu - Ekonomske Vesti\nEU odobrila saradnju Etihada i Alitalije, uz uslov Beogradu\n14. nov. 2014 15. nov. 2014 Ekonomske Vesti aerodrom Nikola Tesla, Alitalia, Er Srbija, Etihad\nEvropska komisija odobrila je danas, uz uslov, sporazum o saradnji aviokompanije Etihad ervejz iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Alitalije što će toj italijanskoj kompaniji omogućiti da izbegne bankrot.\nBrisel je kao jedini uslov postavio davanje odobrenja – otvaranje „slotova“, još jednoj avio-kompaniji da koristi aerodrome Fjumičino u Rimu i Nikola Tesla u Beogradu.\nEvropska komisija je saopštila da je odobrila kupovinu i naglasila da ta „odluka zavisi od toga da Alitalija i Etihad oslobode ‘slotove’ za sletanje još jedne, nove kompanije, na aerodrom Fjumičino u Rimu i (aerodrom) u Beogradu“.\nKomisija objašnjava da su sada Alitalija i Er Srbija koju kontroliše Etihad, „jedini prevoznici koji nude direktne letove na liniji Rim-Beograd“.\nEvropska komisija je navela da strahuje da „monopol“ stvoren tim savezom, na liniji Rim-Beograd „vodi rastu cena i smanjenju kvaliteta usluge putnika“, a nametnuta „obaveza je odgovor na tu zabrinutost“.\n← Cena pšenice nastavila da raste\nZaštitnik građana zaštitio Vukšu od Beograda →\nProfit aerodroma Nikola Tesla porastao za 354%


DE30-Germany 30 Indeks - Forex Broker - TradingForex.com\nGermany 30 Indeks •DE30•\nDE30 je indeks ponderisan kapitalizacijom sastavljen od 30 najvećih i najlikvidnijih nemačkih kompanija koje se kotiraju na Frankfurtskoj berzi. GDAXI ranije poznat kao Deutscher Aktien Indek (DAX) 30 uveden je 30. decembra 1987. godine u bazi vrednosti od 1000. To se često poredi sa Dov Jones Industrial Average (DJIA) u SAD i smatra kao jedan od najviše važnih indeksa za evropske investitore. Indeks se posmatra kao dobar pokazatelj nemačke ekonomije i raspoloženja investitora prema nemačkim akcijama. Nedavni procene su otkrile da DE30 članice kompanije zarađuju oko 75% od prodaje iz inostranstva zbog čega je neophodno da međunarodni trgovci gledaju performanse indeksa. Ponderisani indeksi su zasnovani na tržišnim kapitalizacijama i knjigama veličine poručbina, a sastojci su pregledaju kvartalno. Među kompanijama koje se kotiraju na Indeksu GDAXI su BMV, Siemens, Adidas i Deutsche Bank.