Nacionalna služba za zapošljavanje - Događaji - Sajam zapošljavanja u Čačku \nČačak | Događaj, 18. април 2019.\nPrvi ovogodišnji sajam zapošljavanja na području Moravičkog okruga održan je u Čačku, u prostorijama Doma kulture.\nFilijala Čačak je ove godine uspela da obezbedi izuzetnu ponudu slobodnih poslova. Učešće je prijavilo 49 poslodavaca koji imaju sedište ili registrovanu poslovnu jedinicu na teritoriji grada Čačka. Poslodavci su tražili oko 400 novih radnika različitih obrazovnih profila i stepena stručne spreme: preko 350 radnika za uslužni i proizvodni sektor u grafičkoj, mašinskoj i metaloprerađivačkoj delatnosti, inženjere građevine, mašinstva i elektrotehnike, prodavce, vozače, gumare, plastičare, radnike elektrostruke svih smerova, vaspitače, saradnike u osiguranju, a u ponudi su bila i radna mesta za osobe sa invaliditetom.\n„Sajmovi zapošljavanja su jedna od značajnih mera Nacionalne službe za zapošljavanje. Pored njih i druge, prvenstveno finansijske mere, doprinele su i dalje doprinose smanjenju broja nezaposlenih. U Filijali Čačak je u toku potpisivanje ugovora o realizaciji programa subvencionisanog zapošljavanja 32 nezaposlena lica iz kategorije teže zapošljivih, kao i potpisivanje ugovora sa poslodavcima koji će u program stručne prakse uključiti 52 mlade nezaposlene osobe sa naše evidencije. Uskoro će biti donete odluke o realizaciji projekata javnih radova na području Moravičkog okruga, na kojima će biti angažovano 45 teže zapošljivih lica i 26 osoba sa invaliditetom“, rekao je Saša Obradović, v.d. direktor Filijale Čačak NSZ, i dodao da značajnu ulogu u realizaciji lokalnih akcionih planova zapošljavanja imaju i lokalne samouprave. Posebno je istakao lokalnu samoupravu grada Čačka, koja je za podršku zapošljavanju svojih sugrađana izdvojila i ove godine oko 40 miliona dinara.\nMilun Todorović, gradonačelnik Čačka, otvarajući ovaj događaj, između ostalog je rekao: „Lokalna samouprava nastoji da obezbedi povoljne uslove i ambijent, koji će mnogi investitori prepoznati kao dobru šansu za ulaganje svog kapitala u pokretanje proizvodnje i otvaranje novih radnih mesta u našem gradu. Ove godine smo iz budžeta izdvojili 32 miliona dinara za realizaciju projekata javnih radova, programe stručne prakse i subvencionisanog zapošljavanja na novootvorenim radnim mestima, dok je država dodatno izdvojila oko 6,5 miliona dinara za realizaciju programa samozapošljavanja, što će sa našim sredstvima od 8 miliona predstavljati značajan podsticaj razvoju preduzetništva“.\n„Sajmovi zapošljavanja imaju veliki značaj za naš grad. Nadam se da će danas znatan broj sugrađana imati uspeha u pronalaženju adekvatnog posla“, dodao je na kraju Todorović, koji je potom sa direktorom Filijale Čačak NSZ obišao štandove prisutnih poslodavaca i razgovarao o njihovom poslovanju.\nVeliko interesovanje nezaposlenih bilo je na štandu nemačke kompanije Vorwerk, koja je proizvođač rezervnih delova za auto-industriju, pre svega za Audi, Daimler Chrysler, Volkswagen, BMW, Porsche, Bentley. Uskoro se planira početak proizvodnje, a u punom kapacitetu proizvodnih aktivnosti imaće oko 1.000 zaposlenih radnika. Vrednost investicije je oko 50 miliona evra, a plan je da se u narednih pet godina uredi 65.000 metara kvadratnih zatvorenog proizvodnog prostora i centar za testiranje.\nPrvih 10 radnika je zasnovalo radni odnos na neodređeno vreme i upućeno u pogone ove fabrike u inostranstvu, u cilju obuke za rad na konkretnim poslovima.\nNa evidenciji Filijale Čačak NSZ, koja obuhvata područje Moravičkog okruga, prijavljeno je 14.230 lica (8.052 žene). U Čačku je prijavljeno 7.291 lice (4.292 žene), u Ivanjici 3.514 (1.770 žena), u Gornjem Milanovcu 2.136 (1.348 žena) i u Lučanima 1.289 (642 žena).\nOtvaranju sajma prisustvovali su Milica Dačić, zamenica gradonačelnika, Miroslav Petković, sekretar Skupštine grada i Milan Bojović, pomoćnik gradonačelnika.


Đurić sa izraelskim ambasadorom (Foto Kancelarija za KiM)\nĐurić je, kako je saopšteno, izrazio očekivanje da će u predstojećem periodu Izrael, u duhu tradicionalnog prijateljstva sa Srbijom, "nastaviti da ima sluha i poštovanja za srpske državne i nacionalne interese".\n"Srpski narod će u bratskom jevrejskom narodu nastaviti da vidi prijatelja i sapatnika", i dva naroda će, istakao je Đurić, "nastaviti da se ujedinjeno bore protiv revizije istorije i za istinu o zajedničkim stradanjima".\nĐurić je novoimenovanog ambasadora informisao o toku dijaloga Beograda i Prištine i političko-bezbednosnoj situaciji na Kosovu.\nDijalog je, prema Đurićevim rečima, suštinski važan za stabilizaciju političkih prilika u regionu i ekonomski razvoj, međutim "Srbija neće u okviru procesa normalizacije odnosa ni implicitno ni eksplicitno priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Кosova".\nBriselski dijalog je, prema Đurićevim rečima, u ovome trenutku "talac nespremnosti Prištine da sprovede pre sedam i po godina preuzetu obavezu formiranja Zajednice srpskih opština".\n20.10.2021 "Nedopustivo je da se Srbima na Kosovu sudi bez čvrstih dokaza" (309)


Srpska pravoslavna crkva se još nije javno oglasila sa uputstvom za ponašanje sveštenstva i vernika u hramovima (na fotografiji detalj iz Hrama Svetog Save u Beogradu)\nProslava Uskrsa: Država između zahteva struke i crkve\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve patrijarh Porfirije naveo je, u Uskršnjoj poslanici, da njene "misli i molitve lete svih ovih dana ka svima bolesnima", a naročito ka inficiranima korona virusom, kao i ka svim lekarima i medicinskom osoblju.\n"Poštujući preporuke medicine, sami sebe, i jedni druge, i sav život svoj Hristu Bogu predajemo", naveo je patrijarh Porfirije.\nSrpska pravoslavna crkva, međutim, ne odstupa od pričešćivanja (na forogafiji detalj sa pričesti)\n"Mi u našoj eparhiji savetujemo da sveštenici pošto nije hladno vreme, kada se popuni crkva u skladu sa epidemiološkim merama, vernicima savetuju da stoje ispred crkve", naveo je Ranković.\n"Stajati napolju je isto što i stajati u hramu, pogotovo u crkvenoj porti, to je naša preporuka", dodao je.\n"To je dvomilenijumska praksa crkve. Nema druge mogućnosti pričešćivanja u pravoslavnoj crkvi osim kašičicom ili da se ne pričešćuje. Ovi vernici koji dolaze i koji se pričešćuju svake nedelje, niko do sada od njih nije dobio koronu", tvrdi Ranković.\n"Želimo da izbegnemo onaj scenario koji se desio za Sretenje, kad smo imali lepo vreme i nepoštovanje mera, što nas je dovelo do pogoršanja situacije. Možemo ga izbeći ako se ponašamo odgovorno, da proslavimo velike praznike, ali i poštujemo mere", poručio je Tiodorović.\nLekarska komora Srbije apelovala je na građane da prvomajske i uskršnje praznike provedu sa podignutom svešću o prisustvu korona virusa\n"Molimo vas i apelujemo da praznike provedete sa podignutom svešću o prisustvu virusa i da ne dozvolimo da nekoliko dana nepoštovanja mera zaštite tokom praznika dovede do novog talasa širenja infekcije", navela je Komora 29. aprila.\n"Zatvoreni prostor, ako u njemu boravi veći broj ljudi od dozvoljenog i ukoliko ne održavaju distancu i ne koriste zaštitne maske, sa sobom nosi značajan rizik", naveo je Đurić.\n"Bez obzira koliko je ukorenjen neki postupak u delu stanovništva to ne znači da ga ne treba izbegavati ukoliko nosi sa sobom rizik. Na predmetima koje koristi više ljudi može se naći ne samo ovaj virus već i značajan broj mikroorganizama", rekao je Đurić.\n"Zatvoreni prostor, ako u njemu boravi veći broj ljudi od dozvoljenog i ukoliko ne održavaju distancu i ne koriste zaštitne maske, sa sobom nosi značajan rizik", kaže epidemiolog Predrag Đurić (na fotografij detalj iz jedne od pravoslavnih crkava)\nSveti arhijerejski sinod SPC je uoči Uskrsa pozvao vernike da "ne prenebregavaju uputstva medicinskih službi i državnih organa".\nTada je Sinod SPC saopštio da su tokom liturgije povodom Uskršnjeg posta "poštovane sve instrukcije predviđene za zaštitu od COVID-19 (u hramu ne više od pet osoba, vernici ispred i oko hrama sa propisanom udaljenošću jedan od drugog)".\nTakođe je navedeno da je "nerazumno i krajnje zlonamerno očekivanje onih koji niti dolaze u crkvu, niti se pričešćuju, da će sama crkva uskratiti svojim vernicima ono što je za nju i za njih najvažnije i najsvetije – Sveto pričešće".


Srbija: Smernice za izradu programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije - Bojović Drašković Popović & Partners\n27.12.2021. BD2P Novosti, Bilteni, Konkurencija\nSrbija: Smernice za izradu programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije\nDana 24.12.2021. godine Komisija za zaštitu konkurencije (u daljem tekstu „Komisija“) je donela Smernice za izradu programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije (u daljem tekstu „Smernice“). Inspiracija za Smernice je olakšavanje usklađivanja poslovanja učesnika na tržištu sa propisima o zaštiti konkurencije, čime bi se smanjio i broj povreda istih.\nRazlog za donošenje Smernica javlja se kao potreba za boljom informisanošću učesnika na tržištu o važnosti internih akta za usklađivanje poslovanja sa pravilima zaštite konkurencije. Prema podacima Komisije, najčešće povrede konkurencije nastaju iz nedovoljne upućenosti učesnika o pravilima Zakona o zaštiti konkurencije (u daljem tekstu „Zakon“), kao i usled posledične neusklađenosti poslovanja sa relevantnim propisima.\nKomisija u Smernicama definiše program usklađenosti poslovanja kao interni akt kompanije koji pomaže da se kompanija u svom poslovanju pridržava propisa o zaštiti konkurencije koji obuhvata set aktivnosti, internih procedura i dokumenata koje učesnici na tržištu koncipiraju po sopstvenoj inicijativi, ili kao deo preuzetih obaveza u postupku pred Komisijom.\nDonošenje internog programa usklađenosti poslovanja bi trebalo da informiše sve zaposlene o njihovim obavezama koje proizilaze iz Zakona, kao i iz drugih akata, što bi dovelo i do smanjenja rizika po poslovanje usled neusaglašenosti sa propisima iz ove oblasti.\nTakođe, u Smernicama su ukratko objašnjeni koraci za izradu programa, naveden je pravni okvir zaštite konkurencije, kao i potencijalni rizici u poslovanju, kako ih identifikovati i koje su to mere prevencije kako bi se svele mogućnosti povrede propisa na minimum.


Bugarski vojnici švercovali cigarete\nDNEVNI AVAZ, 07.11.2007\nZa krijumcarenje cigareta u kampu Butmir pet pripadnika bugarskih snaga u okviru EUFORa proglašeno je krivim, potvrdio je za „Dnevni avaz“ portparol EUFOR-a u BiH Dejvid Filder (David Fielder). Proved Procitaj vise\nJoš postoji mogućnost da BiH potpiše Sporazum\nDNEVNI AVAZ, 25.10.2007\nEvropska komisija u Briselu je predstavniku BiH Osmanu Topcagicu, direktoru Direkcije za evropske integracije BiH, proteklih dana predstavila okvirne ocjene iz izvještaja o napretku BiH u evropskim in Procitaj vise\nDo kraja 2008. internet u svim školama u BiH\nMinistri komunikacija i transporta osam država u regionu i UNMIK-a potpisali su jucer u Sarajevu zajednicki plan za razvoj informacionog društva u regionu pod nazivom ‘’SEE agenda’’, a u sklopu dvodne Procitaj vise\nAlkalaj: Čekamo očitovanje Zagreba\nMinistar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj prenio je hrvatskom ambasadoru u BiH Josipu Vrbošicu stav Predsjedništva BiH o izgradnji mosta kopno Pelješac, te sada ocekuje da se zvanicni Zagreb o tome o Procitaj vise\nČović:Svi moramo stati na loptu\nDNEVNI AVAZ, 26.10.2007\nU Mostaru ce se u nedjelju na susretu bh. vodecih politicara i visokog predstavnika Miroslava Lajcaka pokušati smiriti tenzije koje evidentno postoje na domac oj politickoj pozornici. Ovo je za „Dnevn Procitaj vise\nSituacija u RS se radikalizuje\nRukovodstvo SDA jucer je održalo sastanak s predstavnicima te stranke u NSRS i organima vlasti tog entiteta i zakljuc ilo da bi donošenje najavljenih odluka o blokadi ili napuštanju državnih instituci Procitaj vise\nMost prema izbornoj pobjedi\nHrvatski premijer Ivo Sanader svecano je “po ko zna koji put”, kako su komentirali iz opozicije, otvorio radove na mostu kopno Pelješac. Pri tome, oštro je odbacio argumente BiH, koja se protivi izgra Procitaj vise\nŠpirić najavio ostavku\nVijece za implementaciju mira (PIC) jucer je saslušalo izlaganje clanova Vijeca ministara BiH. Predsjedavajuci Nikola Špiric u pomalo dramatic nom istupu najavio je i moguc u ostavku na tu poziciju, a Procitaj vise\nReforma policije neće ugroziti koaliciju\nDNEVNI AVAZ, 05.03.2008\nClanovi Kluba SDA u Zastupnickog domu Parlamenta BiH jucer su razgovarali o reformi policije, koja ce se naci na dnevnom redu predstojece sjednice tog doma. Uložit cemo amandmane i pokušati popravit Procitaj vise\nUskoro hapšenje napadača na Izetbegovićev mezar?\nDNEVNI AVAZ, 11.10.2007\nIstraga o podmetanju eksplozivne naprave na mezar prvog predsjednika Alije Izetbegovica na šehidskom mezarju Kovaci nije zaustavljena i kako saznaje “Dnevni avaz” iz dobro upucenih izvora, moguce je d Procitaj vise


je obeležje Primion proizvodа. To se odnosi na, pre svega, dizаjn kućištа, zаtim rаzvoj hаrdverа i firmverа i konаčno odnosi se na integrаciju složenih softverskih strukturа.\nSvi vаžni RFID procesi kodirаnja, kаo što su:\n• 13.56 MHz Mifare, Mifare DESFire, LEGIC advant®\n• 125 KHz Hitag, EM\nZahvaljujući jedinstvenoj tehnologiji, sve aplikacije koje se koriste za:\n• Kontrolu pristupa\n• Evidenciju rasnog vremena\n• Bezbednosne sisteme zaštite\nmogu koristiti isti hardver. Možete biti sigurni u dobijаnje nаjvišeg kvаlitetа jer je Primion odgovoran i zа rаzvoj i za proizvodnju. Istovremeno, sа Primion-om imаte zagarantovan stаlni rаzvojа novih proizvodа, nаrаvno uz punu kompаtibilnost sa već postojećim instаlirаnim Primion sistemimа. Stalni razvoj opreme je osmišljen tako da bi se troškovi montaže i servisa smanjili na minimum.\nIF nagrada za dizajn za primion proizvod:\nTakođe pored toga što su sigurna i pouzdana, naša hardverska rešenja za evidenciju radnog vremena su višestruki dobitnici nagrada. Dva proizvoda iz ’Cristal Line’ serije su osvojili internacionalnu IF nagradu za dizajn u 2008. godini:\n• Ekskluzivni DT 200 terminal za evidenciju radnog vremena\n• Moderni kristalni čitač za kontrolu pristupa\nDT 100 - Terminal za evidenciju radnog vremena\nZa sve aplikacije evidencije radnog vremena - memorija za 2.000 prijava - kompaktan oblik - slanje tekstualnih poruka sa PC-a – opcija pregleda zapisa i transakcija u online i offline modu.\nDT 100 FP - Terminal za evidenciju radnog vremena sa otiskom prstiju\nTerminal sa otiskom prstiju za oblasti visoke zaštite - memorija za 6.000 uzoraka otiska prstiju - otporni optički senzor za otiske prstiju.\nDT 200 - Terminal za evidenciju radnog vremena\nStakleni terminal koji je dobitnik nagrade za dizajn - opcije menjanja boja - poslednje tehnologije (LEGIC advant®, Mifare DESFire EV1).\nDT 400 - Terminal za evidenciju radnog vremena\nMoćno vremensko snimanje za sve aplikacije - mogućnost skidanja operativnog sistema - odlične „standalone“ (samostalne) osobine - poslednje tehnologije.\nDodatna funkcija za offline kontrolu pristupa: Prava pristupa u offline režimu mogu biti memorisana u terminalu terminala za evidenciju radnog vremena.\nDT 800 NG - Terminal za evidenciju radnog vremena\nČist grafički prikaz - integracije na postojećim mrežama - može se postaviti u filijalama (poslovnicama) - integrisane funkcije kontrole pristupa do četiri spoljna čitača.\nDodatna funkcija za offline kontrolu pristupa: Prava pristupa u offline režimu mogu biti memorisana u terminalu za evidenciju radnog vremena.\nDT 900 - Terminal za evidenciju radnog vremena\nFleksibilan i moćan - 32 bit-na tehnologija - mogućnost skidanja operativnog sistema - integrisana eternet veza - poslednja tehnologija\nDT 1000 CE - Staklani terminal za evidenciju radnog vremena\nTerminal sa poliranim staklom, dobitnik nagrade za dizajn - TFT displej sa ekranom osetljivim na dodir - specijalni efekti boja povezanih sa prikazivanjem različitih događaja.\nDT 1000 sa otiskom prstiju - Terminal za evidenciju radnog vremena\nEkskluzivni terminal sa optičkim senzorom za otisak prstiju – mnoge PC funkcije se mogu koristiti - kućište sa specijalnim efektima boja - iz familije ’Cristal line’\nDT 1000 L - Terminal za evidenciju radnog vremena i detekciju provale\nInovativna tehnologija sa atraktivnim dizajnom - elegantan terminal za evidenciju radnog vremena i detekciju provale - direktan rad preko TFT displeja osetljivim na dodir.\nDT 1000 L sa otiskom prsta - Biometrijski terminal za evidenciju radnog vremena\nSigurna indetifikacija za bilježenje vremena uz pomoć senzora za otisak prsta - pogodan za svakodnevo, visoko bezbednosno korišćenje - mogućnost podešavanja zvučnih obaveštenja - memorija do 5.000 osoba.\nPrikazni panel za evidenciju radnog vremena\nDetaljan prikaz različitih stanja - koristi se za centralu, recepciju, odeljenje za ljudske resurse, kancelarije za praćenje bezbednosti - za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupa.


BARinfo - Predsjednik Vlade primio barsku delegaciju\nPredsjednik Vlade primio barsku delegaciju\n| 23:11:2017 | 18:07:30\nPredsjednik Vlade Duško Marković primio je opštinsku delegaciju Bara povodom sjutrašnjeg Dana opštine i tom prilikom rukovodstvu i građanima čestitao praznik.\n“U Baru se dobro radi, raspolaže se sa respektabilnim kadrovskim potencijalom, realizuju se razvojni projekti, postoje planovi za razvoj u narednom periodu“, ocijenio je Marković u razgovoru sa predsjednikom Opštine dr Zoranom Srzentićem, predsjednikom Skupštine opštine Radomirom Novakovićem i glavnim administratorom Opštine Zoranom Radojičićem.\n“Pored opšte ocjene da je u barskoj opštini učinjeno dosta toga što zavređuje poštovanje, ne znači da nema otvorenih pitanja, za koje smo spremni da već u ovoj godini damo odgovore na neke od tih izazova”, kazao je Marković, iskazujući opredijeljenost da se u okviru Kapitalnog budžeta za narednu godinu podrže razvojni projekti od temeljne važnosti. Bar sa svojim potencijalima značajan je za sveukupni razvoj Crne Gore i u kooperativnosti Vlade i Opštine treba kontinuirano raditi na unapređenju uslova za život građana i otvaranje razvojnih perspektiva, rečeno je iz kabineta predsjednika Vlade.\nPredsjednik Opštine dr Srzentić i njegovi saradnici kazali su da je u Baru stvorena atmosfera optimizma i pozitivne energije, te da su u pojedinim oblastima postignuti ohrabrujući rezultati. U prvih devet mjeseci ove godine Bar je posjetilo 17 odsto više turista nego u istom periodu prošle godine, a za 16 procenata ostvareno je više noćenja u odnosu na isti period lani. U tekućoj godini realizovane su investicije u vrijednosti od 7.350.000 eura, na prigradskom i seoskom području asfaltirano je preko 20.000 metara kvadratnih površine.\nDr Srzentić je naglasio da razvojna opredjeljenja Bara, pored turizma kao strateške grane, vidi i u proizvodnji organske hrane i valorizaciji turističkih potencijala Skadarskog jezera.\nPredsjednik Marković je rukovodstvo Bara upoznao sa ohrabrujućim rezultatima implementacije Vladinih politika.\n“Postignuto je puno povjerenje međunarodnih finansijskih institucija. Uspostavljena je afirmativna saradnja sa Međunarodnim monetarnim fondom i Svjetskom bankom, popravljen kreditni rejting, unaprijeđen je poslovni ambijent. Ozbiljni investitori gotovo svakodnevno se interesuju za ulaganja u Crnu Goru. Kada se sumiraju rezultati ovogodišnje turističke sezone, imamo realne osnove da kraj godine dočekamo zadovoljni učinjenim. Stvorili smo uslove da našu ekonomiju unaprijedimo i kvalitet života u Crnoj Gori podignemo na veći nivo”, poručio je predsjednik Marković


Održan sedmi Festival mladog vina Tikveš vinarije - TU Magazin\nOdržan sedmi Festival mladog vina Tikveš vinarije\nBy redakcija on\t Nov 21, 2016 PROMOCIJE, UGOSTITELJSTVO\nSedmi po redu Festival mladog vina Tikveš vinarije održan je u Kavadarcima 19. i 20. novembra. U pitanju je autentičan koncept u regionu i svake godine obeležava se degustacijom mladog vina.\nPrijatelji Tikveš vinarije iz celog regiona, poznate ličnosti, mnogobrojni ambasadori, stručna javnost i poznavaoci vina uživali su u sunčanim Kavadarcima nazdravljajući dobroj berbi, kvalitetnom vinu i novim poduhvatima koji se pripremaju za nastupajući period.\nU 2016. godini “Tikveš” je otkupio 17,5 miliona kg kvalitetnog grožđa, od čega je preko 3 miliona kilograma obrađeneno kroz liniju mikrovinifikacije, odnosno tehnologijom “zrno po zrno”, kojom se omogucava proizvodnja vrhunskih vina.\nVinarija “Tikveš” godišnje proizvodi oko 12 miliona litara vrhunskog vina i 50% svojih proizvoda plasira na tržišta u više od 25 zemalja širom sveta, pored tradicionalnog prisustva na tržištima u Srbiji i regionu.


Imlek dobio izvoznu dozvolu za sir u Rusiju - Retail Serbia\nKako se navodi u saopštenju, Imlek će na rusko tržište izvoziti oko 300 tona belog sira mesečno, što je duplo veća količina od one koje se plasira na tržište Srbije u istom periodu, a pun kapacitet izvoza u biće ostvaren nakon dva do tri meseca, kada se i tamošnji potrošači naviknu na Imlekov sir, prenosi Beta.\nIz Imleka ističu da se izvoz u Rusiju neće negativno odraziti na količine koje kompanija plasira na domaće tržište, jer je namera da se kroz izvoz i pozicioniranje na ruskom tržištu trajno podignu količine sirovog mleka koje se proizvedu u Srbiji.\nKompanija Imlek upozorava da bi pozitivne tendencije u izvozu mogle da budu ugrožene eventualnom odlukom Vlade Srbije o smanjenju premije za mleko.\nTakva odluka učinila bi nemogućim izvoz u Rusiju, ali bi ugrozila i domaće tržište. Upravo iz tog razloga, Imlek očekuje da premije za mleko ostanu na istom nivou kao sada, navodi se u saopštenju.


O nama - Liaoning EO Technology Co., Ltd\nEO je stručnjak za žice i kablove OEM ODM sa više od 10 godina iskustva. Posvećeni smo pružanju Superior telekomunikacionih kablova, audio kablova, kablova za prenos podataka, kablova za napajanje i prilagođenog kabla itd.\nSvi proizvodi su samostalno istraživani i razvijeni od strane naše kompanije i prodaju se velikim poznatim preduzećima kod kuće. Kablovi su takođe prošli UL, CE, SGS i HDMI sertifikate.\nEO kabel je specijalizovan za proizvodnju i prodaju autentičnosti svjetskih žica, utikača, raznih produžnih kablova, kablova, klase za povezivanje, kompletnih specifikacija sigurnih proizvoda (američki UL, Europe VDE, Japanski PSE, gb CCC, SAA, Britanija BSI, BRAZIL BRAZIL, Argentina IRAM KOREA, Tajvan, južna KOREA i druge zemlje TWIAN ... autentikacija) i u skladu sa zahtevima Evropske unije za zaštitu životne sredine od ROHS-a i nezavisnog dizajna i razvoja žice za računarsku perifernu vezu, , mogu zadovoljiti potrebe kupaca na tržištu.\nMi smo profesionalni proizvođač HDMI, USB, DisplayPort, D-Sub, FFC, LAN kablova i različitih vrsta žičanih upaljača itd, koji je precizno projektovan u skladu sa međunarodnim standardima kvaliteta.\nSpecijalizovani smo za proizvodnju kablova, koji se uglavnom koriste u elektronici, električnoj energiji, energetici, finansijama, električnoj energiji, digitalnim kućnim aparatima, automobilima, komunikacijama, zvukovima, komunikacijskim dodacima, kompjuterima, televiziji, multimediji itd., Kao što su BNC konektori, F konektori, scart konektori, PAL konektori, TV utičnice i priključci, splitters, scart kablovi, RCA kablovi i drugi.\nKompanija se ponosi svojim savršenim sistemom garancije kvaliteta i kompletnom opremom moderne opreme za fizičko-hemijsku kontrolu. Poslednjih godina kompanija je uspješno prošla sertifikate standarda kvaliteta TS16949, ISO9001: 2000, UL, CE, SGS i HDMI.\nNaša linija proizvoda obuhvata: USB kablove (tip c kabl, QC 3.0 kabl) i USB adapter za tip C, MFI proizvode, Wireless Charger Pad, USB auto punjač, QC 3.0 Quick Charger stanice, tip C HUB i čitanje kartica, Mobilni uređaji (Power Bank, kućišta za telefon i držač, Bluetooth slušalice) itd.\nProizvodi su izvezeni u 28 zemalja i područja, poput Japana, Amerike, Francuske, Nemačke, Italije itd. Sa samoproglašenom uvozom i izvozom, kompanija je sposobna direktno uzimanje narudžbi stranih kupaca.\nZa optimalno zadovoljstvo klijenata obezbeđujemo sigurno pakovanje i brzu dostavu naručene pošiljke


SASTALI SE PREDSEDNIK SRBIJE I AUSTRIJSKI KANCELAR Vučić: Zamolio sam Kurca da nam pomognu u otvaranju novih poglavlja! Austrija podržava svako rešenje po pitanju KiM koje će doneti mir i stabilnost (KURIR TV)\n05.11.2018. 16:09h 05.11.2018. 17:08h\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom.\nGlavne teme razgovora bile su bilateralni odnosi, dijalog Beograda i Prištine, kao i približavanje Evropskoj uniji.\nPredsednik Srbije nakon današnjeg sastanka zahvalio je austrijskom kancelaru na poseti Srbiji.\n"Zahvalan sam Sebastijanu što vodi računa o našoj zemlji i regionu. Mi smo razgovarali o tri važne teme, o našim bilateralnim odnosima koji su dobri, ali ćemo biti još uspešniji u budućnosti i verujem da će Austrija i dalje ohrabljivati svoje investitore da dođu u našu zemlju", rekao je Vučić.\nOn je dodao da je saradnja dveju zemalja dobra na političkom, ali i ekonomskom nivou. Kaže da se krenulo u uvođenje dualnog obrazovanja, čime se omogućuje boljitak privredi.\nVučić je rekao da je molio Kurca da pomogne u putu ka EU i da pomognu u otaranju novih poglavlja.\n"Razgovarali smo i u situaciji u regionu, čini mi se da obojica razumemo da su mir i stabilnost najvažniji za dalji razvitak, ali smo razgovarali i o dijalogu Beograda i Prištine. Za nas je to teška tema, ali sam zahvalan kancelaru da Austrija podržava svako rešenje do koje bi srpska i albanska strana mogle da dođu. Kompromis je od vitalnog značaja, iako rešenje sa Albancima mali broj ljudi podržava. Ipak, spremni smo da tražimo budućnost i da se za nju borimo ", rekao je predsednik Srbije.\nVučić je dodao da je u srpskoj javnosti po pitanju KiM govorio o razgraničenju, ali da je ćutao kada su drugi iznosili drugačije ideje.\n"Spremni smo da se borimo za budućnost, ali za nas je važno da Srbija ne sme da bude ponižena, da albanska strana dobije sve. Ako je neko sprema da do takvih rešenja dođe, uvek će imati partnera za razgovor", rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da smo daleko od pronalaska rešenje po pitanju KiM, da smo miljama daleko.\n"Moramo da pokušamo rešenje za nas, za Srbe i Albance, a ne za sve druge u Evropi. Ako bismo uspeli u tome, onda možemo da očekujemo dugogodišnji mir između naša dva naroda", rekao je on.\nPredsednik je rekao da ne zna kada će biti nastravljeni razgovori u Briselu, dodavši da je očekivao da će već krenuti.\nOsvrnuvši se na provokativne izjave iz regiona, Vučić je rekao da neće komentarisati, jer želi da radi na izgradnji mira i stabilnosti i da će raditi na tome da se građani Srbije osećaju bezbedno.\nPredsednik je na pitanje novinara da li će ići u Pariz na poziv Emanuela Makrona, nakon što je zastava tzv. države Kosova osvanula u Notr Damu, rekao da ovo nije prvi put da se dešavaju ovakve provokacije, postavljajući pitanje da li onda ne bi trebalo uopšte da ide u Francusku.\n"Reći ću Makronu da mi se ne sviđa, ali da li je to razlog da ne odem u Pariz i ne razgovaram sa bilo kojim evropskim zvaničnicima. Šta je smisao, da sada ne razgovaramo i ne trgujemo sa drugim zemljama samo zato što smo uvređeni", rekao je Vučić.\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc je zahvalio na pozivu da poseti Srbiju, i da mu je drago da dve zemlje imaju snažnu povezanost i dobru saradnju.\n"Želim da čestitam razvojima koji se dešavaju u Srbiji, kao i vama Aleksandre Vučiću. Imali ste veoma teške reforme, i naša zajednička stremljena su da ove godine budu otvorena nova poglavlja", rekao je Kurc.\nOn je dodao da je po pitanju dijaloga Beograda i Prištine da je bitno da ne samo da bude nastavljen, nego da uskoro dođe do završetka.\n"Veoma je bitno da Beograd i Priština pronađu rešenje koje će bitni pogodno za obe strane. Bitan nam je miran suživot, i da u ovom delu Evrope bude mira i stabilnosti, a ne nereda. Ja se nadam da će takav uspeh biti moguć i ovaj region zaslužuje da postane deo EU, i sigurna sam da će EU biti potpuna sa zemljama sa ovih prostora", rekao je Kurc.\n"Mi smatramo da ukoliko ovde u regionu dođe do sporazuma, koji će doneti mir onda mi nećemo stati na put takvom dogovoru. EU ne može da bude smetnja, moramo biti podrška, ali smo svesni da je dug put ka pronalasku rešenja", rekao je Kurc.\nKada je reč o migrantskoj krizi, Kurc kaže da je to bio veliki izazov za celu EU, ali da su zemlje zapadnog Balkana podržale lidere EU. On je ovom prilikom zahvalio Vučiću na svemu što je uradio tokom migrantske krize.\nInače, iz Beograda, Kurc večeras putuje u Prištinu, gde su, u utorak, planirani razgovori sa predstavnicima privremenih vlasti na Kosovu, Hašimom Tačijem i Ramušom Haradinajem. Na Kosovu, Kurc će posetiti i austrijske vojnike pri Kforu.\nKURC STIŽE U BEOGRAD: Vučić i Brnabićeva danas sa austrijskim kancelarom\nPOSLE BEOGRADA, IDE I U PRIŠTINU: Austrijski kancelar Kurc u ponedeljak stiže u Srbiju\nAleksandar VučićSebastijan Kurcsastanadijalog Beograda i Prištine\nĐOKOVIĆ JE ZVER! Evo šta je Novak rekao o svojoj ČUDESNOJ igri u Dubaiju (VIDEO) 652\nOVAKO SE SRPSKI SELJAK BORI PROTIV VIRUSA: Beli luk, vruća rakija, slanina i vunene čarape naš su pancir! VIDEO-ANKETA 4\t479


Vesti – 34. Beogradski jazz festival\nAlt saksofonista i kompozitor Uglješa Novaković školovao se u Gracu, da bi se kao svež diplomac već našao u orkestru Soul Connection Duška Gojkovića. Karijeru je nastavio između Zagreba i Beograda, džeza i pop muzike, aranžiranja za big bendove i snova o sopstvenom sastavu. Debi album “Tales from the Past” (Metropolis Jazz) sadrži autorske numere u maniru postbapa i sa inspiracijom u muzici Kenija Gereta, Majkla Brekera i Krisa Potera.\nEklektična muzika sastava Fish in Oil predstavlja organski spoj bluza, svinga, fri-džeza, šansone, fankija, surfa i panka, a delimično je nadahnuta ambijentima Džona Zorna, Marka Riboa i Toma Vejtsa. Dugogodišnji omiljeni sastav beogradskih klubova, danas nastupaju po festivalima širom zemlje, kao i u inostranstvu, promovišući jedno od najambicioznijih ostvarenja u istoriji srpske instrumentalne muzike, dvostruki album “Tri ključa”.\nDom omladine Beograda poziva sve zainteresovane studente završnih godina fakulteta umetnosti, produkcije, organizacionih nauka, novinarstva, medija i komunikacija da volontiraju kao saradnici na 34. Beogradskom džez festivalu. Festival će biti održan u svim prostorima Doma omladine Beograda kao i u Kombank dvorani od 25. do 29. oktobra 2018. godine.


Evropske diplomate u poseti Industrijskoj zoni u Paraćinu (VIDEO)\nZamenica šefa Delegacije Evropske Unije Mateja Norčić Štamcar u pratnji zamenika ambasada dvadesetak evropskih država u Srbiji u pratnji predsednika Opštine Paraćin Saše Paunovića i lokalnih predstavnika obišla je 3. oktobra paraćinsku Industrijsku zonu “Zmič”. Opremanje ove zone u prethodnom periodu EU je pomogla sa blizu 300.000 evra i tom prilikom je finasijski pomogla i pojedina preduzeća koja posluju u okviru Industrijaske zone. Tim povodom strani ambasadori obišli su i kompaniju “naturo gusto” koja uspeštno posluje zahvaljujući bespovratnim sredstvima Evropskih donatora.\nEvropska unija do sada je u infrastrukturno opremanje Industrijske zone “Zmič” za izgradnju saobraćajnice uložila blizu 300.000 evra. Prema rečima predsednika opštine Saše Paunovića pomenutim sredstvima uređena je vodovodna i kanalizaciona mreža i javna rasveta s ciljem otvaranja novog bloka parcela za potrebe budućih investitora.\n” Postojeće zemljište u Industrijskoj zoni “Zmič” je već prodato kupcima koji uveliko grade svoje prodajne objekte ovde. Zato se sada ukazala potreba da prostor proširimo za novi broj parcela i hvala Evropskoj Uniji na pomoći u tome.\nDo sada imamo 20 kupaca zemljišta, 3 rešenja o prodaji su juče bila na skupštini, što znači da smo prodali svo industrijsko zemljište do izgradnje nove saobraćajnice.\nSada otvaramo novi blok parcela, a u okviru postojećeg zemljišta gradićemo i Industrijski park za Švedsku kompaniju “Rimaster”. Očekujemo da u narednim godinama u tom industrijskom parku posao nađe, kako su oni rekli, do 1.000 radnika uz ovih postojećih 20 malih kompanija koje će nastaviti da rade”, kazao je Paunović.\nOn očekuje da će u narednih 5-6 godina uz “Rimaster” u Paraćinu uspešno poslovati još nekih 30 do 40 malih i srednjih kompanija na opštinskom zemljištu, kao i da će Industrijska zona biti proširena na zemljište koji je trenutno u rukama privatnih vlasnika .\nZamenici ambasadora Evropskih zemalja, prema rečima šefice Mateje Norčić Štamcar već 5. put obilaze Srbiju, kako bi videli na koji način se realizuju projekti koje su finansijski podržali.\n” 2/3 celokupne pravne podrške Evropske unije se implementirana na lokalnom nivou i zato je za nas iz delegacije EU jako važno šta se dešava na lokalu. Paraćin je dobar primer kako treba da se radi i posluje i mislim da smo ostvarili jako lepu saradnju.\nJoš 2014. godine pomogli smo u sanaciji odbrane od poplava, a sada smo tu da vidimo primer malog preduzeća koje je dobilo jedan grant za prehrambenu industriju i koje je napravilo jednu lepu priču zahvaljujući EU projektu i pomoći”, kazala je Norčić Štamcar.\nPogledajte izjavu zamenice šefa Delegacije Evropske unije Mateje Norčić Štamcar:\nPrvi čovek Paraćina uručio je zamenici šefa diplomatije zahvalnicu zbog ulaganja Evropske unije u razvoj opštine.\nNakon toga, Evropske diplomate uživale su u degustaciji proizvoda kompanije “Natura gusto”, pirinčanim galetama i čipsu.\nDirektor kompanije Miroslav Radivojević zahvalio se na poseti, ali i bespovratnoj podršci koja mu je pružena.\n“Zahvaljujući bespovratnim sredstvima koja smo dobili od Evropske unije kupili smo novu mašinu i počeli proizvodnju u novoizgrađenom objektu. Imamo u planu da u narednom periodu proširimo proizvodnju i zaposlimo još dva nova radnika”, kazao je Radivojević.\nPodsećamo, Evropska unija u Srbiju je do sada uložila oko 4 milijarde evra bespovratne pomoći kroz različite donacije.\nKroz programe EUPRO u Paraćin već investirano oko 650.000 evra\nPre obilaska zone delegacija Evropskih diplomata je u zgradi Opštine prisustvovala prezentaciji evropskih projekata i razgovarala sa Paunovićem o razvojnim prioritetima i potrebama Paraćina.\n“Preko programa EUPRO već je oko 650.000 evra investirano u projekte koji se sprovode na teritoriji opštine Paraćin, a pored Industrijske zone i lokalnih preduzetnika, podržano je i unapređenje Geografskog informacionog sistema (GIS).\nParaćin ima potpisane ugovore o realizaciji više broja projekata koji se finansiraju međunarodnim sredstvima, u koje spada i izgradnja novog sistema odbrane od poplava, koji je u finalnoj fazi, te unapređenje vodosnabdevanja.\nOvaj projekat je takođe u punom zamahu – grade se dubinski bunari i rekonstruiše gradska vodovodna mreža, a u toku je zamena oko deset kilometara glavnog voda Izvor-Paraćin”, istakao je Paunović.\nPaunović je dodao da poslednju fazu izgradnje Industrijske zone država nije pomogla finansijski, ali je pomoći bilo u proteklih nekoliko godina prilikom početka formiranja zone.\nMeđutim, kako saznajemo, ova pojedinačna pomoć Evropske unije po vrednosti prevazilazi sredsva koja je opština Paraćin ranije dobila od države.\nDELEGATI evropska unija industrijska zona Paraćin poseta Saša Paunović zmič\nPoplave u Srbiji – Evropska unija nastavlja da pruža...\nOd 1. jula otvorene granice EU za građane Zapadnog...\nJoš 90 tona medicinske opreme sletelo na Nikolu Teslu...


Moskva: Opasna „logika ulice“ u Makedoniji - 09.05.2015, Sputnik Srbija\nMoskva je upozorila na opasnu „logiku ulice“ u Makedoniji i pozvala političke snage u toj zemlji na konstruktivni dijalog, a međunarodnu zajednicu, pre svega... 09.05.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, moskva, kumanovo, ministarstvo spoljnih poslova, severna makedonija\n18:40 09.05.2015 (Osveženo: 10:48 24.08.2021)\n© SputnikSukobi u Kumanovu - Makedonija\nMoskva je upozorila na opasnu „logiku ulice“ u Makedoniji i pozvala političke snage u toj zemlji na konstruktivni dijalog, a međunarodnu zajednicu, pre svega misiju OEBS, da maksimalno pomognu u tome.\nU saopštenju ruskog Ministarstva spoljnih poslova izražava se zabrinutost zbog porasta antivladinih istupanja I ističe da se eskalacija nasilja uspeva izbeći umnogome zahvaljujući adekvatnim postupanjem organa reda i kompetentnih vlasti zemlje.\n„Ipak, izbor u korist logike ulice i famoznog scenarija ‚obojene revolucije‘ koji je napravio niz opozicionih pokreta i nevladinih organizacija, inspirisanih između ostalog i sa Zapada, preti opasnim posledicama. One mogu da se prodube međuetničkim trvenjima u višenacionalnoj Makedoniji i susednim zonama Balkana koje su krajem devedesetih — početkom dvehiljaditih prošli kroz ozbiljna konfliktna iskušenja“, navedeno je u saopštenju.\nU Moskvi ističu da sa zabrinutošću prate informacije o oružanom incidentu u Kumanovu i da računaju da će situacija u najskorije vreme biti normalizovana, a sve okolnosti onoga što se desilo temeljno istražene.\n„Pozivamo sve političke snage Makedonije na konstruktivni dijalog, a međunarodnu zajednicu, pre svega Misiju OEBS, da maksimalno pomognu u tome. Uvereni smo da takav dijalog treba da se odvija strogo u institucionalno-pravnom polju. To bi u najvećoj meri odgovaralo interesima prijateljske Makedonije i zadacima očuvanja i jačanja regionalne stabilnosti i bezbednosti“, poručuju iz Moskve.


Svojim dopisom broj 148-II-483-01-249/2/2018 od 7. maja 2018. godine, Uprava carina Srbije je obavestila Ministarstvo finansija da je od strane carinskih organa Republike Turske imejlom dobijena informacija, počev od 28. maja 2018. godine, na snazi elektronsko izdavanje uverenja o kretanju robe EUR.1 i da će se u prelaznom periodu do 1. januara 2019. godine, ove isprave izdavati na oba načina (i tradicionalno i elektronski). S tim u vezi, zatražen je stav ministarstva o mogućnostima za prihvatanje dokaza o poreklu koji se na ovaj način izdaju.\nUzimajući u obzir i naknadnu imejl prepisku sa turskom stranom od 27. jula 2018. godine, Ministarstvo finansija je svojim aktom broj 483-00-01028/2018-17 od 31.07.2018. godine, obavestilo o sledećem:\nPostupak izdavanja uverenja o kretanju robe EUR.1 propisan je Protokolom II o definiciji pojma "proizvodi sa poreklom" i metodama administrativne saradnje uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Republike Srbije i Republike Turske ("Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori", broj 105/09). Ovaj protokol je na snazi sve dok se ne steknu formalni uslovi za primenu Regionalne Konvencije o pan-evro-mediteranskim preferencijalnim pravilima o poreklu ("Službeni glasnik RS", broj 7/13).\nČlanom 17. stav 2. Protokola II propisano je da za svrhu izdavanja i overe dokaza o poreklu izvoznik ili njegov ovlašćeni predstavnik popunjava uverenje o kretanju robe EUR.1, čiji su uzorci dati u Prilogu III ovog protokola. Pomenuti obrasci popunjavaju se na jednom od jezika na kojima je Sporazum potpisan i u skladu sa odredbama nacionalnog zakonodavstva zemlje izvoznice. Rubrika 11. uverenja o kretanju robe EUR.1, mora imati potpis ovlašćenog carinskog službenika.\nUvidom u imejl prepisku sa turskom stranom, kojom se detaljno pojašnjava način i postupak elektronskog izdavanja EUR.1, uz dostavljene uzorke otisaka pečata (2 komada), od kojih se jedan koristi za elektronsko izdavanje i overu EUR.1 (dimenzija 30h30mm, bez serijskog broja) i drugi koji se u prelaznom periodu do 1. januara 2019. godine koristi za tradicionalno izdavanje i overu EUR.1 (dimenzija 40h40mm, sadrži serijski broj), konstatovano je sledeće:\n-elektronski izdati EUR.1, imaju istu formu i sadržinu kao i tradicionalno izdati;\n-za EUR.1 koji se izdaju i potvrđuju elektronskim putem, koristi se carinski pečat dimenzija 30h30mm, bez serijskog broja, koji se štampa direktno putem elektronskog sistema;\n-za EUR.1 koji se u prelaznom periodu do 1. januara 2019. godine, izdaju i potvrđuju na tradicionalni način, koristi se carinski pečat dimenzija 40h40mm, koji sadrži serijski broj i koji je otisnut u mastilu od strane carinskog organa koji potvrđuje EUR.1;\n-za EUR.1 koji se izdaju i potvrđuju elektronskim putem, od 28. maja 2018. godine, može se potvrditi verodostojnost ovog dokumenta korišćenjem odgovarajuće veb stranice navedene na desnoj strani ili na dnu EUR.1, ili na osnovu QR-koda otisnutog u rubrici 11. EUR.1, koji kada se skenira upućuje na veb stranicu. QR-kod nije zamena za potpis ovlašćenog carinskog službenika koji potvrđuje EUR.1.\n-kako bi se carinske službe zemalja uvoznica obezbedile u pogledu važnosti EUR.1, od 12. jula 2018. godine uvedena je obaveza stavljanja potpisa ovlašćenog carinskog službenika na elektronski izdate EUR.1.\nTakođe smo obavešteni da je u praksi moguće da u prelaznom periodu, do 1. januara 2019. godine, usled tehničkih problema sa sistemom, budu poslati različito potvrđivani EUR.1 i to:\n-EUR.1 izdati i potvrđeni na tradicionalni način, u rubrici 11 overeni su carinskim pečatom dimenzija 40h40mm sa serijskim brojem, koji je otisnut u mastilu, uz potpis mastilom ovlašćenog carinskog službenika;\n-EUR.1 izdati i potvrđeni elektronski, overeni su carinskim pečatom dimenzija 30h30mm bez serijskog broja i bez potpisa ovlašćenog carinskog službenika; i\n-EUR.1 koji su od 12. jula 2018. godine izdati i potvrđeni elektronski, overeni su carinskim pečatom dimenzija 30h30mm bez serijskog broja i sa potpisom ovlašćenog carinskog službenika.\nImajući u vidu gore navedeno, mišljenja smo da je elektronski način izdavanja EUR.1 prihvatljiv, s obzirom da ovako izdati EUR.1 imaju istu formu i sadržinu kao i tradicionalno izdati EUR.1 i da je dostavljen uzorak carinskog pečata dimenzija 30h30mm, bez serijskog broja, koji se štampa direktno putem elektronskog sistema. Takođe su prihvatljivi i EUR.1 koji se u prelaznom periodu do 1. januara 2019. godine izdaju i potvrđuju na tradicionalan način i koji su overeni carinskim pečatom dimenzija 40h40mm, koji sadrži serijski broj i koji je otisnut u mastilu od strane carinskog organa koji potvrđuje EUR.1. Ovo pod uslovom da su i elektronski i tradicionalno izdati EUR.1 potpisani od strane ovlašćenog carinskog službenika.\nShodno gore navedenom, radi pravne sigurnosti, savetujemo da se prihvataju elektronski EUR.1 koji su izdati nakon 12. jula 2018. godine, odnosno od datuma kada je uvedena obaveza stavljanja potpisa ovlašćenog carinskog službenika.\nElektronski izdati EUR.1, u periodu od 28. maja 2018. godine do 12. jula 2018. godine, dok turska carinska administracija nije uvela obavezu potpisivanja elektronskih uverenja EUR.1, se takođe mogu prihvatiti za primenu preferencijalnog tarifnog režima predviđenog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske. Međutim, u ovom slučaju se mole carinarnice da izvrše analizu, i gde smatraju neophodnim, iniciraju naknadnu proveru po osnovu opravdane sumnje u stvarno poreklo robe ili u autentičnost uverenja EUR.1.\nNapominjemo da je pomoću čitača QR-koda ili pomoću linka navedenog na samom elektronski izdatom uverenju EUR.1 moguće izvršiti uvid u podatke o istom.\nElektronska uverenja EUR.1 koja su izdata od 12. jula 2018. godine, a ne sadrže potpis ovlašćenog carinskog službenika će se dostaviti Upravi carina, Sektoru za tarifske poslove, Odeljenju za poreklo robe na naknadnu proveru po osnovu opravdane sumnje. S tim u vezi podsećamo na mogućnost polaganja obezbeđenja plaćanja carinskog duga koji bi mogao nastati kod opravdane sumnje u poreklo robe.\nUkoliko Uprava carina bude raspolagala novim činjenicama u vezi elektronskih uverenja EUR.1, o tome ćete odmah biti obavešteni.\n(Akt Uprave carina broj 148-II-483-01-249/9/2018 od 03.08.2018. godine)\nIzvor: Vebsajt Uprave carina, 06.08.2018.


Ruske kompanije razmišljaju da deo svoje proizvodnje iz Turske prebace u Srbiju - Edukaplus\nRuske kompanije razmišljaju da deo svoje proizvodnje iz Turske prebace u Srbiju\nMarko Čadež Veliko je interesovanje ruskih kompanija iz sektora auto delova da dobar deo svoje proizvodnje iz Turske prebace u Srbiju, rekao je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije nakon 14. zasedanja Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju dve zemlje, koje je održano 12. januara u Beogradu.\n– Privredna komora Srbije u kontaktu je sa tri velike ruske fabrike sa kojima ćemo posetiti srpske kompanije potencijalne dobavljače, kao i mesta gde bi mogli da prebace proizvodnju, što bi za privredu Srbije bilo veoma važno – istakao je Čadež.\nPredsednik PKS ukazao je i na velike mogućnosti i obostrani interes srpske i ruske privrede da se intenzivira saradnja u prehrambenoj industriji.\n– Osim interesovanja ruskih firmi da trguju i prave kooperacije sa srpskim, jedna naša velika proizvodna kompanija u pregovorima je da u Rusiji otvori pogon za proizvodnju sokova i dečje hrane – objašnjava Čadež.\nPredsednik PKS podsetio je na inicijativu formiranja logističko distributivnog centra za plasman poljoprivredno prehrambenih proizvoda iz Srbije u Rusiju, što bi doprinelo unapređenju izvoza, posebno malih i srednjih srpskih kompanija na to veliko tržište. Komora je, po rečima Čadeža, aktivna u formiranju centra i spremna je da preuzme centralnu ulogu u toj inicijativi. U tome je važna podrška ruske strane, institucija obe zemlje, kao što su fitosanitarne, veterinarske i druge inspekcije, kao i velikih kompanija da se okupe i privuku male i srednje firme.\nČadež je rekao da se na zasedanju Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju u Palati Srbija razgovaralo o konkretnim temama među kojima su bile i unapređenje transporta robe, smanjenje troškova prevoza, kao i konekcija Dunavom koja je ocenjena kao dobra perspektiva da se obezbedi stabilan i isplativ transportni pravac.


Velika Britanija će zbog nedostatka radne snage i poremećaja u lancima snabdevanja stranim mesarima po hitnom postupku ponuditi 800 viza na šestomesečni period, izjavio je ministar životne sredine George Eustice.\nFarmeri širom zemlje objašnjavaju da su Bregzit i pandemija kovida-19 izazvali pravi egzodus radnika iz istočne Evrope koji su radili u klanicama i pogonima za preradu mesa, ostavljajući svinje da se gomilaju na farmama i poljima širom zemlje.\n“Omogućićemo radnicima iz klanica i pogona za preradu mesa da, u okviru programa za sezonske radnike, dođu na šest meseci”, objasnio je Eustice.\n“To će nam pomoći da rešimo problem prevelikog broja svinja na farmama i omogućiti proizvođačima mesa da zakolju što više svinja”, dodao je ministar.\nPrema njegovim rečima, biće potrebno oko 800 mesara. Takođe je objasnio da su industrija proizvodnje svinja i prehrambena industrija uopšte, zbog pandemije, a ne bregzita, izgubile veliki broj radnika.\n“Mogli su ostati, ali je veliki deo njih hteo tokom teškog perioda pandemije biti sa svojim porodicama, pa su napustili Britaniju”, rekao je Eustice.\nTakođe je najavio da će pravila o prevozu za vozače iz EU biti ublažena i da će tokom dvonedeljnog razdoblja moći u Britaniju putovati koliko žele.


ХАРАДИНАЈ почиње разбијање Црне Горе!?\nHARADINAJ počinje razbijanje Crne Gore!?\nUkoliko Ramuš Haradinaj pobedi na kosovskim izborima i preuzme funkciju prištinskog premijera, pitanje demarkacije sa Crnom Gorom (koja je uslov za viznu liberalizaciju) počeće da se rešava „od nule“.\nOvo je utorak saopštio Haradinaj, lider Alijanse za budućnost Kosova, dodajući da je trenutna verzija za njega neprihvatljiva! A to znači da bečki sporazum iz avgusta 2015. godine, koji su parafirali tadašnji predsednici vlada Igor Lukšić i Hašim Tači, u slučaju pobede Haradinajeve opcije za kosovsku stranu neće biti validan.\nCrta koju su oni povukli (administrativna granica dužine 79 km) za tamošnju opoziciju je neprihvatljiva jer je, kako tvrde, Kosovo ostalo kratko za 8.229 hektara. Uz to, po njihovim „merenjima“ Crna Gora je „ušla“ 40 kilometara na teritoriju KiM, što se mora korigovati.\nDržavni organi Crne Gore su još ranije istakli da je za njih bečki dogovor „završena priča“, a da će imati strpljenja da se politička situacija kod komšija sredi. S druge strane, crnogorska opozicija ne krije ogorčenje zbog, kako kažu pasivnog odnosa vlasti u Podgorici prema ovom pitanju, koje koliko već sutra može postati problem.\n– Projekat „velike Albanije“ usmeren je i na deo teritorije Crne Gore. Pošto Kosovo ne priznaje suverenost i teritorijalni integritet naše države, Vlada Crne Gore morala bi da povuče svog ambasadora u Prištini, a ambasadora Kosova u Podgorici proglasi personom non grata – kaže Medojević. – Imajući u vidu da je ova Vlada Crne Gore marionetska, anticrnogorska i izdajnička, ona mora da prihvati ovakva poniženja i da, kao nikad u istoriji obruka državu Crnu Goru.\nOn je u ime Pokreta za promjene, kao državotvorne crnogorske stranke, pozvao sve suvereniste i Crnogorce da stanu uz Demokratski front i „zaustave ponižavanje i izdaju Crne Gore“.\nGlupi Haradinaj, umesto da se obrati Vucicu koji ce da mu pokloni Gazivode i jos preko toga od svoje dedovine Srbije.\nHaradinaj i Svi Šiptari - Albanci , EU i NATO-a i SAD i UN imaju isti CILJ svesti Srbiju na Beogradski pašaluk!SVI su isti njihove ruke su krvave! građani Srbije ne žele da promene Ustav Srbije . Ne želimo da se iz Ustava izbriše Kosovo .Kosovo nedamo nikome.Tači i Haradinaj trebaju da odgovaraju za sve svoje zločine. Kosovo je savez bandita i mafijaša sa svetskim političkim ELITAMA i od 90te u zagrljaju KLINTONA ! Ako Srbija ide u NATO- avtomatsko prizna KOSOVO kao državo! Srbija je okupirana ali to NIKO NE SME da kaže javno, osim Čedo, Članstvo u NATO je najčvršća garancija za koju se treba opredeliti”!!!""" Gazda Kosova je Vašington .Šiptari su proglasili Kosovo kao državu 17 februara 2008, a tada na vlast u Srbiji su bili Koštunica i Tadić .\nHaradinaj nema nikakve sanse protiv Crne Gore! - U Crnoj Gori ima vise generala nego vojnika, a to je sila sa kojom treba racunati. Drugo a veoma znacajno je to sto je NATO uz CG. tako ce polomiti zube na CG.


Aleksandar Mitrović, srpski reprezentativac i fudbaler Fulama, je nakon sjajne partije i dva postignuta gola u 13. kolu Premijer lige, po četvrti put proglašen za igrača utakmice od strane londonskog kluba.\nTim sa "Krejven Kotidža" je rezultatom 3:2 pobedio Sautempton, i nakon sedam izgubljenih mečeva konačno slavio. Mitrović je još jednom dokazao da je u neverovatnoj formi, pa je nakon postignutog gola za reprezentaciju Srbije, nastavio svoj golgeterski učinak i na ostrvu. Dokaz da je centarfor Fulama bio dominantan u ovoj utakmici leži u tome da je on dobio prvih deset duela sa protivničkim fudbalerima, i uz to je imao dva dodavanja koja su okarakterisana kao "ključna".\n"Mitrogol" će sledeću priliku da nastavi trešenje protivničkih mreža imati protiv Čelsija drugog decembra u okviru 14. kola engleskog šampionata.


Banatsko Aranđelovo » Blog Archive » Hajduk trenutno na drugoj poziciji\nponedeljak, 26. septembar 2016. 08:58 admin\nTako su Podlokanjčani upisali ukupno 7 od mogućih 9 bodova iz prethodna tri meča, što im je obezbedilo trenutno visoku drugu poziciju na tabeli.\nSa druge strane, Slavija je u 3. kolu dočekala kod kuće ekipu Tornjoša i pobedila sa 2:0, ali je zatim u sledeća dva meča remizirala najpre sa Tromeđom u Majdanu, bilo je 1:1, a zatim i sa Šampionom iz Oroma kod kuće, bilo je 2:2.\nSa ukupno osvojenih 5 od mogućih 9 bodova iz prethodna tri meča, Slavija je pokvarila svoj plasman na tabeli, tako da trenutno zauzima tek šestu poziciju, što je ispod očekivanja ekipe iz Banatskog Aranđelova.\nUtisak je da je Slavija „skupo“ platila promašaje svoje napadačke linije u utakmicama protiv Tromeđe i posebno Šampiona, budući da su na pomenutim mečevima naši momci bili daleko bolji rival na terenu.\nU narednom kolu, Hajduk gostuje Šampionu u Oromu i to će biti duel trenutno dve najbolje ekipe u prvenstvu, posmatrajući tabelu. Nadamo se da Hajduk ostvariti pozitivan rezultat i zauzeti lidersku poziciju na tabeli posle ovog meča.\nSlavija će gostovati ekipi Čoke iz istoimenog mesta i pred meč slovi za blagog favorita, s tim da pomenutu ulogu treba opravdati na terenu…\nOstale rezultate, kao i trenutnu tabelu nakon pet odigranih kola, možete pogledati ovde.


Istorija i doprinos srpskog inženjerstva\nTehnika, pre svega\nNizom skupova organizovanih tokom čitave protekle godine, Savez inženjera i tehničara je obeležavao 150 godina od svog osnivanja. Daleke 1868. nastala je Tehničarska družina, kao prvo udruženje inženjera i tehničara u Srbiji, a po uzoru na slična inženjerska udruženja u Velikoj Britaniji, Nemačkoj i SAD. Od kraja novembra 2018. do početka januara 2019. godine, u 'Galeriji 51' Muzeja nauke i tehnike u Beogradu, tim povodom bila je priređena izložba kojom su predstavljeni istorijat udruženja i doprinos njegovih članova razvoju inženjerstva u Srbiji.\nU vreme formiranja Tehničarske družine, u Srbiji je postojalo pedesetak inženjera. Većina njih bila je zaposlena u Ministarstvu građevine Kneževine Srbije, po nekoliko njih u rudarstvu i obrazovanju, a više od trećine bili su okružni inženjeri ili inženjeri u rudnicima. Prekretnicu ili začetak fakultetskog školovanja srpskih inženjera označio je početak nastave na Jestestvoslovno-tehničeskom odeljenju Liceja 1853. godine, kada su studije trajale tri godine.\n''Sve do tada, naši su inženjeri studije inženjerstva pohađali u inostranstvu kao državni stipendisti (deo njih je završio srednju Indžinirsku školu 1846-1849), koji su po povratku u zemlju doprinosili njenom razvoju. Upravo je sa tim ciljem, na poziv četvorice uglednih inženjera, osnovana Tehničarska družina. Jedan od njih bio je Emilijan Josimović, koji je postao i njen predsednik. Družina je imala 35 članova, koji su bili inženjeri i tehničari, a prestala je da radi godinu dana kasnije. Tokom narednih decenija udruženje je menjalo nazive, a broj članova je stalno rastao - naročito posle Drugog svetskog rata, kada počinje masovnije obrazovanje inženjerskih kadrova. Sadašnji naziv, Savez inženjera i tehničara Srbije (SITS), dobijen je 1951. Izložbom pod nazivom '150 godina Saveza inženjera i tehničara Srbije (od Tehničarske družine do savremenog udruženja)', koju su priredili SITS i Muzej nauke i tehnike, obeležava se ovaj jubilej. On nije značajan samo sa čisto istorijske strane, imajući u vidu da je reč o jednom od najstarijih strukovnih udruženja u Srbiji, nego i zato što istorija Saveza inženjera i tehničara Srbije predstavlja i istoriju inženjerstva u našoj zemlji'', kaže Nenad Lukić, istoričar i kustos Muzeja nauke i tehnike, koji je uz prof. dr Časlava Lačnjevca, generalnog sekretara SITS-a i naučnog savetnika, dr Igora Marića, predsednika SITS-a, koautor ove izložbe. Savez inženjera i tehničara Srbije danas je krovna organizacija koja objedinjuje individualne članove, kao i 43 različite stručne asocijacije, koje i same imaju individualne članove, pa danas broje više hiljada članova raznih struka.\nIzložba je koncipirana tako da, sa jedne strane, putem foto i arhivsko-dokumentarne građe, odnosno kroz prigodne eksponate, hronološki prati istoriju Saveza od osnivanja Tehničarske družine do danas, kao i da, sa druge strane, predstavi nešto širi inženjerski rad (delatnost vojnih inženjera) i stručna dostignuća. S obzirom na to da je bilo nemoguće prikazati sve inženjere koji su prošli kroz udruženje ili sada deluju u njemu, autori su se opredelili za pristup kroz tri segmenta koja se odnose na pojedinačne istorijske periode (kraj 19. veka, međuratno i posleratno doba). Izdvojili su po desetak najznačajnijih članova i predstavili ih fotografijama sa kratkim biografijama. Na isti način prikazali su i njegove predsednike.\nUz prikaz publikacija koje su nastale pod pokroviteljstvom SITS-a ili su rezultat skupova u njegovoj organizaciji, predstavljeni su između ostalih, i Josimovićev 'Urbanistički plan Beograda' u šancu iz 1867. godine, industrijski računar za upravljanje alatnim mašinama „Lola 30 CNC“ (Institut LOLA) i putnički vagon fabrike „Goša“. Izložba se završava prototipom vozila „formule 1“ (radom studenata Mašinskog fakulteta iz Beograda iz 2012. godine), smeštenim na samom ulazu u 'Galeriju 51' Muzeja nauke i tehnike, što simbolizuje nužnost da Srbija, posle nekoliko decenija zastoja, u 21. veku ponovo krene putevima razvoja svog inženjerstva.


Er Srbiji danas dospeo na naplatu dug od 58 miliona dolara: "Izmirili smo sve obaveze" - Biznis Telegraf.rs\n28/09/20 | 16:59 ≫ 17:25\nEr Srbiji danas dospeo na naplatu dug od 58 miliona dolara: "Izmirili smo sve obaveze"\nPosle restrukturiranja, koje je bilo moguće zahvaljujući sredstvima i iz ovog kredita, najveću ekspanziju kompanija je zabeležila baš u prethodnoj, 2019. godini, navode iz AS\nEr Srbija je izmirila sve svoje preostale obaveze prema EA Partners u iznosu od 57,62 miliona dolara po osnovu dugoročnog kredita koji je uzet 2015. godine, a koji je dospeo danas, 28. septembra.\n- Bez obzira na te okolnosti i činjenicu da od sredine marta do druge polovine maja nije mogla da obavlja komercijalne putničke letove, kompanija do današnjeg dana nastavlja da redovno izmiruje obaveze prema kreditorima i dobavljačima u zemlji i inostranstvu. S druge strane, činjenica je da je situacija i dalje vrlo složena i da se avio-saobraćaj u Evropi i svetu obnavlja mnogo sporije nego što se očekivalo - saopštila je ta kompanija.\nZa poslednjih gotovo sedam godina, od kada posluje pod sadašnjim imenom, Er Srbija je doživela izuzetno veliku ekspanziju na svim poljima, uz poboljšanje ključnih pokazatelja. Posle restrukturiranja, koje je bilo moguće zahvaljujući sredstvima i iz ovog kredita, najveću ekspanziju kompanija je zabeležila baš u prethodnoj, 2019. godini, kada je prevezla rekordnih 2,81 miliona putnika i za svega godinu dana poletela do čak 23 nove destinacije, uz pokretanje saobraćaja sa dva nova aerodroma u Srbiji – Niša i Kraljeva, navedeno je u saopštenju kompanije.\n- Tokom obustave komercijalnog putničkog saobraćaja, Er Srbija je započela niz programa koji su usmereni na rad sa poslovnim partnerima, sprovođenje mera štednje i održanje likvidnosti, kao i poboljšanje poslovnih procesa i usluga za naše putnike. Sa svim tim programima nastaviće se i u narednom periodu - izjavio je Dankan Nejsmit, generalni direktor Er Srbije.


VODA I DONOSI I ODNOSI: Šta o životu uz Zapadnu Moravu kažu poljoprivrednici, a šta komunalni inspektori i ekolozi | Novosti.RS\nZa "Novosti" govore da od reka žive, jer ona navodnjava njihovu zemlju. Zapadna Morava je na nekih 300 do 400 metara od 1,5 hektara plodnog zemljišta domaćinstva Kačarević.\n- Za navodnjavanje koristimo sistem "kap po kap", direktno iz reke - kaže za "Novosti" poznati kalemar Ivica Kačarević iz Velike Drenove, koji proizvodi sadnice i lozne kaleme. - Od reke zavisi više od 300 proizvođača samo u našem selu. A, od te iste reke zna da bude i velikih problema. Bilo je godina da je zbog izlivanja dolazilo do ogromnih materijalnih šteta. Verujem da će bedem pri izgradnji Moravskog koridora umiriti reku.\nVađenje šljunka rizik od polava\nUgrožavanje vodnog okruženja takođe je problem: vrbe su nekada "zadržavale" obale, a trska - prečišćavala reke - napominje za "Novosti" Gordana Rodić, dodajući da je neophodno da se radi na ostvarivanju tzv. ekološkog statusa reka. - Prekomerna ekspolatacija šljunka i peska takođe utiče negativno: izaziva poremećaj rečnog toka, koji postaje rizičan za poplave.\nPoljoprivrednici navode da voda mora da se poštuje. To kažu i stručnjaci koji se neposredno bave ekološkom problematikom u Trstenku. No, to poštovanje, neretko je samo deklarativno, pokazuju podaci do koje su došle "Novosti". U Komunalnoj inspekciji podvlače da su reke najviše ugrožene od ispuštanja neprečišćenih otpadnih fekalnih voda, otpadnih tehnoloških voda preko kanalizacije ili vodopropusnih septičkih jama.\n- Celokupna količina sakupljenih otpadnih komunalnih voda, atmosferskih i industrijskih otpadnih voda se izgrađenom kanalizacionom mrežom i lokalnim vodotokovima evakuiše putem izliva u Zapadnu Moravu - odgovoreno je "Novostima" u Komunalnoj inspekciji Trstenika.\nI deponije, a ima ih 18 neuređenih, uglavnom su u naseljima, pored reka, u priobalju. U Udruženju "Mladi na delu" napominju da usled zagađenja Zapadne Morave koja je treće kategorije dolazi i do smanjenja ribljeg fonda. Smatraju da će kolektorska postrojenja dobrim delom spasti dragoceni vodni resurs.\n- Na deponijama završava i opasan otpad iz domaćinstva,industrije, pesticidi, otrovi, karton, a bacanje kabastog otpada, pa čak i pojava uginule stoke u vodi, pokazuju da ljudi nemaju svest o dalekosežnim posledicama - kažu u ovom udruženju.\nIskusna aktivistkinja u zaštiti životne sredine Gordana Rodić, predsednica Ekološkog pokreta "Moravski orašak" napominje i da u celoj zemlji mora da se izmeni način kojim se meri kvalitet voda, kao i da ne sme da se ispituje samo njen hemijski sastav.


Onlajn koncert Jovane Raljić i Hefeza Babašahija @ InfoBijeljina \nOnlajn koncert Jovane Raljić i Hefeza Babašahija\nKulturni centar Banski dvor u Banjaluci emitoveće večeras na svom "Jutjub" kanalu koncert violinistikinje Jovane Raljić i pijaniste Hafeza Babašahija.\nOnlajn koncert umjetnika, koji su koncert održali na prošlogodišnjem Internacionalnom festivalu muzike "Jesenja sonata", biće prikazan u 20.00 časova, najavljeno je iz ove ustanove kulture.\nOvaj koncert peti je po redu u seriji koncerata koje je Kulturni centar Banski dvor započeo da prikazuje sa željom da nastavi kvalitetnu komunikaciju sa svojom publikom i za vrijeme trajanja vanrednih mjera u vezi sa suzbijanjem širenja virusa korona.\nDirektor Kulturnog centra Banski dvor Mladen Matović izrazio je zadovoljstvo što se i ovim koncertom promoviše vanserijski domaći umjetnik i violinistkinja, koja je u prethodnih nekoliko godina ostvarila zavidnu internacionalnu karijeru.\nIz Banskog dvora su istakli da su svi koncerti iz ove serije snimljeni u skladu sa najvišim televizijskim normama, u sistemu više kamera i vrhunskoj HD rezoluciji, nakon čega je realizovana posebna audio i video postprodukcija.\nSva koncertna emitovanja moći će se pogledati na zvaničnom "Jutjub" kanalu Banskog dvora https://www.youtube.com/watch?v=lPcQRfhzpu0.


Đurić "PRIŠTINA hoće da nam prisluškuje TELEFONE" - Nova Borba\nĐurić "PRIŠTINA hoće da nam prisluškuje TELEFONE"\nKosovski Albanci želeli su da dobiju pristup srpskom telekomu, a tako bi bogli da prisluškuju telefone u centralnoj Srbiji.\nIzvor: TV MOST, NB\nDirektor kancelarije za KiM Marko Đurić kazao je sinoć da su predstavnici kosovskih albanaca na poslednjim razgovorima u Briselu pokušali da izdejstvuju pristup sistemu “Telekomaa Srbija”, što bi im, kako kaže, omogućilo da prisluškuju telephone građana drugih delova Srbije.\nĐurić kaže da predlog Albanaca nije prošao.\n“Oni su tražili pristup sistemu 'Telekoma Srbija', nešto što bi omogućilo da se ugrozi bezbednost, da mogu da prisluškuju naše telefone na legalan način. Ja ne sumnjam da postoje oni koji nelegalno pokušavaju da prisluškuju telefone građana na ovom području, pošto znamo da ovde deluju različite bezbednosne i parabezbednosne strukture. Želeli su to da obezbede, ne samo za Kosmet, nego i za centralnu Srbiju”, rekao je Đurić.\nDodaje da tako nešto nikada ne bi došlo u obzir, ali i da je ideja predstavnika Albanca bila da se oprema “Telekoma Srbije” prepiše albanskom operateru, pa da se potom rentira nama.\nĐurić je rekao i da postoje teme oko kojih su stavovi Beograda i Prištine bliski, a kao primer istakao da bi “Telekom Srbija” mogao biti registrovan za celu teritoriju KiM. On kaže da će i u budućnosti cene poziva ostati iste i da se neće koristiti posebni pozivni broje za komunikaciju sa drugim delovima Srbije.


Danas se bira novi šef MMF-a: Razmatrat će se pet kandidata - mojusk.ba\nČlanice Evropske unije danas će glasati o kandidatu za direktora Međunarodnog monetarnog fonda(MMF) jer su bili neuspješni razgovori o podršci jednoj osobi, kazao je neimenovani zvaničnik francuskog Ministarstva finansija.\nRazmatrat će se pet kandidata, a glasanje će danas biti održano kako bi nova britanska administracija imala vremena da nominira kandidata ukoliko to budu željeli.\n– Ministri članica EU usaglasili su se da nastave sa glasanjem i u nekoliko rundi ako to bude potrebno da bi pronašli evropskog kandidata – ističe zvaničnik.\nVijeće guvernera Evropske centralne banke potvrdilo je 25. jula nominaciju direktora MMF-a Kristine Lagard (Christine Lagarde) za novog šefa glavne monetarne institucije EU.\nLagard će krajem septembra ili početkom oktobra odgovarati na pitanja zastupnika u Evropskom parlamentu, ali to tijelo ne može blokirati nominaciju. Nju su predložili predsjednici vlada zemalja evrozone.\nEvropsko vijeće, koji čine predsjednici i premijeri članica EU, mora formalno potvrditi njeno imenovanje.\nU tom slučaju, Lagard bi naslijedila Marija Dragija na položaju predsjednika Evropske centralne banke 1. novembra i imala bi osmogodišnji mandat koji ne može biti obnovljen.


16.09.2016 u 18:02\nZakerberg prodao akcije za 285 miliona dolara u dobrotvorne svrhe\nNjUJORK - Mark Zakerberg je prodao u poslednjih mesec dana akcije Fejsbuka u vrednosti 285 miliona dolara, a novac će otići u dobrotvorne svrhe, piše američki list Forbs. List navodi da Zakerberg na taj način nastavlja da napreduje u ispunjavanju obećanja datog u decembru prošle godine da će 99 odsto svog bogatstva dati u dobrotvorne svrhe. Novac od prodaje akcija će biti uplaćen Čan Zakerberg Fondaciji i CZI Holdingsu, organizacijama koje su Zakerberg i njegova supruga osnovali za filantropske projekte, odnosno za podsticanje ulaganja. CZI Holdings će ipak morati da plati poreze, jer je reč o društvu sa ograničenom odgovornošću a ne o humanitarnoj organizaciji. Prema najavama, Zakerberg će do 2018. prodavati ili poklanjati do milijardu dolara vrednosti akcija godišnje. Forbs\n10.09.2016 u 23:43\nNjUJORK – Jedan od osnivača kompanije „Fejsbuk” Dastin Moskovic najavio je da će dati 20 miliona dolara za lobističke grupe Demokratske stranke kako bi sprečio da republikanac Donald Tramp pobedi na predsedničkim izborima u SAD. Prema pisanju Si-En-Ena, saopšteno je da će milijarder i njegova supruga Kari Tuna dari novac za najmanje šest organizacija i lobističkih grupa Demokratske stranke, a najavljena donacija će ga učiniti trećim najvećim donatorom u ovogodišnjoj predsedničkoj trci. „Odluka nije bila laka, naročito zbog toga što smo mi sami podozrivi prema ljudima koji koriste veliku količinu novca da utiču na izbore. Međutim ovi izbori su drugačiji. Republikanska stranka, a pogotovo Donald Tramp, nemaju nikakvu viziju, već samo ističu lažno takmičenje između njih i ostatka\n14.08.2016 u 20:05\nNi blokatori reklama više ne štite od oglasa na „Fejsbuku”\nKako se otarasiti reklama na „Fejsbuku”? Jedino tako što nećete biti deo ove najmnogoljudnije društvene mreže. Drugog načina nema, jer ni programi za blokiranje oglasa ubuduće neće vredeti na stranicama ove društvene mreže. Naime, kompanija koja najveći deo profita ostvaruje upravo od oglašivača, počeće da prikazuje propagandne poruke čak i onim korisnicima koji imaju programe za njihovo blokiranje. Zauzvrat, korisnici će dobiti više mogućnosti da personalizuju oglase, odnosno da biraju one koji više odgovaraju njihovim potrebama i interesovanjima. Na primer, umesto da bude zatrpavan oglasima proizvođača automobila, korisnik koji ni ne sanja o kupovini četvorotočkaša, moći će da izabere one u kojima mu se nude tehnički uređaji ili dečje igračke, ukoliko su mu te stvari\nDešavanja iz Rija, iz sekunda u sekund, i na „Fejsbuku”\nSvi oni koji su ovih dana ažurirali zvaničnu „android” aplikaciju za „Fejsbuk”, sigurno su primetili novitet na najposećenijoj društvenoj mreži –„Rio” dodatak. Ovaj dodatak odnosno nova opcija, koja će biti aktivna narednih mesec dana, nije izazvala negodovanje korisnika kao što je to čest slučaj kada „Fejsbuk” nešto menja. Naprotiv. Kako se do početka Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru u Brazilu broje sati, „Fejsbuk” je rešio da korisnicima ove popularne društvene mreže omogući praćenje gotovo svih sportskih informacija, rezultata, rekorda... Mogu da se prate prenosi uživo svih vodećih svetskih medijskih kuća putem opcije „fejsbuk lajv” ili da se pretražuje sve ono što se na ovoj društvenoj mreži objavljuje pod zvaničnim haštagom (#Rio), a to se odnosi na objavljene statuse i


Kako da nastavite sa čitanjem na fakultetu - Report.rs\nKako da nastavite sa čitanjem na fakultetu\nBy redakcija 10/08/2021 Izdvajamo, Lifestyle, Najnovije\nAko ste student, količina literature, koju je potrebno da pročitate van nastave na fakultetu, može biti prilično intenzivna.\nBez obzira na specifičnost studija, naučiti na koji način da održite korak sa čitanjem literature na fakultetu predstavlja ozbiljan izazov.\nUkoliko ste na početku studija, opterećenje čitanjem potrebne literature je verovatno znatno veće, nego što ste iskusili u srednjoj školi.\nAko ste na višim godinama studija, može vam se činiti da se količina svake godine povećava, baš kada ste pomislili da ste se prilagodili.\nSrećom, ne postoji dobar ili loš način da ostanete na pravom putu sa univerzitetskim čitanjem.\nRešenje kojim možete da upravljate, dolazi iz pronalaženja vašeg ličnog stila učenja i saznanja da je prilagodljivost važan deo svakog dugoročnog rešenja.\n1. Otkrijte kada najbolje napredujete u svom čitanju\nDa biste uspešno pročitali svu dodeljenu literaturu, potrebno je mnogo više od prostog prelaženja očima preko svake stranice. Naime, radi se o razumevanju i razmišljanju o pročitanom gradivu.\nRazmislite ili čak, napravite eksperiment o tome šta je najbolje za vas. Da li ste više zapamtili kada ste čitali u periodu od 20 minuta ili ste bolje naučili kada ste proveli sat – dva udubljeni u čitanje i niste radili ništa drugo.\nSlično tome, proverite da li vam više odgovara da pustite muziku u pozadini, ili da budete u bučnom kafeu, ili vam više prija tišina u čitaonici?\nSvaki student ima svoj poseban način na koji efikasno obavlja domaći zadatak; otkrijte koji način je najbolji za vas.\n2. Rasporedite vreme za čitanje u svoj planer\nVećina studenata je odlična, kada je potrebno da se dodaju stvari u raspored, kao što su sastanci, treninzi i druge aktivnosti.\nDodatne stvari, kao što su domaći zadatak ili pranje veša, često se obavljaju kada god je to moguće.\nOvakvo labavo raspoređivanje čitanja i ostalih zadataka, može da vas dovede do odugovlačenja i odlaganja obaveza i bubanja u poslednjem času.\nShodno tome, zapišite i postarajte se da ostavite dovoljno vremena u svom rasporedu, da biste pročitali sve što je potrebno u toku svake nedelje.\nAko možete da napravite zabelešku da prisustvujete sastanku, sigurno možete da napravite sličnu zabelešku da vas podseti da obavite svoje čitanje.\n3. Čitajte efikasno\nNeki studenti prave beleške. Drugi podvlače, treći prave kartice sa podsetnicima, dok neki imaju svoj sistem koji im odgovara.\nČitanje, zapravo, sadrži mnogo više od toga da pređete od strane 1 do strane 36.\nUniverzitetsko čitanje podrazumeva razumevanje onoga što čitate i eventualno, potrebu da to znanje koristite kasnije (na primer, tokom ispita ili u nekom radu).\nDa ne biste kasnije morali ponovo da čitate isto gradivo, budite efikasni već tokom prvog čitanja.\nMnogo je lakše, posle svega, da se vratite i pogledate svoje beleške ili podvučene delove za strane od 1 do 36, nego da u potpunosti ponovo pročitate svih 36 strana pre svog ispita.\n4. Priznajte sebi da ne možete sve da uradite na vreme\nTo je surova realnost – i pravo vreme da razvijete svoje veštine upravljanja vremenom. Treba da budete svesni toga da je na fakultetu skoro (ako ne i) nemoguće da 100% vašeg vremena usredsredite na 100% čitanja. Važno je da naučite da nešto ne možete da uradite i onda da pustite da ponekad stvari idu svojim tokom.\nDa li, možete propustiti nešto na časovima na kojima vam dobro ide i da se usresredite više na časove koji su vam teški? Možda možete brzo da pregledate beleške sa jednog predavanja i tako sebi ostavite više vremena da pročitate materijale sa drugog predmeta, sa više pažnje i vremena.\nPonekad, jednostavno, nije moguće obaviti celokupno čitanje literature na fakultetu, bez obzira na to koliko se uporno trudite ili koliko su dobre vaše namere.\nDokle god je ovo izuzetak, a ne pravilo, naučite kako da budete fleksibilni i da se prilagodite onome što ste u mogućnosti da postignete.\nU stvari, to bi trebalo da vas dovede do toga da postanete efikasniji i produktivniji u onome što ste sposobni da uradite.\nIzvor: thoughtco.com, Foto: Pexels\ncitanje čitate fakultet kako da knjiga knjigu na fakultetu nastavite održite student studenti


Najmanje 20 povređenih u bombaškom napadu u Tajlandu\nNajmanje 20 ljudi je povređeno u bombaškom napadu na pobunjenom jugu Tajlanda, u momentu kada se stotine lokalnih zvaničnika i muslimanskih sveštenih lica okupilo u prostorijama vlade kako bi raspravljali o borbi protiv novog korona virusa.\nAdministrativni centar južnih pograničnih provincija u glavnom gradu provincije Jala koordinira vladinu politiku u regionu gde je pobuna muslimanskih separatista od 2004. godine odvela u smrt skoro 7.000 civila, vojnika, vladinih radnika i pobunjenika.\nTri najjužnije provincije Tajlanda jedine su većinski muslimanske u preovlađujuće budističkom Tajlandu.\nNa snimku video nadzora može se videti kako bombaš parkira kamionet ispred kancelarije i postavlja još jedan eksplozivni uređaj na sredini puta pre nego što je pobegao sa lica mesta, saopštila je policija provincije Jala.\nEksplozija na putu privukla je pažnju učesnika sastanka koji su izašli da vide šta se dogodilo, posle čega je kamionet dignut u vazduh.\nIz policije su rekli da je obezbeđenje primetilo kamionet i uputilo sve koji su izašli posle prve eksplozije, da ne prilaze vozilu.\nDve eksplozije, od kojih prva slabija privuče pažnju i namami obezbeđenje da priđe, česta je taktika koju primenjuju separatisti.\nJoš niko nije preuzeo odgovornost za ovaj napad.\nU novembru prošle godine, u koordinisanom napadu u Jali ubijeno je 15 pripadnika obezbeđenja, prvenstveno slabo naoružanih volontera koji brane sela, što je najveći broj poginulih na strani vlade u jednom danu od kada je pobuna počela.\nČinilo se da je napravljen napredak u januaru ove godine, kada su zvaničnici Tajlanda održali prvi formalni sastanak sa muslimanskim separatistima sa juga zemlje posle više godina. Ništa međutim još nije postignuto osim dogovora o okviru i uslovima pod kojima će razgovarati.


OVO JE AMERIČKA NOĆNA MORA: Ruske nuklearne krstareće rakete duge preko 9m i teške 320kg! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / OVO JE AMERIČKA NOĆNA MORA: Ruske nuklearne krstareće rakete duge preko 9m i teške 320kg!\nRuske krstareće rakete s nabojnomlaznim motorom P-270 Moskit i P-800 Oniks imaju bojeve glave sa 250-320 kg visokoeksplozivne materije. Američka mornarica, koja nipošto ne bi želela da se njeni brodovi nađu na njihovoj meti, počela je da razvija elektronski odbrambeni sistem baziran na helikopterima (Advanced Offboard Electronic Warfare-AOEW).\nRaketu P-270 Moskit proizvela je ruska aeronautička kompanija “Raduga dizajn biro”.\nPojavila se 70-tih godina prošlog veka kao protivbrodsko oružje koje se lansira s mora, ali je kasnije značajno usavršena tako da može da se lansira i sa zemlje, iz vazduha, pa čak i ispod površine mora.\nDuga je nešto više od devet metara i nosi 320 kg visokoeksplozivnog nuklearnog materijala (odgovara 120 kT TNT). Njena četiri nabojnomlazna motora omogućavaju joj domet od 120 kilometara, a na velikim visinama dostiže brzinu od 3 maha.\nRaketa P-800 Oniks veoma liči na Moskit koji je zamenila i iako je malo manja, nije ništa manje zastrašujuća.\nOniks, koji je proizvela ruska firma “NPO Mašinostrojenja”, ušao je u upotrebu osamdesetih godina prošlog veka i ruska vojska ga i danas koristi. Iako je za oko pola metra kraći od svog prethodnika, ima bojevu glavu tešku 250 kg i dostiže brzinu od svega 2,6 maha, ima dvostruko veći domet i ima niz tehnoloških prednosti koje u vreme kada je Moskit proizveden nisu bile na raspolaganju.\nTo su, između ostalog, glava za aktivno-pasivno lociranje radara, pogađanje ciljeva van granica zone vidljivosti (i do 300 kilometara) i sposobnost da leti na visini od manje devet metara iznad površine okeana.\nI to nije sve: prošle nedelje ruska vojska objavila je vest da je obavila testiranje nove krstareće rakete, koja će nadmašiti i Moskit i Oniks, a Dmitrij Kornev, urednik sajta MilitaryRussia.ru tvrdi da bi raketa mogla da bude i hipersonična.\nPrevious SKANDAL: Član SRS, uz pomoć ljudi iz FSS i Partizana, uleteo u prenos i psovao Vučića!- VIDEO\nNext “ „Vakcina” od nacističkog virusa iz Nirnberga u Evropi gubi snagu, zabrinut sam povampirivanjem neonacizma!“


Od februara strožije kazne za vozače i pješake | Novi.ba\nIvanić tražio da cijeli 3. puk OS BiH bude na proslavi, Izetbegović protiv NATO štab u Sarajevu podržao aktivnosti MO BiH za odavanje počasti\nOd februara strožije kazne za vozače i pješake\nObjavljeno:06.01.2017 - 12:21\nIzmjene Zakona o bezbjednosti saobraćaja, koje predviđaju strože kažnjavanje pijanih vozača, prekoračenje brzine i slične prekršaje, na snagu bi trebalo da stupe početkom idućeg mjeseca. To je potvrdio Milija Radović, direktor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, koji precizira da je zakon usvojen u Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. "Međutim, usvojeni su različiti amandmani, zbog čega treba u ovom mjesecu da zasjeda zajednička komisija, odnosno da utvrdi konačan tekst zakona", rekao je Radović. On pojašnjava da, ako se zakoni usvoje u različitom tekstu u dva doma, onda zasjeda zajednička komisija Predstavničkog doma i Doma naroda, i ona utvrđuje konačan tekst zakona. Neke od novina u novom zakonu su uvođenje saobraćajnog znaka za naselje, ukidanje obaveze nošenja kacige za bicikliste, a predviđeno je i da vozači u prve dvije godine vožnje ne smiju da voze od ponoći do pet časova ujutro. Kazne su donekle usklađene sa sankcijama u regionu, a prije svega se odnose za one za alkohol, prekoračenje brzine, vožnju bez vozačke dozvole, te nevezivanje pojasa.\n"Ako vozač ima preko 1,5 promila alkohola u krvi, dobiće kaznu od 400 do 1.000 KM. Istu kaznu dobiće i za prekoračenje brzine za više od 30 kilometara na čas, kao i za vožnju djeteta na prednjem sjedištu, vožnju prije polaganja vozačkog ispita, vožnju iako je izrečena zabrana upravljanja motornim vozilom, odbijanje alko-testa", naveo je Radović. Novim zakonom biće strože kažnjavani ne samo vozači, nego i pješaci, koji neće smjeti koristiti mobilni telefon kad prelaze kolovoz i kreću se njime. Zoran Andrić, pomoćnik ministra, transporta i komunikacija BiH, potvrdio je za "Nezavisne" da su Predstavnički dom i Dom naroda parlamenta BiH odredili po tri člana za jednu komisiju koja se bavi utvrđivanjem identičnog teksta jer su ova dva doma usvojila različite amandmane koji se tiču korištenja vozila na stranim tablicama od strane građana koji žive u BiH.\n"U Predstavničkom domu je usvojen prijedlog da se može koristiti vozilo do tri mjeseca, a u Domu naroda je obrisan prijedlog ministarstva koji je govorio o zabrani korištenja vozila na stranim tablicama", rekao je Andrić, očekujući da će komisija svoj posao završiti u januaru, nakon čega zakon ide na objavu i stupa na snagu osam dana nakon objave, što bi, prema njegovim riječima, trebalo biti realizovano najkasnije do polovine februara. Ševal Kovačević, inženjer saobraćaja i ovlašteni sudski vještak za saobraćaj, podržava odredbe koje se odnose na bezobzirno ponašanje u saobraćaju poput prekoračenja brzine, prolaska na crveno svjetlo i dvostruko prekoračenu brzinu. "Opravdano je povećati kazne. Treba vidjeti kako će se provesti pojedine odredbe kao što su upotreba mobitela i kažnjavanje pješaka u saobraćaju", rekao je Kovačević. On kaže da će naročito biti problem kažnjavanje za nevezivanje pojasa i sankcionisanje pješaka. "Na mjestu suvozača su u najvećem broju slučajeva osobe lošijeg materijalnog stanja od vozača. Pitanje je kako kaznu realizovati od osobe koja ima primanja od 150 do 300 KM", ističe Kovačević. Dodaje da, ukoliko ovaj zakon ne bude pogodio sve kategorije stanovništva, on će biti nepravedan u odnosu na vozače i doći ćemo u situaciju kao i sada da imamo 56 miliona KM neplaćenih kazni.\n• Ako je istekla registracija vozila duže od 30 dana **Uz navedene novčane kazne ide i zabrana vožnje od dva do šest meseci, kao i dva kaznena boda\n• Vožnja u naseljenom mjestu preko 70 do 80 kilometara na čas **Prekoračenje brzine do 10 kilometara na čas se toleriše, dok je za prekoračenje brzine od 10 do 20 km na čas kazna od 50 do 250 KM


Promocija Beograda i Srbije u Ankari - Beogradski Portal\nU Ambasadi Srbije u Ankari danas će biti otvorena izložba slika turističkih lepota Beograda i Srbije i promocija naše zemlje za turiste iz centralne Turske i njenog glavnog grada, na kojoj će biti najavljeno uspostavljanje direktnog leta između Beograda i Ankare, saopšteno je iz Turističke organizacije Beograda.\n– Na inicijativu naše ambasade u Ankari u toku su dogovori za uspostavljanje direktnog leta na relaciji Beograd–Ankara. NJegovo uvođenje je već izvesno, a ono će uticati na još bolju posetu turskih turista Beogradu – rekao je direktor TOB-a Miodrag Popović.\nPrema njegovim rečima, turski turisti su godinama na vrhu najbrojnijih turista u Beogradu, a pružanje mogućnosti za putovanje stanovnicima centralne regije Turske znači otvaranje jednog novog turističkog tržišta i brojne pozitivne efekte.\nIz Turističke organizacije Beograda podsećaju da je TOB organizovao prvu prezentaciju Beograda u Ankari 2019. godine, kada je pokazano veliko interesovanje za našu turističku ponudu.


ČEŠKA: Uspeh srpskih juniorki, medalje u singlu i dublu | Stonitenis.org\nČEŠKA: Uspeh srpskih juniorki, medalje u singlu i dublu\nPrva dva dana jednog od najmasovnijeg evropskog turnira za mlade, donela su dve medalje za Srbiju. Srebro u konkurenciji parova osvojile su Izabela Lupulesku i Sabina Šurjan, dok je Dragana Vignjević u pojedinačnom delu došla do polufinala i tako osvojila bronzanu medalju.\nPodijum juniorki u dublu (foto: ITTF)\nMlade srpske stonoteniserke osvajanjem dva odličja na ITTF Czech Junior & Cadet Openu najavile su da će 2017. biti takođe uspešna, poput 2016.\nFinalni meč dubl konkurencije Izabeli Lupulesku i Sabini Šurjan doneo je duel sa Maki Šiomi i Mijom Nagasaki iz Japana, koje su u ovom momentu bile kvalitetniji rival i uspele da slave pobedu sa 3:1.\nPrethodno, u polufinalu, srpske juniorke bile su superiorne i bez većih problema savladale poljsku kombinaciju, koju su činile Ana i Katarina Vegrzin, ali su meč pre toga, u četvrtfinalu, dobile nakon velike borbe i neizvesnosti u pet setova. U tom susretu rivalke su bile Ekatarina Zironova i Elizabet Abramian, stonoteniserke Rusije.\nVignjević do bronze u singlu\nUspeh na turniru u Češkoj nije izostao u pojedinačnom delu, jer je Dragana Vignjević, u veoma jakoj konkurenciji, uspela da se plasira u polufinale i tako osvoji, za sada, jedinu medalju za Srbiju u pojedinačnom delu ovog turnira.\nVeoma uspešan turnir za srpsku juniorku (foto: ITTF)\nPolufinalni susret odigrala je sa, ispostaviće se, pobednicom turnira, a u pitanju je Maki Šiomi iz Japana, koja je bila suviše dobra i u ovom duelu slavila sa maksimalnih 4:0. Ipak, jednu stonoteniserku Japana, Vignjević je uspela da savlada, i to u meču za medalju. Tada je odmerila snage sa Kanom Takeuči, koja nije imala snage da se na pravi način suprotstavi juniorki naše zemlje, koja je sa 4:1 slavila ulazak među 4.\nNa putu do četvrtfinala Dragana Vignjević morala je da savlada Loman Leskur iz Francuske, kao i Agatu Pasek iz Poljske, u mečevima osmine, odnosno, šesnaestine finala.\nTakmičenje u Češkoj nastavlja se mečevima ekipnog dela, gde Srbija takođe ima predstavnike i očigledne šanse da se i u tom delu okiti nekim od odličja.\n7:37:18 – Dragana Vignjević – Maki Šiomi (polufinale, pojedinačno)\n9:15:47 – Lupulesku/Šurjan – Šiomi/Nagasaki (finale, dubl)


Spas u snižavanju akciza i otvaranju mini-pivara - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Spas u snižavanju akciza i otvaranju mini-pivara\nDok pivarstvo u Evropi doživljava renesansu, pivarska industrija u Srbiji beleži pad od 14,59 odsto\nSpas u snižavanju akciza i otvaranju mini-pivara\n* Oko 7.500 pivara u Evropi proizvedu godišnje oko 38 milijardi hektolitara piva, od čega se potroši oko 35 milijardi hektolitara (u prosek 68 litara po stanovniku). U Srbiji se potroši oko četiri miliona hektolitara, ili oko 56 litara piva po stanovniku\nPrivatizacijom pivara u Srbiji nije iscrpljen sav potencijal kojim ova industrija raspolaže.\n2Piše: Miroslava Pudar 05. septembra 2017. 08.00\nNaprotiv, ima prostora za otvaranje malih pivara, smatraju i domaći i strani stručnjaci, učesnici simpozijuma „Pivo, pivarstvo, hmeljarstvo“ koji je održan prošle nedelje u Zrenjaninu. S tom konstatacijom slažu se i predstavnici Udruženja pivara Srbije, koje okuplja šest članica – Apatinsku i Valjevsku pivaru, zatim Beogradsku industriju piva, kao i pivare Kalsberg i Hajneken Srbija i Maltinex sladaru, čime je pokriveno 98 odsto domaćeg pivskog tržišta. Na ovom skupu mogao se čuti i podatak da proizvodnja piva u Evropi doživljava procvat što se ogleda kako u povećanju broja pivara, tako i u sve raznovrsnijoj ponudi novih vrsta piva, često i bezalkoholnih. Najnoviji trend je otvaranje sve većeg broja mini pivara i u tom pravcu bi trebala da se kreće i domaća proizvodnja piva.\n– Pivarstvo je za nas važno jer imamo odlične uslove za to. Razlog više da se podrži razvoj preduzetništva u toj oblasti, odnosno otvaranje malih i srednjih pivara. To je perspektivan biznis koji može da uposli značajan broj ljudi. Važno je, takođe, naglasiti da mini pivare ne zahtevaju velika ulaganja, ali je od presudnog značaja da država, kroz mehanizam subvencija, podstakne proizvodnju hmelja, kao i da ponudi podsticaje za nabavku pivarske opreme. Jer, činjenica je da će bez obzira na muke sa privatizacijom i standardom stanovništva, potrošnja piva rasti, što znači da ta grana privrede ima perspektivu. Utoliko pre što Srbija ima odličnu sirovinsku bazu. Hmelj se nekada najviše proizvodio u Bačkom Petrovcu i sada je cilj podstaći proizvođače i državu da obnove proizvodnju hmelja, ječma i slada – smatra profesor Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu Radovan Pejanović.\nSa sedam miliona stanovnika, Srbija ima veliki broj industrijskih pivara, što bi moglo biti polazište za investiranje u kraft, odnosno mini pivare. „Uslovi postoje i treba da razvijate male pivare u kojima bi se pivo proizvodilo na zanatski, poluindustrijski način. Evropa i SAD imaju bogato iskustvo u tome i trebalo bi se na njih ugledati“, smatra Milan Rambosek, ekspert za pivo iz Češke Republike.\nMatej Oset, predsednik Udruženja slovenačkih pivara, kaže da njihovo udruženje okuplja jednu veliku korporaciju, konkretno Hajneken, i oko 50 manjih pivara, koji međusobno dobro sarađuju. NJihov najveći problem, koji pokušavaju da reše sa državom, su pivske akcize koje su dosta visoke.\n– Nema jedinstvenog recepta za rešavanje tog problema, ali ukoliko postoji tako velika disproporcija između vinara i pivara nešto bi svakako trebalo preduzeti. U Sloveniji je problem što imamo petu po visini najveću akcizu u Evropi, a posebno je problematično što se na vino ne plaća akciza. To i te kako narušava dugoročni razvoj pivarskog tržišta kao i potrošnju piva. U ovom trenutku cilj nam je da između malih i velikih pivara uspostavimo saradnju, kako bi podigli kulturu konzumacije piva i percepcije potrošača – navodi Oset.\nDok proizvodnja piva u Evropi raste i u ovom trenutku premašuje 38 milijardi hektolitara, u Srbiji se beleži pad. Prema podacima Udruženja pivara Srbije, godišnje se potroši oko četiri miliona hektolitara piva, što je oko 56 litara piva po stanovniku.\n– Pivarska industrija Srbije je, zbog prevelikih nameta i akciza koje stalno rastu, ali i ekonomske krize, u periodu od 2008. do 2014. godine, pretrpela pad od 14,5 odsto. Niži standarda stanovništva negativno se odrazio na potrošnju piva koja je pala za 12,5 odsto. Ipak, pivarski sektor je i dalje jak i učestvuje u budžetu Srbije sa 3,3 odsto – objašnjava Rebeka Božović, izvršna menadžerka Udruženja pivara Srbije.\nZa to vreme u Evropi vlada prava „renesansa“ pivarstva, kako je situaciju u pivarskoj industriji nazvao generalni sekretar Udruženja pivara Evrope Pjer Olivije Bergeron.\n– Ključni faktori ove svojevrsne renesanse pivarstva ogledaju se u otpornosti tog sektora koji, uprkos ekonomskoj krizi, ima stabilnu proizvodnju i potrošnju i sada ulazi u novu eru, koja će, ukoliko bude dobro shvaćena, biti pozitivna za proizvodnju piva – procenjuje Bergeron.\nPrema njegovim rečima, za nepunu deceniju, od 2010. do ove godine, broj pivara u evropskim zemljama se udvostručio. Preciznije rečeno, sada pivo proizvodi 7.500 pivara, koje proizvedu oko 38 milijardi hektolitara piva, od čega se potroši oko 35 milijardi hektolitara.\nStatistička slika pivarske industrije\nPrema podacima objavljenim u studiji revizorske kuće Ernst i Jang, pivarska industrija Srbije uvećava godišnje prihode državnog budžeta za 253 miliona evra, što predstavlja učešće od 3,3 odsto, a kroz direktno i indirektno zapošljavanje za sebe vezuje 17.219 ljudi. Podaci, takođe, pokazuju da je proizvodnja srpskog pivarskog sektora u 2014. iznosila 4,9 miliona litara piva, što je za 14,59 odsto niže nego 2008. godine, dok je priliv u budžet, od 2008. godine, smanjen za 27,6 miliona evra, iako je u istom periodu akciza na pivo porasla čak šest puta. Srpske pivare izvezu oko 1,2 miliona hektolitara piva, najviše na tržište BiH – oko 50 odsto proizvodnje, zatim u Hrvatsku, Mađarsku, Crnu Goru i Grčku.\n– Proizvođači hmelja u Sloveniji nemaju posebne pogodnosti. Oni koriste uobičajne subvencije za poljoprivredu dok mini-pivare, koje proizvedu do 20.000 hektolitara piva godišnje, imaju pravo na diskont do polovine iznosa akcize. Uprkos tome, proizvodnja hmelja u Sloveniji dobro ide, u ovom trenutku smo peti proizvođač u Evropi. Kada je reč o Srbiji, mislim da je veoma važno da veliki i mali pivari uspostave dobru saradnju i da zajednički nastupaju prema državi, odnosno tamo gde se donose propisi i regulativa – kaže Matej Oset, predsednik Udruženja slovenačkih pivara.\n05. septembra 2017. u 10.47\nHa ha ha kolonijalisti da proizvode pivo mimo multinacionalnih kompanija,isto to pivo prodavacete u trgovinskim lancima multinacionalnih kompanija ha ha ha Samo budala moze da pomisli na uspeh na trku sa nekim koji pocinje trku na 99 metara a vi od samog starta. Drzava tu da pomogne je onoliki kolko ce nekom politicaru biti njegov deo . Sve sto je vlada podrzala to je unisteno tako da danas vise ne postoji srpski proizvod,zapad i politicari saberu kajmak i sir narodu ostane surutka ha ha ha dok je pete kolone propadacemo iz dan u dan\n05. septembra 2017. u 13.52\nPrvo i osnovno, prepisani zakon o pivu zahteva da svaki proizvodjac zaposlenog tehnologa, tako da nema nista od mikropivara jer one to ne mogu da priuste. To treba resiti na drugi nacin, dozvolom za prodaju za koju je uslov provera kvaliteta i konzistentnog sistema proizvodnje.\nDrugo, dok se vi setiste da ovo treba da se radi i da je to "najnoviji trend" to je u okolnim zemljama potpuno razvijena grana proizvodnje i mi smo u tome najzaostaliji kao i uvek, cisto da ne iznenadimo nekog promenom


EU traži od Rusije 290 milijardi evra zbog „diskriminacije“ evropske robe - 26.12.2021, Sputnik Srbija\nEU traži od Rusije 290 milijardi evra zbog „diskriminacije“ evropske robe\nEvropska unija je zatražila od Rusije kompenzaciju u visini od 290 milijardi evra zbog „diskriminacije“ evropskih proizvoda politikom zamene uvoza svojom... 26.12.2021, Sputnik Srbija\nPrema dokumentu, Rusija, navodno, dugo vremena uvodi mere koje sada stavljaju evropske kompanije u neugodan položaj prilikom trgovine sa ruskim državnim preduzećima i drugim organizacijama. Između ostalog, radi se o sistemu komercijalnih nabavki.Kako se naglašava, EU je više puta pokretala ovo pitanje u okviru bilateralnih kontakata i na forumima STO, ali rešenja nije bilo.Prema podacima organizacije, vrednost tendera ruskih držanih preduzeća u 2019. godini iznosila je 23,9 hiljada milijardi rubalja ili oko 290 milijardi evra, što je ekvivalentno 20 odsto BDP Rusije.EU su pozvale Rusiju da ukine ograničenja ili ih uskladi sa pravilima STO, ali Moskva smatra da su ove mere u skladu sa obavezama Svetske trgovinske organizacije.Ranije su SAD kritikovale Rusiju zbog politike zamene uvoza sa domaćom robom, nazvavši to udaljavanjem od normi Svetske trgovinske organizacije. Oni su tada obećali da će uvesti recipročne mere kroz ovu organizaciju.\nrusija, evropska unija (eu), rusija – ekonomija, svet – ekonomija\n09:45 26.12.2021 (Osveženo: 16:17 28.12.2021)\n© Sputnik / Alekseй VitvickiйAmblem Svetske trgovinske organizacije (STO) u blizini sedišta organizacije u Ženevi\nEvropska unija je zatražila od Rusije kompenzaciju u visini od 290 milijardi evra zbog „diskriminacije“ evropskih proizvoda politikom zamene uvoza svojom robom, navodi se na sajtu Svetske trgovinske organizacije.\nPrema dokumentu, Rusija, navodno, dugo vremena uvodi mere koje sada stavljaju evropske kompanije u neugodan položaj prilikom trgovine sa ruskim državnim preduzećima i drugim organizacijama. Između ostalog, radi se o sistemu komercijalnih nabavki.\nKako se naglašava, EU je više puta pokretala ovo pitanje u okviru bilateralnih kontakata i na forumima STO, ali rešenja nije bilo.\nPrema podacima organizacije, vrednost tendera ruskih držanih preduzeća u 2019. godini iznosila je 23,9 hiljada milijardi rubalja ili oko 290 milijardi evra, što je ekvivalentno 20 odsto BDP Rusije.\nEU su pozvale Rusiju da ukine ograničenja ili ih uskladi sa pravilima STO, ali Moskva smatra da su ove mere u skladu sa obavezama Svetske trgovinske organizacije.\nRanije su SAD kritikovale Rusiju zbog politike zamene uvoza sa domaćom robom, nazvavši to udaljavanjem od normi Svetske trgovinske organizacije. Oni su tada obećali da će uvesti recipročne mere kroz ovu organizaciju.


Biznis.ba - Konaković sa predstavnicima jedne od najvećih kineskih kompanija\nKS je prostor za nove investicije\nKonaković sa predstavnicima jedne od najvećih kineskih kompanija\nT. C. 19:13 / 12.09.2017.\nInvestiranje u Kanton Sarajevo, s posebnim akcentom na saobraćajni sektor, bio je povod današnjeg sastanka premijera Elmedina Konakovića, ministara saobraćaja i finansija Muje Fiše i Jasmina Halebića sa generalnim direktorom kineske kompanije CRRC Urban Traffic Kft Dong Minom.\nSastanku je prisustvovao i generalni direktor ASA grupacije Eldin Hadžiselimović.\nOvom prilikom, premijer Konaković je upoznao prisutne kako je Kanton Sarajevo najrazvijeniji u Bosni i Hercegovini te da postoji spremnost za iznalaženje modaliteta koji će unaprijediti sektor izgradnje saobraćajne infrastrukture.\n"Gradski prijevoz je u našoj nadležnosti i trenutno pregovaramo sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) vezano za rekonstrukciju cjelokupnog šinskog saobraćaja u dužini od 12 kilometara. Upravo zbog toga smo zainteresovani i za vaš prijedlog savremenog prijevoznog sredstva kojeg smo imali priliku vidjeti u današnjoj prezentaciji", istakao je Konaković.\nDodao je kako se trenutno na području Kantona Sarajevo investira u nekoliko veoma bitnih saobraćajnih dionica.\nGeneralni direktor Min je rekao kako su u Sarajevu prepoznali prostor za nove investicije te da se nada kako će uspostaviti saradnju sa kantonalnim rukovodstvom i na taj način doprinijeti modernizaciji saobraćaja na ovim prostorima.\n"Urban Traffic je jedna od najvećih kineskih kompanija koja se bavi transportnom infrastrukturom. Realizujemo projekte u mnogim evropskim zemljama koji su uvijek u skladu sa zadatim ekološkim standardima", naveo je direktor Min.\nNa sastanku je predloženo da se svi planirani saobraćajni projekti dostave predstavnicima kineske kompanije nakon čega bi uslijedila izrada konkretnih ponuda i eventualni dogovori za njihovu realizaciju.


Za vrtićku sredinu bez stereotipa i predrasuda – Moji Odzaci App\nNa stereotipima počivaju predrasude, a one nisu urođene, već naučene. Veliku ulogu u usvajanju pravilnih životnih stavova i prihvatanju različitosti kod dece u najranijem uzrastu imaju roditelji, bliža porodica i vrtić, tj. vaspitači, koji svojim primerom usmeravaju dete.\nU okviru projekta “Inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje”, u vrtiću “Poletarac” u Odžacima realizovana je radionica na temu stereotipa i predrasuda, sa ciljem da se roditeljima približi pojam različitosti: različitost kao prilika za učenje, različitost kao bogatstvo.\n– Cilj ovih radionica je prvenstveno da se prikaže kultura naše ustanove, a to jeste da mi prihvatamo, poštujemo različitost i da u našoj ustanovi pre svega treba da vlada jedna klima tolerancije i pripadanja i prihvatanja – kaže Jelena Selak, direktorica PU “Poletarac” Odžaci.\nRadionice na temu stereotipa i predrasuda realizovane su u više naseljenih mesta u opštini Odžaci i prvenstveno su bile namenjene vaspitačima, a kasnije su u njih uključeni i roditelji, jer je njihova uloga važna u građenju zajednice u kojoj deca, porodice i zaposleni u vrtiću zajedno uvažavaju i promovišu različitost, jednakost i pravednost.\n– Što se tiče projekta “Inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje”, pored toga što je cilj da se uključe različite institucije i ustanove na nivou lokala, ovaj projekat je veoma važan jer takođe mapira roditelje kao partnere, a pogotovo očeve, jer nam je jedan od ciljeva da se pokaže kako su oni veoma važni u vaspitavanju i podizanju svoje dece, odnosno rodna ravnopravnost u vaspitavanju dece – navodi Selak.\nČlanovi Tima za zaštitu dece od diskriminacije, nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja iz Predškolske ustanove “Poletarac” u Odžacima, osmislili su i realizovali radionice na temu stereotipa i predrasuda u okviru projekta koji traje do decembra 2022. godine i promoviše inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje.\nRadionicama se želelo postići da se otklone prepreke koje utiču na odaziv roditelja za uključivanje dece u neki od oblika vaspitno-obrazovnog rada, kao i da se roditeljima da prilika da dožive vrtićku sredinu kao prihvatajuću i kao bezbednu za njihovu decu.\nHumanitarni bazar za Mašu Nikolić\nPočelo prvenstvo za šahiste\nOpštinski štab za vanredne situacije doneo preporuku za nošenje zaštitnih maski\nKonkurs za kreativne radove učenika osnovnih i srednjih škola


Razrada Zakona o digitalnoj imovini – WALK\nRazrada Zakona o digitalnoj imovini\n•20 maja, 2021\nNarodna banka Srbije je donela set odluka u cilju razrade Zakona o digitalnoj imovini. Najvažnije odluke odnose se na regulisanja postupka i potrebne dokumentacije za davanje dozvole za pružanje usluga povezanih sa virtuelnim valutama (u zemlji i inostranstvu), plaćanje u devizama u vezi s transakcijama s digitalnom imovinom, kao i pravilima o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. Novi propisi počinju da se primenjuju 29. juna 2021. godine, kada s primenom počinje i Zakon o digitalnoj imovini.\nSa ovim setom odluka, napravljen je značajan korak u zaokruživanju složenog regulatornog okvira koji se tiče digitalne imovine, pa bi kompanije koje posluju u blokčejn, FinTech i DeFi industriji trebalo da imaju dovoljno vremena da prilagode svoje poslovanje.\nNaš tim stoji na raspolaganju kompanijama kojima je potrebna podrška u postupku usaglašavanja s novim propisima.\nPrevious PostKripto porezNext PosteFiskalizacija