ODLAGANJE SUDSKOG SPORA - Evo u kojim slučajevima je dozvoljeno - Advokatska kancelarija Žigić\nODLAGANJE SUDSKOG SPORA – Evo u kojim slučajevima je dozvoljeno\nOdlaganje sudskog spora u krivičnom postupku, a na predlog advokata i stranaka može da se odloži najduže do 30 dana.\nSudski spor ponekad traje u nedogled što svakako utiče na novčanik prosečnog građanina Srbije.\nNjegova dužina zavisi od složenosti predmeta, prikupljanja dokaza i sposobnosti advokata koji zastupa stranku.\nOdlaganje sudskog spora i uloga advokata\nUloga advokata u sporovima veoma je bitna, jer on ima mogućnost da ubrza ili da prolongira postupak.\nTakođe drugi faktori mogu da utiču na dužinu, a u pojedinim slučajevima ni odredba zakona kojom se nalaže hitnost nije dovoljna da spreči odlaganje.\nZakon o krivičnom postupku sadrži odredbu koja glasi: “Sud je dužan da krivični postupak sprovede bez odugovlačenja i da onemogući svaku zloupotrebu prava usmerenu na odugovlačenje postupka”.\nU praksi se ovo često ne poštuje, uglavnom zbog ljudi koji izbegavaju da prime sudski poziv.\nNaravno, tu su i neizvesni rokovi u kojima viša sudska instanca treba da donese odluku na uloženu žalbu. U krivičnom postupku na predlog advokata i stranaka ročište može da se odloži najduže do 30 dana.\nOdlaganje sudskog spora u slučaju novih dokaza\nSudsko veće takođe može da odloži glavni pretres ako se dostavljaju novi dokazi.\nPrimera radi, ako se tokom glavnog pretresa utvrdi da je kod optuženog posle učinjenog krivičnog dela došlo do psihičkog ili fizičkog oboljenja te ne može da učestvuje na suđenju.\nOdložen glavni pretres, ponovo se zakazuje ukoliko se promeni sastav veća i ukoliko se glavni pretres održava pred drugim predsednikom veća. Ovakvim načinom se vrlo često prologira postupak i tada se praktično u sred suđenja promeni sudija te sve kreće iz početka.\nUkoliko imate bilo kakav problem u vezi sa odlaganja ili odugovlačenja sudskog spora, angažujte nas odmah.\nPrevPrethodnoIsplata naknade zarade u visini od 100 posto – Da li je moguće\nSledećeKarantin i naknada zarade za vreme obavezne izolacijeNext


Više od 1500 zaposlenih završilo edukaciju u prevenciji zavisnosti od igara na sreću\n12/10/2011\tby udruzenje\tin Vesti\nUdruženje priređivača igara će, zajednički projekat prevencije sa Specijalnom bolnicom za bolesti zavisnosti, prezentovati na međunarodnom skupu u Sofiji.\nBeograd, 12.10. 2011. – Udruženje priređivača igara na sreću (UPIS) održalo je danas konferenciju za medije, povodom godišnjice rada Udruženja i godinu dana realizacije prve faze edukacije za prevenciju zavisnosti od igara na sreću. Na konferenciji je kroz kritički osvrt na aktuelno stanje u oblasti igara na sreću istaknuta potreba da se u Srbiji donese novi, savremen, evropski Zakon o igrama na sreću.\nZahvaljujući kvalitetnom radu i reprezentativnom tržišnom učešću-kompanije članice Udruženja pokrivaju preko 50% tržišta u Srbiji, UPIS je za nešto više od godinu dana postojanja prepoznat kao kredibilan i relevantan sagovornik nadležnih državnih organa u kreiranju normativnih rešenja u oblasti igara na sreću u Srbiji.\nViše od 1500 zaposlenih u kompanijama – članicama Udruženja priređivača igara na sreću završilo je edukaciju za prevenciju zavisnosti od igara na sreću. U skladu sa međunardnim standardima, svi oni su dobili individualne sertifikate o svojoj osposobljenosti dok se u poslovnicama, na vidnom mestu nalaze sertifikati koji potvrđuju da je osoblje te poslovnice osposobljeno za prepoznavanje i otkrivanje simptoma potencijalne zavisnosti od igara na sreću.\nUPIS i dalje, u saradnji sa Specijalnom bolnicom za bolesti zavisnosti, nastavlja sa edukacijom po gradovima Srbije tako da će do kraja ove godine oko 2000 zaposlenih dobiti sertifikate o osposobljenosti. Takođe, obaveza i svih novoprimljenih radnika će biti da završe obuku u Drajzerovoj.\nUpravo je taj projekat prevencije prepoznat i van granica naše zemlje i Udruženje je dobilo poziv da ga zvanično prezentuje na Samitu priređivača igara na sreću istočne Evrope koji se 17. oktobra održava u Sofiji.\nStanje u oblasti igara na sreću u ovom trenutku je zabrinjavajuće. Kao posledica zastarelih i destimulativnih normativnih rešenja, karakterišu ga postojanje neprincipijelnih monopola, nerealno visoke naknade i takse i znatno nelegalno tržište. Sve to nanosi višestruku štetu državnom budžetu i otežava poslovanje priređivačima, rekao je koordinator UPIS-a Zoran Milošević. Milošević je naglasio i da će uslovi privređivanja, ukoliko se zadrže visoke takse i naknade biti još teži i uz zadržavanje postojećeg monopola, posebno u regulisanju igara na sreću preko interneta, nastaviće se jačanje nelegalnog tržišta i povećati odliv novčanih sredstava iz zemlje.\nUpravo iz tih razloga, Udruženje traži da se više uvažava glas priređivača, i da se oblast igara na sreću konačno uredi novim, savremenim Zakonom, koji će tu oblast urediti po ugledu na zemlje Evropske unije i druge razvijene države i na taj način pomoći da se očuvaju radna mesta i podstaknu nove investicije u ovoj industrijskoj grani koja se u punoj meri uvažava svuda u svetu.


Crowdfunding : Nova Iskra : Nova Iskra\nNova Iskra poziva sve zainteresovane da se prijave za učešće u intenzivnom kursu iz domena crowdfundinga, koji će biti realizovan kroz nekoliko blokova nastave i praktičnog rada tokom maja meseca.\nNeda Šorak Krndija\n2 nedelje / 3 termina\nU saradnji sa ljubljanskim Poligonom, vodećom crowdfunding organizacijom u našem regionu, Nova Iskra predstavlja prvi kurs koji pruža celokupnu obuku za pripremu, razvoj i realizaciju crowdfunding projekata i kampanja. Učesnici kursa će imati prilike da se upoznaju sa celokupnim crowdfunding eko-sistemom i alternativnim ekonomskim konceptima, da nauče kako da svoje ideje pretoče u uspešne crowdfunding projekte i kako da ih realizuju kroz stratešku komunikaciju na društvenim mrežama.\nKurs vodi istaknuti slovenački stručnjak za crowdfunding Luka Piškorič, koji iza sebe ima niz uspešnih crowdfunding kampanja koje su omogućile realizaciju velikog broja inovativnih proizvoda i usluga. Pored detaljnog upoznavanja sa svim bitnim aspektima crowdfundinga, u okviru praktičnog rada polaznici će raditi na studiji slučaja i simulaciji komunikacijske strategije za konkretnu crowdfunding kampanju, uz podršku menadžera za komunikacije i društvene mreže iz tima Nove Iskre.\nNaučite kako da se uključite u rastuću globalnu zajednicu pojedinaca koji finansijski podržavaju realizaciju inovaitnih ideja. Pružite sebi i svojim saradnicima priliku da vaše ideje postanu realnost – mnogo brže nego što ste očekivali!\nSvi zainteresovani koji se prijave i uplate avans do srede 4. maja ostvaruju popust od 10%!\nRealizaciju kursa Crowdfunding podržala je Razvojna agencija Srbije.\nUpoznaj se sa alternativnim načinima finansiranja projekata i budi spreman da svoju ideju realizuješ mnogo brže nego što očekuješ – uz pomoć globalne zajednice!\nKurs Crowdfunding podrazumeva:\n– 16+ sati praktičnog rada sa vodećim crowdfunding ekspertima\n– Upoznavanje sa eko-sistemom alternativne ekonomije\n– Upoznavanje sa modelima crowdfundinga, i najvažnijim platformama\n– Primeri dobrih i loših praks\n– Gostujuće prezentacije\n– Put od idejnog koncepta do crowdfunding projekta\n– Koncipiranje i priprema crowdfunding kampanje\n– Izrada komunikacijske strategije\n– Simulacija kampanje i praktičan rad sa mentorom\n– Put do maksimalnog impakta i angažovanja zajednice\n– Sertifikat o završenom kursu\n– Osveženja i kafa\nPo završetku kursa dobićete sertifikat o kompletiranoj obuci.\nLuka Piškorič je suosnivač crowdfuding.si - slovenačke crowdfunding inicijative i strateški je konsultant na više crowdfunding kampanja koje su mnoge mlade kreativce i inovatore usmerili i pretvorili u uspešne startup-ove. Suosnivač je slovenske coworking inicijative i Poligon kreativnog centra - autonomne coworking platforme za mlade profesionalce, kreativne zajednice i startupe koje deluju u područiju kreativne ekonomije, socijalnog preduzetništva i kulture.\nMenadžerka komunikacija sa iskustvom rada u oblasti marketinga i komunikacija. Veliko iskustvo poseduje u radu u okviru nevladinih organizacija, ali i organizaciji događaja i promociji i fandrejzingu.\nDiplomirani menadžer u kulturi sa diplomom Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, na odseku za Menadžment i produkciju pozorišta, radija i kulture.


Vesti dana | Saobraćaj i transport\nZa koncesiju za beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" stigle su četiri ponude, a jedan od kvalifikovanih ponuđača, kineski konzorcijum, odustao je.\n"EasyJet" na leto od Beograda do Bazela triput nedeljno\nBritanska niskotarifna avio-kompanija "Izidžet" će tokom letnjeg reda letenja za 2018. godinu, uspostaviti direktne letove sa beogradskog aerodroma ka Bazelu, saopštio je Aerodrom "Nikola Tesla".\nSuperbrzi nemački voz već prvog dana kasnio dva sata\nBrza železnička linija između Berlina i Minhena na kojoj je redovan saobraćaj uspostavljen u nedelju, prvog dana kasnila je s dolaskom u bavarsku prestonicu čak dva sata.\nNovinar "SportKluba" petomilioniti putnik aerodroma "Nikola Tesla"\nNovinar Sport kluba Nebojša Višković bio je petomilioniti putnik na Aerodromu Nikola Tesla.\nBrnabić: Odluka o koncesiji Aerodroma "Nikola Tesla" do 25. decembra\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je najavila da će do 25. decembra biti doneta preliminarna odluka o najboljim ponudama za koncesiju za beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" i da očekuje da svih pet kvalifikovanih ponuđača preda obavezujuću ponudu.\nNovi zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju priprema za liberalizaciju tržišta\nŠtete kod osiguranja od autoodgovornosti jedan je od najčešćih razloga pritužbi građana na osiguravajuće kuće u Srbiji.\nEBRD odobrio kredit od 47 miliona evra "Srbija vozu"\nEvropska banka za obnovu i razvoj će obezbediti zajam od 47 miliona evra železničkom operateru Srbije za prevoz putnika, preduzeću "Srbija Voz", radi finansiranja proširenja kapaciteta i unapređenja železničkog depoa za održavanje u Zemunu.\nIATA: Aviokompanije u 2018. godini očekuju rekordnu dobit\nGlobalni ekonomski rast i veći broj putnika rezultiraće poskupljenjem aviokarata, pa aviokompanije iduće godine mogu računati na rekordnu dobit, procenjuje Međunarodno udruženje vazdušnog saobraćaja (IATA).\n"Ryanair" suočen sa pretnjom štrajka u tri države\n"Ryanair" se suočava sa pretnjom pred-Božićne akcije štrajka na tri evropska tržišta, uključujući i štrajk pilota.


Srbija traži izručenje Haradinaja iz Francuske :: Balkan Insight\nVest 13 Jan 17\nSrbija traži izručenje Haradinaja iz Francuske\nVlada Srbije zatražila je od Francuske izručenje bivšeg komandanta Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) i bivšeg premijera Ramuša Haradinaja, kako bi se u Beogradu suočio sa optužbama za ratne zločine, preteći kontramerama ukoliko ne bude izručen.\nMarko Đuric, šef kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju sa ministricom pravde Nelom Kuburović. Foto: Beta.\nMarko Đurić, šef kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju, izjavio je na konferenciji za novinare u petak da Beograd traži izručenje bivšeg komandanta OVK Haradinaja, koji je prošle sedmice uhapšen u Francuskoj na osnovu poternice koju je za njim raspisala Srbija tereteći ga za ratne zločine.\nĐurić je rekao da veruje da će Francuska izručiti Haradinaja Srbiji, ali je dodao da će, ako se to ne desi, Beograd odgovoriti kontramerama.\n“Srbija obaveštava Francusku da ćemo se, u skladu s tim kako se ophode prema Interpolovim poternicama iz naše zemlje, na isti način mi ophoditi prema francuskim poternicama. To se ne odnosi samo na Francusku, već i na Sloveniju i Švajcarsku, kao i na druge zemlje koje su već puštale na slobodu slične optužene za zločine, i to, po mom dubokom uverenju, iz političkih razloga“, rekao je on.\n“Srbija upozorava da ne prihvata lažnu pravdu koja omogućava zločine samo ako je to u interesu velikih sila”, dodao je on.\nDa podsetimo, Slovenija je 2015. godine uhapsila Haradinaja, ali je odbila da ga nakon toga izruči Beogradu. Prošle je godine i Švajcarska odbila da izruči dvojicu bivših pripadnika OVK Srbiji kako bi im se sudilo u ovoj državi.\nPrema Đuriću, Haradinaj je osumnjičen za ubistva civila, uključujući i ubistvo bebe koja je imala samo dve nedelje, kao i za mučenje i silovanje maloletnika.\nApelacioni sud u francuskom gradu Colmar u četvrtak je oslobodio Haradinaja iz pritvora. Ali dok vlasti razmatraju zahtev Srbije za njegovo izručenje, gde bi se suočio s optužbama za ratne zločine, odluka suda je da Haradinaj mora ostati u Francuskoj i biti pod sudskim nadzorom.\nOn je dužan da preda pasoš, da se javlja dva puta nedeljno francuskoj policiji i da prisustvuje sudskim raspravama o njegovom izručenju Srbiji.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je u petak da je puštanje Haradinaja nagoveštaj odbacivanja zahteva za izručenje.\n“Smatram da je EU takvu direktivu dala svim državama članicama“, rekao je Nikolić za Večernje novosti.\nMeđutim, Milan Petrović, rukovodilac Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije, u četvrtak je za TV N1 izjavio da je odluka francuskog suda legalna i legitimna, dodajući da on “ne sumnja” da će Francuska izručiti Haradinaja Srbiji.\nHaradinaj, koga je Haški tribunal do sada dva puta oslobađao optužbi za ratne zločine, ocenio je da su optužbe Srbije “političke”.\nMeđutim, srpsko Tužilaštvo za ratne zločine tvrdi da ima nove dokaze za različite zločine za koje do sada Haradinaj nije bio optuživan i da optužbe nisu politički motivisane.\n“Ovo nije politička poternica... jer je ovde reč ne samo o civilima i oštećenima srpske nacionalnosti, već i romske etničke pripadnosti ili albanske nacionalnosti koji nisu iskazali lojalnost OVK koja je bila pod komandom Ramuša Haradinaja u njegovoj zoni odgovornosti Dukađin”, rekao je Petrović.\nProšlonedeljno hapšenje Haradinaja na francuskom aerodromu izazvalo je proteste Albanaca na Kosovu, ali i van njega. Demonstranti su tražili oslobađanje Haradinaja, a hapšenje su osudili kao politički čin.


Trgovinska razmena sa Nemačkom preći će 5 milijardi evra\nBy Bojana Jokic\t20/03/2019 No Comments\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić predstavio je predsedniku Vlade nemačke pokrajine Donja Saksonija Štefanu Vajlu investicione potencijale Srbije. U toku 2019. godine trgovinska razmena sa Nemačkom preći će pet milijardi evra, što Nemačku čini našim najozbiljnijim partnerom naglašava Vučić.\nVučić je predstavio ekonomske reforme i investicione potencijale. On je naglasio da je Srbija poslednjih godina radila na poboljšanju investicione klime.\n„Nemački investitori su veoma zadovoljni poslovnom klimom i uslovima poslovanja u Srbiji. ‘Kontinental’, jedna od najvećih kompanija koje posluju u Srbiji, dolazi upravo iz Donje Saksonije. Ove godine trgovinska razmena sa Nemačkom preći će pet milijardi evra, što Nemačku čini našim najozbiljnijim partnerom„, istakao je Vučić.\nVajl je rekao da je imidž Srbije u Nemačkoj veoma dobar. „Srbija je faktor stabilnosti na Balkanu. Napredak na evropskom putu je očigledan„.\nDonja Saksonija, sa osam miliona stanovnika, je druga po veličini pokrajina Savezne Republike Nemačke. Najvažnija privredna grana je auto-industrija, o čemu svedoči i podatak da se u ovoj pokrajini nalazi sedište nemačkog proizvođača automobila „Folksvagen“.


Bregzit već koštao Srbiju 228 miliona evra - Nova Borba\nBregzit već koštao Srbiju 228 miliona evra\nU protekla dva radna dana cena koju Srbija plaća zbog bregzita dostigla je 228 miliona evra.\nUpravo za toliko je skočio javni dug Srbije i to samo po osnovu jačanja dolara u odnosu na evro, što je direktna posledica odluke referenduma na Ostrvu.\nPrema podacima Uprave za javni dug, ukupan novac koji Srbija duguje u dolarima u maju je, preračunato u dinare iznosio 987,3 milijardi, što je u dolarima, po srednjem kursu za maj bilo 9,07 milijardi.\nProšle nedelje, na dan bregzita, 23. juna, taj dug je vredeo osam milijardi i četiri miliona evra. Po jučerašnjem kursu, taj isti dug sada iznosi osam milijardi i 232 miliona evra. Dakle, za samo dva dana trgovanja, javni dug Srbije je skočio za čitavih 228 miliona evra.\nOva računica ne uključuje činjenicu da je i franak ojačao, a Srbija ima skoro 19 milijardi dinara u francima. Naravno, ove cifre ne znače da će Srbija na kraju stvarno i morati da plati ovoliko više novca za vraćanje svojih dugova, jer su posle bregzita devizna tržišta postala vrlo nestabilna, a dolar je već počeo polako da pada, nakon vrlo oštrog skoka, odmah pošto su objavljeni rezultati referenduma.


Engineering Energy Center\neec@eec.co.rs | +381 25 772 088\nVišegodišnje iskustvo u procesnoj tehnici i primena najboljih svetskih praksi EEC čini odličnim izborom za projekte u industriji. U mogućnosti smo da realizujemo projekte „ključ u ruke“ za veliki broj aplikacija u oblasti energetike. Imamo bogato radno iskustvo u pivarskoj industriji, gde smo kroz internacionalne kompanije usvojili modele poslovanja svetske klase i u stanju smo da izvršimo sveobuhvatnu optimizaciju pivarskih sistema od proizvodnje piva do pakovanja. Možemo da ponudimo projekte optimizacije u svim oblastima industrije uz napomenu da je naša specijalnost prehrambena industrija.\nPod projektom ključ u ruke podrazumevamo kompletan projekat od IDR-a (idejno rešenje) do puštanja u rad uz isporuku PIO (projekat izvedenog objekta) u elektronskoj i štampanoj formi. Organizujemo izvođenje svih vrsta instalaterskih radova, mašinskih i elektro, kao i izradu potrebnih softverskih aplikacija. Garantujemo izbor opreme sa najboljim performansama za specifičan projekat, kao i optimalno dimenzionisanje kompletne opreme uz minimalan utrošak energije tokom eksploatacionog perioda.\nMogućnosti za realizaciju projekta\nNaši kooperanti su vrhunske firme u domenu cevarskih, bravarsko zavarivačkih, električarskih i softverskih radova. Svakako po želji klijenta, sve instalaterske poslove klijent može da organizuje u sopstvenoj režiji. U tom slučaju, EEC može da ponudi učestvovanje u projektu kroz određene delove projekta: izrada idejnog projekta, izrada tenderske dokumentacije, izradu dokumentacije izvedenog stanja, odabir opreme, dokazivanje ugovorenih parametara (testovi, primopredaje)…\nSve što je navedeno u rubrici „Energetika“ može da se realizuje bilo kao projekat ključ u ruke ili kroz pojedine delove projekta. Sve je bazirano na praktičnom iskustvu gde je sve sprovedeno u delo sa dokazanim performansama u realnim uslovima.\nNeki od projekata koji su uspešno implementirani su:\nPotpuna automatizacija kotlovskog postrojenja\nPostavljanje utilizatora dimnih gasova na gasne kotlove (ekonomajzera), ugradnja potrebnih mernih instrumenata za vizualizaciju efikasnosti kotlovskog postrojenja i potrošnju energenata u pojedinim delovima pogona. Osmišljen je softver koji prikazuje željene parametre u odabranom vremenskom intervalu, kao što su:\nefikasnost kotlovskog postrojenja,\npotrošnja toplotne energije pogona u celini,\npotrošnja toplotne energije pojedinih pogonskih jedinica,\npotrošnja toplotne energije velikih potrošača,\nU sklopu ovog projekta izvršena je potpuna automatizacija i vizualizacija sistema povrata kondenzata, gde su između ostalog odvajači kondenzata grupisani po funkcionalnim lokacijama i osmišljen je sistem za automatsku kontrolu grupa odvajača kondenzata. U slučaju neispravnosti nekog od odvajača sistem automatski generiše alarm i omogućava se pravovremena reakcija. Izvršena je automatizacija napojnog tanka, on-line vizualizacija i kontrola napojne kotlovske vode i vraćenog kondenzata, rekuperacija toplotne energije odmuljivanja, odsoljavanja i degazacije, ali i rekuperacija toplotne energije kondenzata koji zbog tehnološkog procesa nije moguće ohladiti ispod 100°C.\nPotpuna automatizacija rashladnog postrojenja\nOdabir vodećih kompresora u primarnom rashladnom krugu sa regulacijom broja obrtaja, izrada algoritma startovanja kompresora uz minimalizaciju potrošnje energije i neremećenje tehnoloških postupaka. Automatizacija kondenzatora u primarnom rashladnom krugu, uključujući i obradu vode za kondenzatore. Veliki potrošači rashladne energije su usporeni do tehnološkog minimuma i uvedena je prediktivna regulacija rada rashladnog postrojenja. Rad postorjenja je setovan prema režimu starta potrošača za razliku od uobičajenih sistema gde se regulacija radi po pritisku rashladnog medijuma. Time je dobijena mogućnost upravljanja ukupnim električnim opterećenjem i mogućnost korigovanja starta velikih mašina. Osmišljen je i uveden sistem za praćenje efikasnosti rashladnog postrojenja u celini.\nPotpuna automatizacija postrojenja za komprimovanje vazduha\nOdabrani su vodeći kompresori sa regulacijom broja obrtaja motora i izrađen je algoritam startovanja kompresora uz minimalizaciju potrošnje energije. Mreža komprimovanog vazduha je u potpunosti rekonstruisana i omogućen je rad na minimalnom radnom pritisku. Uspostavljena je automatska kontrola praćenja efikasnosti postrojenja komprimovanog vazduha i urađena potpuna automatizacija adsorpcionog sušača vazduha.\nPostrojenje za rekuperaciju CO2\nInstalirano je postrojenje za rekuperaciju CO2 nastalog u procesu fermentacije. Predstavnici EEC-a su uz pomoć specijalizovanih kompanija instalirali automatizovano postrojenje za rekuperaciju CO2, koji se u potpunosti pročišćava i u tečnom stanju prodaje kao gotov proizvod postrojenjima kojima je potreban.\nPredstavnici EEC-a su uz pomoć inostranih specijalizovanih kompanija instalirali postrojenje za preradu bunarske vode. Tehnologija je bazirana na prečišćavanju vode peščanim i koloidnim filterima, a za proces omekšavanja vode je odabarana reverzna osmoza. Postrojenje je potpuno automatizovano i daljinski upravljano. Izvršena je optimizacija sopstvene potrošnje vode postrojenja kao i optimizacija potrošnje električne energije izborom adekvatnih pumpi.\nPostrojenje za preradu otpadne vode\nZajedno sa ekspertima iz inostranstva, izgrađeno je i pušteno u rad postrojenje za preradu otpadne vode. Postrojenje je izvedeno kao biološko postrojenje sa anaerobnim reaktorom u kome se proizvodi biogas i aerobnim reaktorom. Biogas se u smesi sa prirodnim gasom sagoreva u parnom kotlu i koristi se za proizvodnju industrijske pare.\nRekuperacija toplote u pogonu proizvodnje piva\nU pogonu proizvodnje piva predstavnici EEC-a su osmislili i automatizovali rekuperaciju toplotne energije čime je postignuta potpuna konzervacija tople vode. Pravilnim bilansiranjem vode i toplote, dobijena je potrebna topla voda iz rekuperacije toplote koja je do tada odlazila u atmosferu.\nAutomatizacija CIP-a (cleaning in place)\nPredstavnici EEC-a su uradili automatizaciju CIP-a, gde je u potpunosti vizualizovan proces pranja kroz proveru koncentracije i temperature sredstava za pranje. Instalirano je automatsko doziranje koncentrovanih sredstava i grejanje razblaženih sredstava na potrebnu temperaturu. Rezultat je bio poboljšan kvalitet pranja uz smanjenje potrošnje sredstava za pranje, vode i energenata.\nAutomatizacija postrojenja za degazaciju vode\nPredstavnici EEC-a su automatizovali postrojenje za degazaciju vode uz minimalizaciju potrošnje energenata.\nAmortizeri hidrauličkih udara\nPredstavnici EEC-a imaju veliko iskustvo po pitanju hidrauličkih udara nastalih bilo kontaktom vodene pare i pothlađenog kondenzata ili specifične tehnologije, gde se na određenim mašinama, kao što su npr. centrifugalni separatori u momentu izbacivanja gušće materije u potpunosti zaustavlja protok tečnosti ili usled neusklađenog rada ventila i pumpi. Ovakvi udari loše utiču na opremu i česti su kvarovi na najslabijim tačkama. Svi ovakvi udari kojima su se bavili predstavnici EEC-a su uspešno eliminisani. Takođe su eliminisani i najčešći kvarovi na izmenjivačima toplote, pumpama i ventilima, do kojih je dolazilo usled hidrauličkih udara ili kavitacije.\nPrepravka i automatizacija tunelskih pastera\nUmesto direktnog grejanja parom, ugrađeni su izmenjivači toplote te je kompletna regulacija pasterizacionih jedinica poboljšana uz uštedu vode, toplotne energije i vraćanje nastalog kondenzata.\nInstalirane su razne vrste potpuno automatizovanih dozirki, aerator sladovine i razni blenderi.\nPredstavnici EEC-a su za svoje potrebe u potpunosti napravili polu automatsku mini pivaru kapaciteta 45l. Podrazumeva se mogućnost izrade i mini pivare veće zapremine od pomenute, kao i potpuna automatizacija iste.\nPosedujemo značajno iskustvo u instalaciji solarnih sistema za proizvodnju električne energije. Sistem stabilnog snabdevanja električnom energijom iz solarnih foto naponskih panela je implementiran u hobi varijanti na lokaciji koja nije imala redovan električni priključak. Iz praktičnog iskustva i uz primenu adekvatnog znanja moguće je dimenzionisanje instalacije prema nameni i želji klijenta. Sistemi su pogodni za rasvetu, navodnjavanje, pogon elektromotora… Ekonomičnost sistema značajno zavisi od izbora potrošača, što takođe možemo adekvatno da osmislimo. Zanimljivo je da smo napravili prvi solarni ringišpil u Srbiji sa kontinualnom regulacijom broja obrtaja, preko regulacije broja obrtaja elektro motora.\nEEC je nastao kao plod višegodišnjeg bavljenja energetikom i procesnom tehnikom. Energetska efikasnost je oduvek, a čini se danas više nego ikad, pokazatelj i merilo uspešnosti. Odgovornim odnosom prema potrošnji energije zatvaramo krug između onoga što nam priroda daje i što joj mi posledično vraćamo. Vodeći se osnovnom idejom o racionalizaciji potrošnje energije, u stvari se bavimo suštinskim očuvanjem životne okoline i činimo svet boljim mestom za život.\nPostavljanje utilizatora dimnih gasova na gasne kotlove (ekonomajzera), ugradnja potrebnih mernih instrumenata za vizualizaciju efikasnosti kotlovskog postrojenja i potrošnju energenata u pojedinim delovima pogona.\nOdabir vodećih kompresora u primarnom rashladnom krugu sa regulacijom broja obrtaja, izrada algoritma startovanja kompresora uz minimalizaciju potrošnje energije i neremećenje tehnoloških postupaka.\nOdabrani su vodeći kompresori sa regulacijom broja obrtaja motora i izrađen je algoritam startovanja kompresora uz minimalizaciju potrošnje energije.\nInstalirano je postrojenje za rekuperaciju CO2 nastalog u procesu fermentacije.\nPredstavnici EEC-a su uz pomoć inostranih specijalizovanih kompanija instalirali postrojenje za preradu bunarske vode.\nZajedno sa ekspertima iz inostranstva, izgrađeno je i pušteno u rad postrojenje za preradu otpadne vode.\nU pogonu proizvodnje piva predstavnici EEC-a su osmislili i automatizovali rekuperaciju toplotne energije čime je postignuta potpuna konzervacija tople vode.\nPredstavnici EEC-a su uradili automatizaciju CIP-a, gde je u potpunosti vizualizovan proces pranja kroz proveru koncentracije i temperature sredstava za pranje.\nPredstavnici EEC-a imaju veliko iskustvo po pitanju hidrauličkih udara nastalih bilo kontaktom vodene pare i pothlađenog kondenzata ili specifične tehnologije\nPredstavnici EEC-a su za svoje potrebe u potpunosti napravili polu automatsku mini pivaru kapaciteta 45l.\nDobre prakse za uštedu električne energije u industriji\nDobre prakse za uštedu toplotne energije u industriji\nDobre prakse za sve energente i fluide koji se koriste u industriji\n© 2017 - Engineering Energy Center\nWeb design & development - WEBSITES WORKSHOP


Ričard Has - Bajden vodi Trampovu spoljnu politiku (2) - Novi Standard\nBajden vodi Trampovu spoljnu politiku (2)\nRičard Has 04.10.2021. 19:42\nProblem sa novim američkim pristupom svetu nije odsustvo unutrašnjeg konsenzusa – naprotiv, postoji dvopartijska saglasnost o spoljnoj politici. Problem je što je taj konsenzus neadekvatan\nGlavni deo nove spoljne politike je žudnja za povlačenjem iz šireg regiona Bliskog istoka, te pozornice takozvanih „beskrajnih ratova“ koji su toliko doprineli ovoj promeni paradigme u američkoj spoljnoj politici. Avganistan je najupečatljiviji primer. Februara 2020. godine Trampova administracija potpisala je sa talibanima sporazum kojim je 1. maj 2021. godine određen kao rok za povlačenje američkih trupa. Na ovim pregovorima zanemarena je avganistanska vlada, a samim sporazumom nije obuhvaćeno pozivanje talibana da polože oružje ili da se posvete primirju. To nije toliko bio mirovni sporazum koliko pakt o povlačenju američke vojske.\nDo momenta kada je Bajden preuzeo funkciju, preterivanje koje je nekada karakterisalo američku strategiju u Avganistanu postalo je stvar prošlosti. Broj američkih trupa, koji je dosegao 100.000 tokom Obamine administracije, spušten je na 3.000, a uloga im je pretežno bila ograničena na obučavanje, savetovanje i podršku avganistanskim snagama. Američki borbeni gubici drastično su opali nakon okončanja borbenih operacija 2014. godine (mnogo godina pre američko-talibanskog sporazuma). Skromno američko prisustvo pružalo je osnovu za učešće nekih 7.000 vojnika iz savezničkih zemalja (i za još veći broj privatnika), kao i psihološku i vojnu podršku avganistanskoj vladi – učešće je bilo dovoljno da spreči kolaps Kabula, ali ne i da obezbedi pobedu ili mir. Nakon 20 godina, Sjedinjene Države su izgleda pronašle nivo posvećenosti Avganistanu koji je srazmeran njegovoj vrednosti.\nMeđutim, Bajdenova administracija odbila je da razmotri ponovno pregovaranje ili odbacivanje sporazuma. Umesto toga, ispoštovala je Trampov sporazum na svaki mogući način osim u pogledu roka za potpuno američko povlačenje – on je produžen za još 100 dana, odnosno do 11. septembra 2021. (a onda je povlačenje realizovano pre tog roka). Bajden je odbio da povlačenje američke vojske veže za uslove na terenu ili dodatne akcije talibana. Kao i Tramp pre njega, smatrao je Rat u Avganistanu za „beskonačni rat“ iz kog je želeo da se izvuče po svaku cenu. Bajden nije samo implementirao Trampovu politiku koju je nasledio – nego je to učinio na trampovski način, minimalno se konsultujući sa drugima i prepuštajući NATO saveznike da se snalze kako znaju i umeju. Druge odluke, kao što je potkopavanje francuske prodaje podmornica Australiji ili suviše sporo ukidanje COVID restrikcija evropskim posetiocima Sjedinjenim Državama, takođe su unazadile transatlantske veze. Teorija multilateralizma i savezništava na prvom mestu u spoljnoj politici ustuknula je pred praksom unilateralizma Amerike na prvom mestu.\nU ostatku šireg Bliskog istoka, Bajdenova administracija je takođe nastavila sa Trampovim principom smanjivanja američkog prisustva. Odolela je svakom iskušenju da se više angažuje u Siriji, da i ne pominjemo Libiju ili Jemen, saopštivši da će održati samo malo, neborbeno vojno prisustvo u Iraku, a prigrlila je i Avramov sporazum (misli se na sporazum koji je 13. avgusta 2020. godine zaključen između Izraela, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Sjedinjenih Američkih Država, prim. prev) dok je vrlo nevoljno uzimala učešće u diplomatskim naporima da se okončaju borbena dejstva između Izraela i Hamasa. Shodno tome, izbegnuto je i pokretanje bilo kakvih novih inicijativa za mirovni sporazum između Izraela i Palestine.\nMinistar spoljnih poslova Bahreina Abdulatif bin Rašid el Zajani, premijer Izraela Benjamin Netanjahu, predsednik SAD Donald Tramp i ministar spoljnih poslova UAE Abdulah bin Zajed el Nahjan tokom potpisivanja sporazuma o normalizaciji odnosa UAE i Bahreina sa Izraelom u Beloj kući, Vašington, 15. septembar 2020. (Foto: Official White House Photo by Shealah Craighead)\nNa prvi pogled, Iran bi mogao da deluje kao blještavi izuzetak od svih ovih sličnosti. Tramp je bio žestok kritičar nuklearnog sporazuma sa Iranom iz 2015. godine (zaključenog u vreme kada je Bajden bio potpredsednik), pa je unilateralno napustio isti 2018. Za razliku od toga, Bajdenova administracija (koju na višim funkcijama čine mnogi kadrovi koji su imali značajnu ulogu u sastavljanju ovog ugovora) jasno je dala do znanja da želi da se vrati dotičnom sporazumu. Ali pokazalo se da je lakše pričati o obnovi sporazuma nego je zaista postići, a dve vlade nisu uspele da se dogovore o konkretnim obavezama ili hronologiji njihovog sprovođenja.\nUz sve to, nova tvrdolinijaška iranska vlada pokazala je malo interesovanja za zaključivanje „dužeg i čvršćeg“ sporazuma kojem Bajdenova administracija teži. Rezultat je da se Bajdenova administracija suočava sa sličnim opcijama koje je imao njen prethodnik, dok Iran jača svoje nuklearne i raketne kapacitete, kao i uticaj širom regiona. Čak i ako Iran ponovo prihvati vremenski ograničene limite svojih nuklearnih aktivnosti, Sjedinjene Države će i dalje morati da odluče kako da reaguju na druge provokacije Irana.\nČak i u onim pitanjima u kojima se Bajdenova retorika oštro razlikuje od Trampove, političke promene bile su skromnije nego što je moglo da se očekuje. Razmotrimo stavove dvojice predsednika o ulozi vrednosti u spoljnoj politici. Tramp je bio transakcioni lider koji je često delovao kao neko ko demokratiju smatra za smetnju, te je nastojao da gradi bliske lične odnose sa mnogim svetskim diktatorima. Putina je obasipao komplimentima, a razmenjivao je „ljubavna pisma“ sa Kim Džong Unom iz Severne Koreje. Sa uvažavanjem je govorio o kineskom predsedniku Siju Đinpingu, Redžepu Tajipu Erdoganu iz Turske i Viktoru Orbanu iz Mađarske, dok je blatio lidere demokratskih saveznika, uključujući nemačku kancelarku Angelu Merkel, francuskog predsednika Emanuela Makrona i kanadskog premijera Džastina Trudoa. Čak je i uveo carine protiv Kanade i Evropske unije.\nZa razliku od toga, Bajden je poručio da se Sjedinjene Države „nadmeću sa autokratama“, pa je najavio plan za održavanje Samita demokratije i obećao da će prioritetizovati odnose sa zemljama koje dele američke vrednosti. Međutim, ta obećanja, ma kako iskrena, teško da su učinila promociju ljudskih prava i demokratije važnim delom američke spoljne politike. Opravdane kritike nisu dovele do značajnih promena u ponašanju kod drugih, pri čemu su mete tih kritika generalno i spremne i sposobne da apsorbuju američke kritike, a sve više čak i američke sankcije, zahvaljujući rastu alternativnih izvora podrške.\nMjanmar, koji se nalazi usred vojnog puča, je školski primer: Sjedinjene Države uvele su sankcije članovima režima, ali su kineska darežljivost i diplomatska podrška pomogli vojsci da pregrmi sankcije. Vašington je pružio samo minimalan odgovor na incidente poput brutalne reakcije kubanske vlade na demonstracije prošlog leta ili ubistva predsednika Haitija. Koje god brige da Vašington ima povodom saudijskog kršenja ljudskih prava, malo je verovatno da će te brige sprečiti saradnju sa Rijadom oko Irana, Jemena ili Izraela ukoliko, na primer, lideri Saudijske Arabije pokažu interesovanje da se priključe Avramovom sporazumu.\nNaravno, američki predsednici oduvek su dopuštali propovedanoj posvećenosti ljudskim pravima i demokratiji da bude gurnuta u stranu kada to drugi interesi i prioriteti zahtevaju. „Slobodni svet“ iz perioda Hladnog rata često je bio sve samo ne slobodan. Ali opšte pomeranje američke spoljne politike danas, sa fokusom na nadmetanje sa velikim silama i kratkoročne domaće prioritete, učinilo je da izdaje principa budu učestalije i akutnije. U kineskom komšiluku, na primer, Bajdenova administracija odbacila je brigu o kršenjima ljudskih prava od strane filipinskog predsednika Rodriga Dutertea kako bi američkoj vojsci bilo lakše da deluje u njegovoj zemlji, a takođe je i radila na jačanju veza sa Vijetnamom – još jednom autokratijom u kojoj je na vlasti komunistička partija. Sa Rusijom je zaključen sporazum o kontroli naoružanja, dok je prenebregnuto hapšenje opozicionog lidera Alekseja Navaljnog. A rast hindu nacionalizma u Indiji uglavnom je ignorisan u korist jačih veza sa ovom državom kako bi se napravio balans protiv Kine.\nAmerički predsednik Džo Bajden i indijski premijer Narendra Modi tokom sastanka u Beloj kući, Vašington, 24. septembar 2021. (Foto: Sarahbeth Maney-Pool/Getty Images)\nSa očajnom realizacijom povlačenja iz Avganistana i napuštanjem mnogih Avganistanaca koji su na meti osvete talibana, Vašington se dodatno odrekao svog preimućstva: Sjedinjene Države digle su ruke od projekta koji je, uprkos svim svojim manama i neuspesima, mnogo doprineo unapređenju života miliona Avganistanaca, pre svega žena i devojčica. Naravno, tužna realnost fragilnog stanja demokratije unutar Sjedinjenih Država – naročito nakon šestojanuarske pobune – dodatno je podrila sposobnost Vašingtona da promoviše demokratske vrednosti u inostranstvu.\nSve ovo ne znači da ne postoje i bitne razlike između spoljne politike Trampove i Bajdenove administracije – razmotrimo na primer klimatske promene: poricanje klimatskih promena ustupilo je mesto novim investicijama u zelene tehnologije i infrastrukturu, regulativi za proizvodnju i upotrebu fosilnih goriva, te učešću u pariskom procesu. No, ove oblasti u kojima postoje razlike retko dobijaju prioritet u odnosu na druga pitanja, od kojih mnoga reflektuju opisani kontinuitet. Vašington nije bio spreman da koristi trgovinu za nametanje klimatskih ciljeva, da uvede sankcije Brazilu zbog uništavanja Amazonije, niti da učini smislen doprinos za pomoć siromašnijim zemljama da pređu na zelenu energiju.\nTeoretski, kontinuitet u američkoj spoljnoj politici trebalo bi da je dobra stvar. Na kraju krajeva, velika sila teško može da bude efikasna ako njena spoljna politika skače od jedne do druge administracije na način koji nervira saveznike, pruža mogućnosti protivnicima, zbunjuje birače i čini nemogućom bilo kakvu dugoročnu posvećenost izgradnji globalnih normi i institucija. Problem sa nastajućim američkim pristupom svetu nije odsustvo unutrašnjeg političkog konsenzusa – naprotiv, postoji značajna dvopartijska saglasnost povodom spoljne politike. Problem je u tome što je taj konsenzus žalosno neadekvatan, i to pre svega u svom neuspehu da uvaži koliko događanja hiljadama kilometara udaljena od kuće utiču na ono što se unutar nje dešava.\nOsim toga on obiluje i samoporažavajućim kontradikcijama, naročito povodom Kine. Odvraćanje Kine zahtevaće prolongirano uvećavanje izdataka za vojsku i veću spremnost na upotrebu sile (jer uspešno odvraćanje uvek zahteva ne samo posedovanje sposobnosti, nego i percipiranu volju da se vojno deluje). Mnogi republikanci i neke demokrate podržavaju ovo prvo, ali malo ko u obe stranke deluje spremno da stane iza ovog drugog. Obe stranke podržavaju simbolično unapređenje američko-tajvanskih odnosa, iako bi preterivanje u tom smeru imalo potencijal da izazove skup sukob između Sjedinjenih Država i Kine. Koliko god da SAD tretiraju Kinu kao protivnika, Vašingtonu je i dalje potrebna podrška Pekinga ukoliko želi da reši niz regionalnih i globalnih izazova, od Severne Koreje i Avganistana do globalnog zdravlja. A iako je Bajdenova administracija mnogo pričala o podršci savezništvima, američki saveznici su u mnogim slučajevima nespremni da učine ono što administracija smatra neophodnim kako bi se zaustavila Kina. Štaviše, u pogledu Kine i Rusije, većina američkih saveznika opire se američkim pozivima na ograničavanje trgovinskih i investicionih veza u osetljivim sektorima iz geopolitičkih razloga. Stav ne čini politiku.\nNadmetanje sa Kinom je esencijalno, ali ono ne može da pruži organizujući princip za američku spoljnu politiku u eri koja je sve više definisana globalnim izazovima, koji obuhvataju klimatske promene, pandemijske bolesti, terorizam, proliferaciju i sajber sferu, što sve sa sobom nosi ogromne ljudske i ekonomske troškove. Zamislite da Sjedinjene Države uspešno odvrate Kinu od pribegavanja agresiji protiv svojih suseda, od Tajvana do Indije i Japana, kao i unutar Južnog kineskog mora. Još bolje, zamislite da Kina čak prestane da krade američku intelektualnu svojinu i postara se o američkim strepnjama povodom svojih trgovinskih praksi. Peking bi i dalje mogao da frustrira američke globalne inicijative tako što bi podržavao iranske i severnokorejske nuklearne ambicije, vršio agresivne sajber napade, gradio još elektrana na ugalj i opirao se reformama Svetske zdravstvene organizacije i Svetske trgovinske organizacije.\nKineski predsednik Si Đinping tokom sastanka sa američkim potpredsednikom Džoom Bajdenom u Velikoj sali naroda, Peking, 04. decembar 2013. (Foto: Reuters/Lintao Zhang)\nKontradikcije idu unedogled. Rat u Avganistanu otkrio je granice do kojih Amerikanci podržavaju izgradnju nacija, ali izgradnja kapaciteta prijatelja esencijalna je u dobrom delu Afrike, Latinske Amerike i Bliskog istoka ukoliko želimo da vlade tih regiona postanu sposobnije da se suoče sa lokalnim bezbednosnim izazovima – što je preduslov za njihovu demokratizaciju i smanjenje tereta na plećima SAD. Učešće u trgovinskim blokovima je poželjno, ali ne samo iz ekonomskih razloga nego i kako bi se zauzdale nepoštene trgovinske prakse Kine i ublažile klimatske promene. Ekonomski nacionalizam (naročito parole „kupujte američko“) uspostavljaju presedan koji će, ukoliko ga drugi budu pratili, smanjiti svetsku trgovinu i raditi na štetu združenih pristupa razvoju i upotrebi novih tehnologija koje bi mogle da olakšaju nadmetanje sa Kinom.\nA na Bliskom istoku, uz sav fokus na ograničavanje američkog angažmana, ostaje nejasno kako se povlačenje uklapa u američku posvećenost suzbijanju namere Irana da razvije svoje nuklearne i raketne kapacitete i proširi regionalni uticaj, što direktno, što kroz posrednike. Čak i uspešno oživljavanje nuklearnog sporazuma iz 2015. godine ne bi promenilo ovu realnost, imajući u vidu šta ovaj sporazum ne uređuje i da nuklearne restrikcije imaju ograničen vremenski rok važenja.\nKakvi god bili neuspesi ove nove paradigme, sada nema povratka – istorija ne nudi popravne. Niti bi Vašington trebao da se vrati spoljnoj politici koja, u većem delu prethodne tri decenije, nije uspela kako u onome što je činila, tako ni u onome što nije činila.\nPolazna tačka novog internacionalizma trebalo bi da bude jasno priznanje da iako spoljna politika počinje kod kuće, tu se ne završava. Sjedinjene Države, bez obzira na svoj umanjeni uticaj i duboke unutrašnje podele, suočavaju se sa svetom u kojem su i tradicionalne geopolitičke pretnje i novi izazovi vezani za globalizaciju. Američki predsednik mora da pokušava da sredi ono što šteti Sjedinjenim Državama, bez zanemarivanja onoga što se događa u inostranstvu. Veći nered u svetu otežaće ili učiniti nemogućim zadatak „izgradnje boljeg“ – ili ma koji slogan bio odabran za domaću obnovu. Bajden je prihvatio „fundamentalnu istinu 21. veka… da je naš uspeh vezan za to da i drugi budu uspešni“, ali je pitanje da li će moći da osmisli i sprovede spoljnu politiku koja će to odražavati.\nTakođe, Sjedinjene Države ne mogu uspeti same. Moraju sarađivati sa drugima, kako formalnim tako i neformalnim sredstvima, kako bi se uspostavile međunarodne norme i standardi, te organizovala kolektivna akcija. Takav pristup zahtevaće angažman tradicionalnih saveznika u Evropi i Aziji, novih partnera, zemalja kojima možda treba američka ili međunarodna pomoć kod kuće, kao i zemalja koje nisu demokratije. Zahtevaće upotrebu svih instrumenata moći dostupnih Sjedinjenim Državama – diplomatije, trgovine, humanitarne pomoći, obaveštajnih kapaciteta i vojske. Sjedinjene Države ne smeju da dopuste sebi da im nepredvidivost donese reputaciju nepouzdanog saveznika – druge države će svoje ponašanje, naročito u pogledu odnosa prema Kini, dobrim delom određivati na osnovu toga koliko će smatrati Sjedinjene Države pouzdanim i aktivnim partnerom.\nAmerički predsednik Džo Bajden tokom virtuelne konferencije sa australijskim premijerom Skotom Morisonom i britanskim premijerom Borisom Džonsonom povodom formiranja AUKUS pakta, Bela kuća, Vašington, 15. septembar 2021. (Foto: AP Photo/Andrew Harnik)\nU odsustvu američkog internacionalizma, očekivani ishod biće svet koji je manje slobodan, više nasilan i manje voljan i sposoban da izlazi na kraj sa izazovima. Podjednako je ironično i opasno što su Sjedinjene Države u vremenu u kojem svetska zbivanja utiču na njih više nego ikada pre postale manje voljne da se bave spoljnom politikom koja ih oblikuje.\nRičard Has je američki diplomata, bivši direktor Saveta za planiranje politike u Stejt departmentu, dugogodišnji predsednik Saveta za spoljne odnose i autor knjige „Svet: kratak uvod“\nNaslovna fotografija: AP Photo/Julio Cortez\nSvetAmerika na prvom mestuamerička spoljna politikaDonald TrampRičard HasSADForin afersDžo Bajden


Atomsko sklonište za doček u Zrenjaninu – NovostiDana.rs\nAtomsko sklonište za doček u Zrenjaninu\nNova godina u Zrenjaninu biće dočekana u centru ovog grada u Banatu uz vatromet i nastup Atomskog skloništa, saopšteno je iz Gradske uprave Zrenjanina.\nPredvodjeni pevačem i gitaristom Brunom Langerom, „Atomci“ će na novogodišnjoj bini koja će biti postavljena na početku Ulice kralja Aleksandra Karadjordjevića, nastupati od 22 časa pa do ponoći, kada će Zrenjanincima, uz vatromet, uputiti novogodišnju čestitku.\nMuzički program biće nastavljen i posle ponoći, s tim što izvodjači još nisu precizirani.\nNovogodišnji program u organizaciji grada namenjen najmladjim počinje u petak, 29. decembra, u 18 časova, kada u Kulturnom centru počinje velika novogodišnja predstava „Čekamo te, Deda Mraze!“. Ulaz je slobodan.\nVeć tradicionalna dečja novogodišnja manifestacija „Grad otvorenog srca“ biće održana u centru Zrenjanina u subotu, 30. decembra, a kako je najavljeno, sve posetioce očekuje puno zabave, muzike i pesme, novogodišnji paketići, Deda Mrazevi i animatori.\nNa Trgu slobode biće postavljen i novogodišnji ringišpil karusel.\nPovezanohronika, Nova godina, Zrenjanin\nVučić na svim naslovnicama na Kubi


Aleksandar Vučić i Džon Keri\nOvonedjeljna posjeta premijera Srbije Aleksandra Vučića Vašingtonu, i njegovi susreti s američkim potpredsjednikom Džozefom Bajdenom (Joseph Biden) i državnim sekretarom Džonom Kerijem (John Kerry), dobar su primjer za studiju o „diplomatiji kao umjetnosti da pustite drugoga da radi što vi želite“. Ono što je o toj posjeti javno rečeno – prije svega u intervjuima i izjavama samog premijera Srbije namijenjenim srbijanskoj javnosti i u prilično škrtim saopštenjima domaćina – zanimljivo je, prije svega, po nagovještajima onoga što nije rečeno. Tako kad Vučić poručuje javnosti Srbije kako je u Vašingtonu primljen s poštovanjem za ono što Srbija radi to treba razumjeti kao nastojanje da se ta javnost uvjeri kako nije bilo pritisaka ni zahtjeva – pogotovu ne ucjena – da Srbija radi po nalozima Zapada. To jeste značajno pred javnošću koja je upravo od njenih vlasti od vremena jugoslovenske krize i ratova devedesetih zastrašivana „antisrpskom zaverom“ i osjećanjem kako je „ceo svet protiv nas“ u čemu je nezanemarljivu ulogu imao i sam Vučić u vrijeme kad je u Miloševićevoj vlasti bio službeno zadužen za cenzuru medija.\nAli, kad i sam Vučić kaže kako je uvažavanje prema Srbiji iskazano „uprkos činjenici da mnogo još treba da se uradi da bi se ispunili standardi koje su postavile Sjedinjene Države“ i „očekivanja potpredsednika Bajdena“ onda i škrta saopštenja i izjave s američke strane daju povoda za razmišljanje o onome što je rečeno „iza zatvorenih vrata“.\nTada, recimo, usputna napomena u Tanjugovom izvještaju kako su se „dva zvaničnika“ – Bajden i Vučić – „dotakla i slučaja braže Bitići“ zvuči kao upadljivo ublažena verzija rečenice iz saopštenja iz kabineta američkog potpredsjednika kako je bilo riječi i o „brojnim slučajevima iz sfere vladavine prava“.\nNa neke od tih slučajeva ukazuje se recimo u pismu koje je Bajdenu uoči ranijeg odgođenog susreta s Vučićem poslao Hju Viliamson (Hugh Williamson) iz evropsko-centralnoazijskog odjeljenja organizacije Human Rigths Watch. U tom se pismu – pored ostalog – navodi kako za egzekuciju trojice braće Bitići, američkih državljana albanskog porijekla, u srpskom policijskom trening centru još 1999. godine niko još nije kažnjen kao ni za prenos tijela 900 ubijenih Albanaca u Srbiju i njihovo pokopavanje opet u krugu policijskog trening centra, zbog čega se potpredsjedniku preporučuje da od Srbije traži veću efikasnost u istraživanju i kažnjavanju ratnih zločina. Human Rights Watch je, takođe, obavijestio potpredsjednika o svom istraživanju među 28 novinara u Srbiji koji su, od oktobra 2014. do marta 2015, prijavili fizičke napade i prijetnje, uključujući i pijetnje smrću, zbog izvještavanja o ratnim zločinima i korupciji.\nNa sve te teme u pismu Bajdenu neposredno uoči sastanka s Vučićem ukazalo je i pet članova američkog Kongresa: oni, takođe, insistiraju da Srbija svoj reformski kurs i evropsko opredjeljenje potvrdi u borbi protiv korupcije, za koju optužuju i samog premijerovog brata; u pronalaženju i kažnjavanju ubica braće Bitići; u poštovanju slobode medija koja je „na najnižoj tački od vremena diktature Slobodana Miloševića“; u izboru između evropskih vrijednosti i bliskosti s Putinovom Rusijom s kojom je nedavno učestvovala u vojnoj vježbi „Slavensko bratstvo 2015“.\n„Premijer Vučić dao je impresivna obećanja tokom junske posjete Vašingtonu i mi se nadamo da će se od njega tražiti da ispuni ta obećanja ... Narod Srbije i američka poslovna zajednica imaće koristi od veće transparentnosti, slobode štampe i odanosti premijera Vučića vladavini prava“ – kaže se u pismu članova Kongresa potpredsjedniku Bajdenu.\nNajzad, i kad se govori o pridruživanju Srbije Evropskoj Uniji, Vučićevo zadovoljstvo što je Bajden rekao kako će Evropa biti cjelovita tek kad i Srbija postane njen dio, može se bolje razumjeti u okviru američke podrške „nastojanjima Srbije za promociju regionalnog pomirenja uključujući i napredak u dijalogu pod okriljem Evropske Unije s Kosovom,“ kako je saopšteno iz Bajdenovog kabineta.\nI državni sekretar Keri je, u kratkom obraćanju novinarima, pozdravio napredak u vezi sa sporazumom s Evropskom Unijom u vezi sa Srbijom i Kosovom: „Ima još posla da se uradi i to premijer zna – on i ostali se nose s tim izazovom i to je vrlo važno“.\nTo je kontekst američke – i evropske – podrške Srbiji i njenom premijeru. Sljedbenici teorije međunarodne „antisrpske zavjere“ to će gledati i tumačiti kao nastavak politike uslovljavanja i čak ucjenjivanja, posebno ako se i u američkom naglašavanju značaja doprinosa Srbije stabilizaciji u regionu doda i očekivanje da premijer Srbije toj pacifikaciji Zapadnog Balkana nastavi doprinositi i tako što će iskreno podržavati i evropske aspiracije Bosne i Hercegovine i – u tom kontekstu – pozitivno uticati i na učešće vodstva Republike Srpske u tom procesu.


EON Video klub u maju: Nastavak kultne serije, posljednji film o Džejms Bondu i jeziv blokbaster - Total TV\nOvog mjeseca EON Video klub sa preko 11.000 naslova postaje još bogatiji!\nU AMC katalog stiže drugi dio 7. sezone čuvene serije Fear the walking dead, u kojoj nakon nuklearne eksplozije Viktor Strand bezosjećajno bira one kojima će dati šansu da žive. U ovom novom „Početku” preživjeli otkrivaju ko su zaista i od čega su sazdani.\nCinestar Premier Plus katalog donosi blokbaster Spirala straha, nastavak franšize Slagalica strave, koji će slediti krv u žilama ljubiteljima horora. Samjuel L. Džekson u jednoj je od glavnih uloga u novom nastavku, uz još jednu glumačku legendu Krisa Roka preuzimaju istragu ubistva koja jezivo podsjećaju na strašnu prošlost.\nDanijel Krejg se oprostio od uloge Džejms Bonda u filmu Nije vrijeme za umiranje, koji možete da pogledate u HBO OD katalogu. Život agenta 007, nakon penzionisanja na Jamajci, poremeti se kada njegov stari prijatelj iz CIA-e zatraži njegovu pomoć u spasavanju kidnapovanog naučnika.\nUživajte u proljeću, izaberite naslov po svom ukusu u Video klubu kome možete da pristupite preko EON mobilne aplikacije i gledajte ga bilo gdje i bilo kada samo uz Total TV!


Energyobserver - NEKE SIROMAŠNE ZEMLJE I DALJE ČEKAJU PRVE DOZE VAKCINE\nVakcine nema ni za zdravstveno osoblje koje se brine za obolele od kovida-19 u toj zemlji, jednoj od najsiromašnijih u svetu čija je ogromna teritorija u srcu Afrike vekim delom prekivena saharskim peskom.\n"Mislim da to nije fer i da je nepravda i čini me tužnom. Ja nemam izbor. Prva vakcina koja se pojavi i bude odobrena, uzeću je", kaže 33-godišnja Đarma, specijalista za infektivne bolesti.\nI dok bogate zemlje za svoje građane prave zalihe, mnoge siromašne zemlje se i dalje bore da se domognu vakcine. Neke, poput Čada, još čekaju na prve doze, piše agencija AP.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO), prvu dozu vakcine tek treba da dobije desetak zemalja, od kojih je oko polovina u Africi. Na afričkom kontinentu, to su uz Čad još i Burkina Faso, Burundi, Eritreja i Tanzanija.\n"Kašnjenja i nestašice u isporukama doprinose da afričke zemlje sve više zaostaju za ostatkom sveta u global raspodeli vakcina protiv kovid-19 i na taj kontinent u ovom trenutku otpada svega jedan odsto ukupne imunizacije ljudi u svetu, upozorila je SZO.\nA da na mestima na kojima nema vakcine postoji i opasnost pojave novih i zabrinjavajućih sojeva virusa, upozorava zvaničnik UNICEF-a Đan Gandi, koji je koordinator za snabdevanje u globalnom programu za raspodelu vakcina Kovaks (COVAX)\n"Zato bi trebalo svi da budemo zabrinuti ako postoji neko nepokriveno mesto bilo gde u svetu", rekao je Gandi i ponovo apelovao na bogatije zemlje da doniraju vakcinu zemljama koje je još uvek čekaju.\nIako je u tim zemljama broj potvrđenih slučajeva kovida-19 naizgled relativno nizak u poređenju sa globalnim žarištima, zdravstveni stručnjaci upozoravaju da su zvanični brojevi vrlo verovatno netačni i premali, pošto afričkim zemljama koje čekaju vakcinu, zbog slabih zdravstvenih sistema nedostaje i oprema za praćenje i otkrivanje infekcije.\nČad je, na primer, od početka pandemije prijavio svega 170 smrtnih slučajeva, ali su napori da se virus u potpunosti zaustavi ostali bez uspeha. Nije pomoglo ni to što je aerodrom u Ndžameni prošle godine bio nakratko zatvoren, pošto se veruje da je zarazu u Čad uneo neko ko je ilegalno ušao u zemlju preko porozne kopnene granice.\nU međuvremenu obnovljeni su redovni letovi iz Pariza i drugih gradova što samo može da doprinese porastu sadašnjeg broja od 4.835 potvrđenih slučajeva kovida.\nRegionalne bolnica Farha je novi objekat na obodu Ndžamene, okružen akacijama oko kojih pasu kamile. Lekari bez granica pomogli su da se obezbedi kiseonik za obolele od kovida-19, a bolnica raspolaže sa 13 respiratora. Medicinsko osoblje ima i dovoljno kineskih zaštitnih maski KN95.\nMeđutim, nijedan zdravstveni radnik nije vakcinisan i nikome nije ni rečeno kada će se to dogoditi.\nUmaima Đarma kaže da je bilo lakše pomiriti se sa tim na početku pandemije, kada nije bilo vakcine ni za doktore širom sveta. To se korenito promenilo kada su Zapad, Kina i Rusija razvile vakcine, koje su stigle i do nekih siromašnih zemalja u Africi.\n"Kada, na primer, čujem da su u nekim zemljama završili vakcinaciju medicinskog osoblja i starijih i sada prelaze na druge kategorije, to me, iskreno, čini žalosnom. Pitam ih da li makar mogu da nas snabdeju tim vakcinama kako bismo zaštitili zdravstvene radnike", kaže Đarma.\n"Svi umiru od ove bolesti, bili bogati ili siromašni. Ali svi treba da imaju priliku, šansu da se vakcinišu, a posebno oni koji su najviše izloženi", ocenila je lekarka.\nProgram Kovaks, koji deluje uz podršku UN, ima za cilj da pomogne zemljama sa niskim i srednjim primanjima da dođu do vakcine.\nMeđutim, neke su zemlje, među kojima i Čad, izrazile rezerve prema mogućnosti da im Kovaks pošalje vakcine kompanije Astrazeneka, iz straha da one ne štite dovoljno od soja virusa koji je prvi put viđen u Južnoj Africi.\nOčekuje se da će Čad sledećeg meseca dobiti vakcine Fajzer-Biontek, ako bude u stanju da pripremi posebne uslove za njeno hladno skladištenje, u zemlji u kojoj temperature tokom toplih meseci svakodnevno premašuju 40 stepeni.\nNekima od zemalja koje još čekaju na vakcinu trebalo je nešto više vremena da ispune zahteve neophodne za isporuku, uključujući i potpisivanje ugovora kojim se proizvođač oslobađa eventualne odgovornosti i pripremu planova za lokalnu distribuciju vakcine.\nTakvo otezanje sada međutim za neke zemlje znači još duži period čekanja, pošto je jedan od ključnih indijskih proizvođača vakcine odlučio da smanji izvoz zbog katastrofalnog širenja virusa u samoj Indiji.\n"Sada sa globalnom nestašicom u snabdevanju vakcinom, koja je uglavnom posledica porasta broja slučajeva u Indiji i odluke indijske vlade da privremeno oduzme doze tamošnjih proizvođača, Burkini Faso prete i veća kašnjenja u dopremi vakcine koje joj je bila namenjena", izjavio je direktor američke humaniterne organizacije "Inicijativa:Voda", koja je u Burkini Faso angažovana i u borbi protiv kovida-19.\nZdravstveni radnici koji su u toj zemlji u prvim redovima borbe protiv pandemije kažu da ne znaju zašto njihova vlada nije obezbedila vakcinu.\n"Voleli bismo da smo mogli da je imamo kao i naše kolege širom sveta. Niko stvarno ne zna šta će nam ova bolest učiniti u budućnosti", rekla je Čivanot Afavi, glavna medicinska sestra koja je donedavno radila na prvoj liniji borbe protiv korone.\nNi na Haitiju, najsiromašnijoj zemlji zapadne hemisfere, nijedan od više od 11 miliona stanovnika nije primio vakcinu. Haiti je trebalo da dobije preko Kovaksa 756.000 doza vakcine Astrazeneka, ali su haićanski zvaničnici rekli da zemlja nema infrastrukturu potrebnu za njeno čuvanje i izrazili bojazan da bi morali da je bace.\nOni su, međutim, izrazili zabrinutost i zbog potencijalih sporednih efekata te vakcine i rekli da bi više voleli da dobiju vakcinu koja se daje samo jednom, bez revakcinacije.\nI u nekoliko manjih ostrvskih država tek treba da stignu prve pošiljke vakcine, ali odsustvo masovnije zaraze na tim mestima znači i da kampanja imunizacije nije toliko hitna.\nPacifička država Vanuatu, sa svojh 300.000 stanovnika, čeka da krajem meseca dobije prve količine Azenekine vakcine, ali su u toj zemlji registrovana samo tri slučaja zaraze korona virusom, i to sva tri u karantinu.


Beograd gosti parlamentarce iz celog sveta, razlog proslava velikoj svetskog jubileja – Naši u svetu\nObjavljeno 13/10/19 u 10:40\nZasedanje u Beogradu istorijski je značajno, jer se održava 130 godina od osnivanja te najstarije i najveće međunarodne parlamentarne asocijacije, koja danas ima 179 punopravnih članica.\nMaja Gojković kaže za RTS da će Beograd biti domaćin 80 predsednika i 60 potpredsednika parlamenata, koji će predvoditi delegacije u kojima će biti ukupno preko 2.000 učesnika.\nZbog velikog broja učesnika, ovo okupljanje predstavlja, pored političkog i diplomatskog, i veliki turistički i privredni potencijal.\n“Dve hiljade ljudi će upoznati Srbiju i Beograd, mi ćemo se potruditi da pokažemo i više od politike značajnim gostima našeg grada i države”, rekla je Gojkovićeva.\nZa temu zasedanja zemlja domaćin je odabrala ulogu parlamenata u jačanju međunarodnog prava.\n“Mi smo predložili temu o ulozi međunarodnog prava i poštovanja međunarodnog prava i šta to mogu da učine nacionalni parlamenti da bi se međunarodno pravo danas više poštovalo, sa posebnim osvrtom na dešavanja u regionu i koliko je međunarodni dijalog neizbežan alat za rešavanje problema”, navela je Maja Gojković istakavši da će na kraju zasedanja biti usvojena Beogradska deklaracija.\nU Beogradu će prvi put boraviti i predstavnici dalekih država koje nisu priznale Kosovo, ili su povukle priznanje.\n“Posebnu pažnju posvećujem pitanju Kosova i Metohije, imamo veliku zahvalnost prema vladama i predsednicima zemalja koje ne priznaju Kosovo. Razgovaramo i o aktuelnim događajima, podršci dijalogu kome teži Beograd i razgovorima o učlanjenju Kosova u međunarodne organizacije poput Interpola”, rekla je Gojkovićeva.\nUkazuje da Beograd ima podršku i tradicionalnih prijatelja koji se sećaju vremena kada smo bili članovi Nesvrstanih, i kada im je Beograd pružao podršku u borbi za slobodu i nezavisnost. Oni su na strani Srbije i neće glasati protiv interesa naše države, poručila je Maja Gojković.\nMaja GojkovićParlamentSkupština Srbije\n“Nema sira bez čabrića nit rakije bez burića”, zanat porodice Kovčić u trajanju od 4. veka (FOTO)\nNemački novinar koji je izmišljao ratne priče sa Balkana dospeo u knjigu, sprema se i film\nBritanski poslanci odobrili zakon o Bregzitu\nZatražio reč, pa uradio nešto što niko nije očekivao: Nesvakidašnja scena u…\nŠetao ispred parlamenta, a zbog onoga što je ugledao među cvećem, odmah pozvao…


četvrtak, 20 april 2006 00:00\n- ...„Uspeh policije se vidi u tome, da su rešili sve fizičke napade na mađare u 2004-oj i 2005-oj godini, izuzev jednog u 2005-oj godini. Ustanovili su i to, da se samo jedan desio na etničkoj osnovi”… „U ovom specifičnom slučaju je počinilac srpske nacionalnosti ostao u policijskom pritvoru i optužba protiv njega je nacionalno, rasno i versko potpirivanje intolerancije, dok su u jednom drugom slučaju podneli prijavu protiv manjeg prekršaja. Ustanovili su, da su ovi počinioci skloni konzumiranju alkohola, ometanju mira i izvršenju krivičnih dela”. ( MUP )\nCLjP: Nama je jasno, da su trebali pokrenuti krivični postupak protiv počinioca u puno više od jednog slučaja , jer je bilo i više takvih incidenata, gde je kao motivacija igrala ulogu etnička netrpeljivost, inače u većini slučajeva se ne može jasno iskazati etnička netrpeljivost, ostaje po strani njena verbalna pojava, nego “samo” na krvavo i poluinvalidno biju mađarsku omladinu! Samo nekoliko ćemo napomenuti kao primer, naslovno: „Idite odavde, ovo je Srbija!” (Magyar Szó, 30. maj 2005. , ponedeljak), „Ponovni etnički incident u Temerinu” (Vajdaság Ma, 12. jun 2005.), „ Incident protiv mađara u Temerinu” ( Vajdaság Ma, 07. decembar 2005. ). Po našim saznanjima je u svakom slučaju pokrenut samo prekršajni postupak protiv počinioca. Dalji važan momenat, da se MUP kod incidenata počinjenih protiv mađara poziva na alkoholno stanje, pokušava time da objasni uzroke slučajeva, pokušava tako namestiti, kao da je ovo samo delo pijanih tinejdžera, ali inače čak i u ovoj situaciji koriste dvojnu meru, jer u slučaju osuđenih temerinskih mladih momaka mađarske nacionalnosti nisu uzeli u obzir pojačano alkoholno stanje! Čak ni to, da je ozleđeni ( i ) na nacionalnoj osnovi provocirao temerinske mladiće!\n- …„Ovo je jako važno, jer u martu 2003-e godine izdata naredba o uvežbavanju manjinskih prava propisuje, da manjina treba koristiti svoj sopstveni jezik i da na tom jeziku treba biti obavešten. I jezik manjina je u javnom korištenju. Građanima je dozvoljeno, da pričaju na sopstvenom jeziku, i zbog toga je važno, da višejezično osoblje bude angažovano u javnim službama”… „I u ličnim kartama ( i drugih dokumenata ) na jeziku manjina u originalnom navode imena.” ( MUP )


Niška televizija » Pričaj srpski „Da te ceo svet razume“ (VIDEO)\nObjavljeno 26.06.2015. 13:56\nStudenti srbistike sa niškog filozofskog fakulteta prethodna tri meseca su za Srbe u dijaspori, putem interneta, držali besplatne kurseve srpskog jezika. Kurs je deo projekta „Da te ceo svet razume“ koji su pokrenuli Kancelarija za saradnju sa dijasporom grada Niša, OCD Proaktiv i Filozofski fakultet u Nišu.\nTri meseca, dva puta nedeljno niški studenti srbistike su učenicima u dijaspori držali časove srpskog jezika u trajanju od 45 minuta.\nNajčešći motivi za prijavljivanje učenka iz dijaspore su učenje maternjeg jezika i pisanje ćirilice, zatim komunikacija sa porodicom i prijateljima iz Srbije i očuvanje i negovaje srpskog jezika. Projekat „Da te ceo svet razume“ njima pruža upravo takav vid edukacije


ABSoft Savetovanje 2008 ABSoft Savetovanje 2008 – Personal magazin\nABSoft Savetovanje 2008\nU utorak 16tog decembra 2008. u Hotelu M, AB Soft je održao skup za svoje korsnike – Savetovanje 2008, na kome je bilo prisutno preko 230 korisnika. Teme koje su…\nU utorak 16tog decembra 2008. u Hotelu M, AB Soft je održao skup za svoje korsnike – Savetovanje 2008, na kome je bilo prisutno preko 230 korisnika.\nTeme koje su bile prezentovane:\n– Završne obrade u AB Soft aplikacijama\nKako uraditi popise, kako preneti knjiženja u sledeću godinu, kako razdvojiti godine, na šta posebno obratiti pažnju i slično – sve su ovo pitanja koja se nameću jednom godišnje prilikom izrade završnih knjiženja u aplikacijama i izrade finansijskih izveštaja i upravo su ona prezentovana u prvom delu skupa.\nZa one korisnike koji na AB Soft aplikacijama prvi put rade završna knjiženja, data su objašnjenja na šta moraju da obrate pažnju i koje se sve radnje moraju sprovesti kako bi zaključivanje knjiga u prethodnoj godini, otvaranje knjiga u tekućoj i izrada finansijskih izveštaja protekli što uspešnije. Za stare korisnike koji su se sa navedenim susretali ranije, ovaj deo pretstavlja potsetnik.\n– Novine u AB Soft poslovnim modulima\nKao i unazad već 18 godina, razvojni tim AB Softa radi na poboljšanju svojih softverskih rešenja. Nove verzije AB Soft poslovnih aplikacija objavljuju se svaka tri do četiri meseca, a u periodu između dve verzije objavljuju se 3 do 4 beta verzije.\n– III generacija AB Soft aplikacija\nPored rada na modulima iz standardne ponude, razvojni tim se angažuje na novim aplikacijama, rešenjima na novim platformama, kao i na specijalnim rešenjima koja se rade po porudžbini.\nAplikacije na mobilnim uređajima spadaju u treću generaciju AB Soft poslovnih aplikacija i one su tema III dela skupa.\nAplikacije na mobilnim uređajima koncipirane su tako da ih čine niz funkcionalnosti koje su integralni deo poslovnog softverskog rešenja i ostatak informacionog sistema vidi ih kao deo poslovnih aplikacija koje vrše obrade nad istim podacima.\nABSoft Savetovanje 2008 was last modified: December 22nd, 2008 by Redakcija\nCanon konstruisao rendgenski detektor za fluoroskopiju i planira komercijalnu primenu\nHP radnim stanicama prvi dodao procesor ‘Shanghai’ Quad-Core AMD Opteron


Doza nauke i kulture: Otvoren muzej "11. septembar" u Njujorku - WANNABE MAGAZINE\nDoza nauke i kulture: Otvoren muzej “11. septembar” u Njujorku\nU Njujorku je otvoren muzej “11. septembar” koji odaje počast za 2,983 osobe koje su poginule u napadu na Svetski trgovinski centar (WTC) 11. septembra 2001, kao i u ranijem napadu 26. februara 1993. godine u kom je život izgubilo šest ljudi.\nMuzej je sagrađen na mestu srušenih tornjeva Svetskog trgovinskog centra. Tačnije, on je ukopan u zemlju, ima sedam spratova i prostire se na 10,210 m². Smešten je između dva bazena Memorijalnog centra otvorenog 11. septembra 2011. godine na mestu napada na jugu Menhetna.\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država, Barak Obama, održao je govor na svečanosti otvaranja ovog veoma značajnog muzeja, objekta čiji sadržaj izaziva bujicu emocija. On je na ovoj svečanosti prisustvovao u društvu supruge Mišel, bivšeg gradonačelnika Njujorka – Majkla Blumberga, koji je predsednik Memorijalnog centra i muzeja, kao i gradonačelnika u vreme napada – Rudija Đulijanija.\nPosetioci će za cenu od 25 dolara moći da vide mnoštvo ličnih predmeta žrtava, audio i video-snimke, deo stepenica kojima su bežale stotine preživelih i dva čelična stuba ostala od srušenih tornjeva.\nCelokupni ovaj projekat je tokom realizacije nailazio na teškoće prvenstveno zbog njegove osetljivosti, zatim ponekad suprotnih očekivanja u vezi s njegovim izgledom, a bilo je i finansijskih problema.\nSve u svemu, grad Njujork dobio je još jedan važan muzej, i iako je sadržaj istog potresan i izaziva najtužnije emocije pogotovo onih čiji su najbliži stradali u tom događaju, ipak je veoma lepo što je njegova realizacija organizovana i sigurni smo da će ovaj muzej biti veoma posećen.


Posmatrači EU: U srpskim sredinama pritisci i zastrašivanja onih koji nisu iz Srpske liste\nPosmatrači EU pozitivno su ocenili glasanje na vanrednim parlamentarnim izborima i prebrojavanje glasova, a čitav izborni dan je, po njihovom mišljenju, protekao „u redu“. Ipak, predsednica misije Viola Von Kramon je kazala da je izborna kampanja u srpskim sredinama protekla u senci pritisaka na birače i zastrašivanja, kao i nemogućnosti da protivkandidati Srpske liste ostvare normalnu političku borbu.\nPosmatračka misija EU (Foto Kim)\nIznoseći prve utiske nakon nedeljnih vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu, predstavnici posmatračke misije EU su na konferenciji za štampu u Prištini više puta naglasili da su oni bili transparentni. Govoreći o kampanji, Viola Van Kramon je rekla da je ona bila „živa i takmičarska“.\n„Omogućila je kandidatima da vode kampanju slobodno u većem delu Kosova. Međutim, okruženje za kampanju u regionima sa kosovskim Srbima imalo je tu senku zastrašivanja koje je ciljano na konkurente Srpske liste. Imamo zloupotrebu javnih resursa i nedostatak transparentnosti“, kazala je Von Kramon.\nNa pitanje RTV Kim da li može da kaže da je izborni proces bio fer i demokratski,uzimajući u obzir pritiske na srpske birače i kandidate koji ne dolaze iz Srpske liste, Viola Von Kramon je izbegla da dirketno odgovori.\n„Što se tiče nivoa da li je ovo bilo fer, pošteno i pravično... Ne pričamo o slobodnim i pravičnim izborima. Rekli smo da u nekim delovima Kosova međunarodni standardi nisu ispunjeni i mi smo objasnili zašto. Bilo je zastrašivanja birača, kandidata, pristalica kandidata naročito kada se radi o opoziciji Srspke liste. Nije bilo dovoljno konkurencije u tim oblastima i to nije uspelo da ostvari međunarodne strandarde“.\nI Andrej Kovačev, šef delegacije Evropskog parlamenta je kazao da uprkos značajnom pomaku ka jačanju demokratije i konkurentoj borbi sa živom kampanjom, ostaje taj problem sa glasanjem u srpskim sredinama.\n„Mada nam je žao što izborni proces za kosovske Srbe nije uopšte uspeo da dostigne međunarodne strandarde. Šteta je što se sistemski problemi ponavljaju, problemi koje su ranije misije već identifikovale još uvek nisu rešeni. Vlasti moraju da ovo reševaju“, rekao je Kovačev.\nPredstavnici Evropskog parlamenta su preporučili da vlasti na Kosovu moraju regulisati pravni okvir, da izbori ne mogu da se raspisuju u kratkom roku i da mora biti veće kontrole finansiranja kampanja političkih partija. Posmatrači EU pohvalili su, međutim, predstavnike Centralne izborne komisije koji su, kako ističu, radili transparentno uprkos kratkom roku.\nNajavljeno je da će konačni izveštaj o rezultatima vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu biti prezentovan u decembru.\n25.05.2020 Od četvrtka kretanje po 16 sati (1402)\n25.05.2020 Gračanica: Počela isplata od 100 evra (634)\n25.05.2020 Obijena škola u Sušici, ukradeni računari (578)\n25.05.2020 U Domu zdravlja Gračanica vakcinacija dece redovna (230)


Objavio E.H Na Jul 30, 2016\nPredsjednik Demokratskog fronta i bivši član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić, smatra da Bakir Izetbegović nije uradio ništa loše i da nije bilo razloga za reakcije u Srbiji nakon njegovih jučerašnjih izjava\nIzetbegović je juče tokom posjete Novom Pazaru taj grad uporedio s Banjom Lukom, što je izazvalo brojne reakcije političara u Srbiji.\n“Mislim da Bakir Izetbegović nije uradio ništa loše niti je uradio bilo šta što bi moglo remetiti odnose dvije zemlje. Sasvim je druga stvar što Aleksandar Vulin, ali i pojedini ministri koriste svaku priliku, ma kako besmislena bila, da glume opasne jastrebe”, rekao je Komšić.\nDelegacija iz Sarajeva jučer posjetila Gradsku upravu Novog Pazara i razgovarala s predstavnicima lokalne samouprave. Tokom tog susreta je istaknuto da su tradicionalno jake veze i jaka saradnja Sandžaka i Bosne i Hercegovine i biće jače uspostavljanjem ekonomske saradnje.\nBakir Izetbegović je izjavio da se predsjednik Srpske Milorad Dodik igra vatrom planiranjem referenduma o Danu Republike. Izetbegović kaže da bi visoki predstavnik u BiH Valentin Incko mogao da preduzme korake i spriječi referendum.\nKomentarišući tu izjavu predsjednik RS-a Milorad Dodik rekao ako se neko igrao vatrom, onda je to Izetbegović, jer je pokrenuo inicijativu za ukidanje 9. januara kao Dana Republike Srpske i doprinio da Ustavni sud BiH donese za njega očekivanu odluku.\nBakir Izetbegović izjavio je da je on u Beogradu bio nekoliko puta, a da mu je ovo prvi put da dolazi u Novi Pazar nakon 26 godina i da je to trebao uraditi i mnogo ranije.\n“Svjedoci smo toga da Vučić, Nikolić dođu u Trebinje i Banju Luku, to ne smatramo zaobilaženjem Sarajeva, ovo je jedna te ista stvar”, kazao je Izetbegović.\nPredsjednik Milorad Dodik izjavio je da odlasci Bakira Izetbegovića u Novi Pazar i dolasci Aleksandra Vučića u Banju Luku ni po čemu nisu uporedivi. Dodik je rekao da Izetbegovića nije moguće porediti sa predsjednikom i premijerom Srbije Tomislavom Nikolićem i Aleksandrom Vučićem u politikama koje vode i pokazuju. Ocijenio je da iza ovakve izjave Izetbegovića može da stoji namjera koja je opasna u regionalnom smislu i koja je neprihvatljiva i da on pokušava na skrovit način da uporedi region Novog Pazara sa RS i njenim statusom.\n“Ni po čemu se ne mogu porediti Izetbegović i Vučić, ni po politikama koje provode, ni po motivima posjete, ni po načinu na koji žive svoj ljudski i politički život. Dok Bakir Izetbegović potpiruje vatru, premijer Vučić nastoji da ih gasi”, kaže Milorad Dodik.\nReagovao je i srpski ministar Aeksandar Vulin. “Poredeći Banju Luku i Novi Pazar, Izetbegović je napravio diplomatski skandal, ali i pokazao svoje prave političke i ljudske namere.” Vulin je rekao da vjeruje da je vrijeme da i predsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić zauzme daleko čvršći stav kad je u pitanju odnos prema Bakiru Izetbegoviću i prema svima koji smatraju da srpsku pažnju i brigu za mir i stabilnost u regionu mogu da tumače kao slabost i nešto što treba upotrijebiti protiv Srbije.\n“Stvari se kao što vidite ponavljaju i ponavljaju se ne slučajno. Oni koji su tih devedesetih godina smatrali da Srbiju treba podeliti izgleda smatraju da to treba uraditi još jednom, onda politička autonomija Sandžaka danas entitet Novi Pazar Banjaluka” kaže Aleksandar Vulin.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović ocijenio je da Izetbegović svojom izjavom na najbrutalniji način pogazio Ustav Bosne i Hercegovine i Ustav Republike Srbije.On kaže da Izetbegović, istovremeno, pokušava da ukine pravo Republike Srpske, i to potpuno suprotno Ustavu BiH, i međunarodnom sporazumu kakav je Dejtonski sporazum.\nLjubavni horoskop – 30. juli 2016.


► Tači: Maksimalna koordinacija SAD i EU može dovesti do sporazuma sa Srbijom\n14.06.2019 | 14:18h ► 17:37h Priština\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas u Tirani da bi "maksimalna koordinacija" Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država mogla rezultirati postizanjem konačnog sporazuma o uzajamnom priznavanju Kosova i Srbije.\nTači je prilikom dodele odlikovanja zaslužnim građanima Albanije koji su doprineli nezavisnosti Kosova, rekao da je istorija Kosova "priča o potpunom lokalnom i međunarodnom uspehu" jer je, kako je naveo, priznato "od 116 zemalja i primljeno u oko 200 međunarodnih organizacija".\nPo njegovim rečima, dijalog sa Srbijom treba da se odvija bezuslovno, "u ravnopravnim uslovima između dve nezavisne i suverene zemlje".\n"Cenim francusko-nemačku inicijativu u isto vreme, i izuzetno sam ohrabren zbog pune podrške Sjedinjenih Američkih Država, tako da bi maksimalna koordinacija Evropske unije i SAD mogla uspeti u postizanju konačnog sporazuma o međusobnom priznavanju", rekao je kosovski predsednik.\nTači: U dijalog bez uslova da se uključe SAD, carine Srbiji pravedne i ostaju\nKosovski predsednik Hašim Tači je u intervjuu španskom listu Vangvardija izjavio da Amerika treba da se zajedno s EU uključi u dijalog Priština-Beograd koji se mora nastaviti bez ikakvih preduslova, a Srbiji uvedene carine su ;"pravedne, opravdane i neće biti ukinute".\nTači je, ističući stavove za susret sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem 1. jula u Parizu, kaže katalonski dnevnik Vangvardija, dodao da "samo kroz dijalog može da se dođe do konačnog sporazuma Kosovo-Srbija o uzajamnom priznavanju".\n"Taj sporazum će biti pravno obavezujući i", naveo je Tači, "njime bi bila zaključena sva otvorena pitanja između Kosova i Srbije".\nOn je dodao da se zalaže za "otvaranje granica, a ne menjanje granica" i, kako je rekao, Kosovo neće "pasti u zamku Srbije koja govori o Velikoj Albaniji ili Velikom Kosovu, jer Kosovo je suverena zemlja".\nVangvardija takođe podseća Tačija da je pomoćnik američkog državnog sekretara Metju Palmer predočio da "kosovske vlasti moraju da ukinu namete od 100 odsto na uvoz iz Srbije jer je to prepreka za pregovore, ne samo sa Srbijom, već i sa EU naglasivši da je sad najbolji trenutak za pregovore".\nTači je na to uzvratio da su "carine odluka jedne suverene države, pravedne su, opravdane, neće biti ukinute i moraju se poštovati".\nKosovski predsednik je ocenio da je "sad čas da Evropska unija deluje jedinstveno i usaglašeno sa Sjedinjenim američkim državama da bi se ceo ovaj postupak okončao ove godine".\n"Naš cilj je da postanemo članica NATO i EU i da imamo specijalne veze sa Sjedinjenim američkim državama", prenosi Tačijeve reči Vanguardija koja ističe da je intervju dat povodom obeležavanja 20-godišnjice okončanja rata u Prištini "u prisustvu Bila Klintona, Medlin Olbrajt i Veslija Klarka".\nVangvardija o tom obeležavanju kraja intervencije NATO na Kosovu donosi poseban izveštaj pod naslovom "Klinton ‘predsednik’ Kosova".\nU intervjuu je Tačiju postavljeno i pitanje "zašto je na toj proslavi bilo mnoštvo američkih zastava na ulicama, a nijedna jedina zastava Evropske unije?"\nI, navodi katalonski dnevnik, Tačijev odgovor je glasio: "Hmm, mi smo u regionu najviše proevropski nastrojen narod, a najviše Americi smo naklonjeni u svetu…i verujem da se to pitanje postavlja i zato što (sadašnji) evropski vođi nisu bili na tom obeležavanju".


Regionalni rurarni razvoj u Srbiji\nNe postoji univerzalni program za razvoj ruralnih područja, jer on zavisi od prirodnih, ekonomskih, sociokulturnih i demografskih karekteristika svakog pojedinačnog područja. Zato se kao pretpostavka model razvoja seoskih područja nameće potreba adekvatne regionalizacije, koja bi počivala kako na komparativnim prednostima koje imaju pojedini regioni, tako i na jasnoj analizi ekonomskih pokazitelja razvijenosti i kvalitetu života. U tom smislu , regionalni pristup razvoju sela umnogome će uticati na privrednu strukturu ruralnih područja i njihovo uključivanje u savremene komunikativne tokove.\nMogućnosti razvoja seoskih područja sadržane su u njihovoj modernizaciji, posebno u ekonomskoj diversifikaciji i urbanizaciji, uz očuvanje sociokulturnih obeležja. Delovanjem u pravcu razvoja odgovarajuće infrastrukture komunalnih usluga i stvaranjem uslova za zapošljavanje u svim sferama društvenog života na selu, doprineli bi da selo „oživi“ i da se što manje „prazni“.\nU ruralnim područjima treba maksimalno iskoristiti mogućnost razvoja predmeta domaće i zanatske radinosti i zemljoradničkih kooperativa iz oblasti prodaje, nabavke, marketinga, kao i svih oblika valorizacije kulturnih vrednosti i tradicije sela.\nNeophodnnost definisanja dugoročne politike regionalnog ruralnog razvoja povezana je, pre svega:\npotrebnom rešavanja kopleksnih ekonomski, demografski, socijalnih i etnokulturnih problema sela na savremen način,\nprocesom integracije Srbije u EU,\npotrebom racionalnog, efikasnog i optimalnog korišćenja lokalnih resursa pojedinih regiona, uključujući i zaštitu životne sredine,\nznačajanim razvojem poljoprivrede za obezbeđivanje trajne prehrabene sigurnosti, povećanjem konkurentnosti izvoza i doprinosom poljoprivrede ukupnom razvoju zemlje,\ndavanjem prioriteta razvoja manje razvijenim regionima,\nmogućom snažnom integrativnom ulogom poljoprivrede, turizma, prerađivačke industrije i drugih delatnosti u procesu jačanja regionalne saradnje i povezivanja zemalja Jugoistočne Evrope.\nNasuprot razvijenim zemljama, ruralne oblasti u našoj zemlji još uvek se oslonjaju na poljoprivredu sa svim slabostima strategije sektorskog pristupa razvoju. Tržišni informacioni sistemi nisu do sada dovoljno razvijeni. Budžetska ograničenja i nedostatak “ svežeg kapitala“ ipak su najveći problemi za adekvatne programe u ruralnim područjima. Važan segment u okviru turističkog proizvoda turizma na selu predstavlja bavljenje turizmom u okviru poljoprivrednih gazdinstva.


Nedovršena reč: Zagonetno poigravanje sa svakodnevicom - LookerWeekly.com magazin\nTridesetak radova koji čine izložbu „Nedovršena reč“ pokušaće da zagolicaju mašu posetilaca i podstaknu ih da čudesne neobičnosti traže svuda oko sebe! Fotograf Garsija de Marina ne izvodi nikakvu manipulaciju na fotografijama, već transformiše objekte stvarajući scenografije, tražeći potom najbolju perspektivu da ih fotografiše. Ovog pesnika svakodnevnogprivlači simbolika predmeta, nasumična veza elemenata koji na prvi pogled nemaju ništa zajedničko. Njegovo stvaralaštvo se zasniva na intuiciji, idejama, nadrealnom i svetu snova i podsvesti.\nIzložba „Nedovršena reč“, koja će biti otvorena do kraja aprila, realizovana je u saradnji Instituta Servantes i Beogradskog meseca fotografije (Belgrade Photo Month), uz pomoć Pokrajinske vlade Kneževine Asturija i veliku podršku Španske agencije za promociju kulture „Acción Cultural Española“ kroz PICE program za međunarodnu promociju španske kulture putem mobilizacije umetnika.\nUmetničko-edukativna manifestacija posvećena velikoj koreografkinji Smiljani Mandukić biće održana i ove godine u junskom i oktobarskom terminu, a počinje 8. junau Bitef teatru premijerom plesne predstave „Iverje” Hleb...\nSedmi Beogradski Irski Festival (BIF), koji će se od 9. do 17. marta održati pod sloganom „Springtime In Belgrade!“, predstaviće na više lokacija u Beogradu deo očaravajuće irske kulture, uključujući najznačajnija i...


Vučić: Ne očekujem nikakve pritiske tokom posete Briselu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Ne očekujem nikakve pritiske tokom posete Briselu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da ne očekuje nikakve pritiske tokom predstojeće posete Briselu, već konstruktivne razgovore.\nPosle združene taktičke vežbe policije i vojske Srbije „Odgovor 2021“, Vučić je rekao da će uskoro dva puta ići u Brisel i da će tokom prve posete razgovarati sa šefom evropske diplomatije Žozepom Borelom, evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varhejijem, specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom, verovatno i sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen.\n„Kakvo je to poverenje Haškog suda kad nam ne daju da sudimo Jojiću i Radeti“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić upitao je danas „kakvo to poverenje“ u Srbiju ima Haški sud kada ne dozvoljava da se za nepoštovanje tog suda funckionerima Srpske radikalne stranke (SRS) Petru Jojiću i Vjerici Radeti sudi u Srbiji.\nPostupajući haški sudija Liju Daćun zatražio je u petak od predsednika medjunarodnog suda u Hagu Karmela Ađijusa da Srbiju prijavi Savetu bezbednosti UN zato što nije uhapsila i izručila Jojića i Radetu, optužene za nepoštovanje suda.\nOn je naveo da je pet haških osudjenika ispunilo uslove da kaznu izdražva u Srbiji, ali da nadležni u Hagu uglavnom ne odgovaraju na zahteve.\n„Ekološki protesti lepo govore o Srbiji“\nPredsednik Aleksandar Vučić ocenio je danas da ekološki protesti, poput onog koji je danas organizovan u blizini Požege, „lepo govore o Srbiji“, jer do pre nekoliko godina niko nije razmišljao o problemima životne sredine, „već o tome kako da se preživi“.\nVučić je ponovio stav da to govori o većem životnom standardu građana, ali i da je to pitanje ispolitiizovano.\n„Naravno da ima politizacije, ali moramo da pružimo pravi odgovor. Vlada Srbije mora da pokaže šta sve čini kako bi zaštitila gradjane od nečistog vazuduha“, naveo je Vučić.\nPredsednik je rekao i da su te proteste finansirali iz Evropske unije, u kojoj postoji 24.000 mini-hidroelektrana, a da bi okretanje zelenijoj energiji za Srbiju značilo gašenje termoelektrana u Kolubari i Kostolcu.\n„To ne može da se izvede. Ne možemo MHE, za vetar nam kažu da ubijamo ptice, pa ne možemo na ugalj, pa najbolje na nemamo stuju i da zavisimo od uvoza. Taj film neće da gledaju. Ali, preduzećemo važne korake u borbi za životnu sredinu, (sličnu onima) za povećanje zaposlenosti i poboljšanje infrastrukture“, rekao he Vučić.\n„Ja nisam video te mape, nisam (unapred) za ili protiv nečega, za razliku od tih koji (takodje nisu videli plan). Ja ne spadam u te koji će da skaču nekome po glavi, a da (plan) nije ni video“, kazao je Vučić.\nKomentarišući slučaj penzionisanog pukovnika Vojske Srbije Gojka Lalovića, čija je porodica nedavno izbačena iz stana na Bežanijskoj kosi, Vučić je naveo da je to sprovedeno u skladu sa zakonom, ali da je spreman da primi porodicu Lalović, kako bi im se „pronašao smeštaj i obezbedio normalan život“.\n„I (slučaj porodice Lalović) govori nešto dobro o nama. U Americi je takvih slučajeva desetine hiljada svakog dana“, dodao je Vučić.\nAleksandar VučićBriselHaški sudpritisciBeograd\n6 reagovanja na “Vučić: Ne očekujem nikakve pritiske tokom posete Briselu”\n17. aprila 2021. u 14.57\nEeeee … za mape mu verujem. Ko je danas veći stručnjak od njega za mape i granice, ima on tu decenijskog iskustva.\n17. aprila 2021. u 17.45\nNejasno, zasto je glavni sherif Banja/luckog entiteta Dodik, vise prisutan u Beogradu, trenutno pored Vucica, nego sto je u svojoj BiH, odakle i dobija platu za svoje destruktivno ponasanje.\n17. aprila 2021. u 17.48\nEU bolje da omeska odnos prema nama ili se okrecemo Rusiji i Kini max.


Jubilarni bubnjarski festival Drum Dum Fest u Leskovcu\nZa sve koji su željno iščekivali nova druženja na bubnjarskom festivalu u Leskovcu, stižu dobre vesti. Uprkos okolnostima koje baš ne idu na ruku organizatorima, pre svega zbog epidemiološke situacije, ali i zbog nenadoknadivog gubitka koji je organizacioni tim festivala doživeo u oktobru, odlaskom Gorana Trajkovića Trše, ipak će biti održan deseti, jubilarni Drum Dum Festi, u čast njegovom životu i delu.\n„U želji da jubilarni festival bude nešto zaista veliko, mi smo prošle godine odlučili da sačekamo da se situacija sa pandemijom smiri i priredili film o festivalu, sa nadom i željom da će naredne godine okolnosti biti drugačije i da će mnoge međunarodne zvezde sa kojima smo dogovarili gostovanja, doći da zajedno proslavimo jubilej i dodelimo, po prvi put, Nagradu za životno delo. Nažalost, jasno je da se situacija neprekidno komplikuje, ali je naša odluka da ipak ne preskočimo i ovu godinu i u okvirima koji su realni, organizujemo ovogodišnje druženje.“, najavili su organizatori.\nSva dešavanja biće organizovana u Narodnom pozorištu u Leskovcu, pred ograničenim brojem publike. U odnosu na kapacitet pozorišne sale, biće dostupno 120 ulaznica, a tokom dešavanja poštovaće se sve preporučene epidemiološke mere.\n„Priču i ove godine počinjemo sa defileom bubnjara kroz centar grada, ali ovog puta ranije nego obično, tačno u podne“, najavljuju organizatori festivala.\nFestival će biti održan 13. novembra.\nDrum Dum fest, Leskovac


Pančevo: Nemačka kompanija podigla cenu kvadrata\nTanjug 13. jula 2019. 14:31\nBEOGRAD – Nemačka kompanija „ZF“, koja je u severnoj industrijskoj zoni u Pančevu otvorila fabriku za proizvodnju delova za automobile, brodove i železnicu, „oživela“ je poslovnu klimu, pa su povećane i cene najma stanova i kvadrata u tom gradu, pišu „Novosti“.\nU kompaniji „ZF“ zapošljavaju se mnogi mladi Pančevci, ali i ljudi iz cele Srbje.\nKompanija „ZF“ najavila je da će u početku zaposliti oko 300 ljudi, a taj broj je već dostignut, navodi list i dodaje da se radnici i dalje traže i to najviše na popularnim i specijalizovanim poslovima, od inženjera do magacionera.\nIako se na društvenim mrežama vodi prava kampanja protiv „ZF“, u kojoj se Nemci optužuju da nude plate od 30.000 dinara, čitalac „Novosti“ kaže da se dogovorio o plati od 53.000 dinara i da je od marta išao na obuku u inostranstvo, što mu je dodatno plaćeno.\nPotražnja za stanovima je zbog svega toga velika pa je malo skočila i cena kvadrata u Pančevu.\nKada je reč o izdavanju stanova, cene se kreću od 120 do 150 evra mesečno, u zavisnosti od toga da li je namešten ili ne i gde se nalazi.\n„Cena kvadrata u Pančevu kreće se od 500 do 1.000 evra, tako da dvosoban stan može da se nađe i za 30.000 evra“, rekli su za „Novosti“ u agenciji za nekretnine „Olimp“.


OSVOJENO PRVO MESTO NA REGIONALNOM FORUMU „FILANTROPIJA ZA ZELENE IDEJE“ – www.kamenica.org.rs\nwww.kamenica.org.rs > VESTI > OSVOJENO PRVO MESTO NA REGIONALNOM FORUMU „FILANTROPIJA ZA ZELENE IDEJE“\nUdruženje za lokalni razvoj Kamenica osvojilo je prvo mesto na regionalnom forumu Rockefeller Brothers Fund-a “Filantropija za zelene ideje”, koji je održan u Nacionalnom parku Prokletije na Kosovu od 24. – 26.07.2015.godine. Nezavisni međunarodni žiri (Nemačka, Japan, Jordan i Palestina) dodelio je prvo mesto našem projektu “Treehouse camp” koji ima za cilj revitalizaciju i uspostavljanje međunarodnog kampa za mlade na Kameničkom visu sa ponudom ekološki održivih kulturno-sportskih aktivnosti, promociju kulturno-istorijskog nasleđa naše lokalne zajednice i zapošljavanje. Prezentaciju projekta izvršio je predsednik UO Udruženja Mitić Dejan. Drugo mesto osvojilo je udruženje “Dobra zemlja” iz Makedonije a treće udruženje “ECO Logic” iz Crne Gore.\nRegionalnom forumu prethodila su takmičenja na nacionalnom nivou koja su organizovali partneri Rockefeller Brothers Fund-a – Trag fondacija iz Srbije, Forum građanskih inicijativa sa Kosova, Fond za aktivno građanstvo iz Crne Gore, Abanija iz Albanije i Udruženje za socijalne inovacije “ ARNO “ iz Makedonije. Pored našeg Udruženja, na Forumu su učestvovale još dve ideje iz Srbije: “Eko kamp Vukasovci” Konjičkog kluba Aranđelovac koju je predstavljala Elena Santovac i “Dve stolice i majstorice” projekat reparacije i restauracije starog drvenog nameštaja Mile Rosić iz Beograda.\nTokom dva dana takmičenja 15 nacionalnih finalista predstavilo je raznovrsne ideje: proizvodnja biljnih sapuna, uzgoj i prerada lekovitog i aromatičnog bilja, proizvodnja biogasa, konstrukcija prototipa mašine za pravljenje peleta od drvenog otpada, ekonomsko osnaživanje žena žrtava porodičnog nasilja, organska proizvodnja jaja i sl.\n– See more at: https://www.tragfondacija.org/pages/posts/filantropija-za-zelene-ideje-1822.php#sthash.TUKHpB8B.dpuf\n← Osvojeno treće mesto na nacionalnom forumu za Zelene ideje\tPrvi međunarodni volonterski kamp Kamenički vis 2015. →


Ruski opozicionar Aleksej Navaljni na saslušanju u sudu u Moskvi 2. februara 2021.\nRuski sud odgodio je ročište za slučaj protiv političke mreže zatvorenog kritičara Kremlja Alekseja Navaljnog kako bi utvrdio da li bi njegova organizacija trebala biti proglašena "ekstremističkom", prenosi redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nOčekivalo se da će Gradski sud u Moskvi 17. maja doneti odluku po predlogu tužioaca kojom će se označiti tri organizacije povezane s Navaljnim - Fondacija za borbu protiv korupcije (FBK), Fondacija za zaštitu prava građana (FZPG) i regionalno sedište Navaljnija - "ekstremistički". Međutim, kako je ročište započelo, tužoci su slučaju dodali još šest tomova materijala, što znači da će trebati vremena da se preispitaju novi materijali, rekla je grupa advokata Tima 29 (Komanda 29) koja zastupa Navaljnijev tim.\nSat vremena nakon saslušanja, sud je doneo odluku o odgađanju za 9. juni.\nTužioci su ranije rekli da su se organizacije „angažovale na stvaranju uslova za destabilizaciju socijalne i sociopolitičke situacije pod maskom svojih liberalnih slogana“.\nAktivisti za ljudska prava oštro su kritikovali predlog tužioca kao „skandalozan“ pokušaj ućutkivanja i ugnjetavanja svake opozicije i neslaganja u zemlji.\nPresuda suda u korist zahteva, koja se očekuje, znači da će svako ko je povezan „odmah biti optužen za ekstremizam i to će dovesti do zatvorskih kazni za one koji rade u sedištu, one koji sa njima sarađuju i one koji im pomažu“, rekao je prošlog meseca saveznik Navaljnog Leonid Volkov.\nTakva etiketa bi Navaljnog i njegove pristalice i finansijske podržavaoce izjednačila sa pripadnicima militantne grupe „Islamska država“ i Al-Kaide. Prema ruskom zakonu, članstvo ili finansiranje ekstremističke organizacije kažnjava se zatvorom do 10 godina.\nMeđu njima je i istraga rezidencije ruskog predsednika Vladimira Putina koja je objavljena prošlog meseca na YouTube-u. Istraga je utvrdila da rezidencija sadrži raskošne enterijere i uključuje veliki spa centar koji nije otkriven ruskim poreskim obveznicima. Putin poriče da je palata njegova.\nPotez da se Navaljnijeve organizacije označe ekstremističkim poslednji je u nizu napada na Navaljnog otkako je u avgustu 2020. pretrpeo napad trovanja nervnim agensima.\nOn i njegove pristalice krive taj napad operativce Federalne službe bezbednosti (FSB) koji deluju po nalogu autoritarnog predsednika Vladimira Putina.\nNavaljni je proveo nedelje u Nemačkoj oporavljajući se od trovanja. Kada se u januaru vratio u Rusiju, uhapšen je i kasnije osuđen na dve i po godine zatvora zbog optužbi za koje kaže da su izmišljene da bi ometale njegovu političku aktivnost.\nNavaljni je u zatvoru započeo štrajk glađu 31. marta zahtevajući da ga pregleda vlastiti lekar usred onoga što su njegove pristalice opisale kao „namernu kampanju“ zatvorskih zvaničnika za podrivanje njegovog zdravlja. Iako je štrajk prekinuo 22. aprila, rekao je da se i dalje zalaže za svoje zakonsko pravo da ga poseti lekar po sopstvenom izboru.\nU okviru suzbijanja organizacija Navaljnog, moskovski tužioci su prošlog meseca zaustavili sve aktivnosti njegovih regionalnih kancelarija i zatražili od suda da to učini i za FBK i FZPG jer tužioci nisu imali ovlašćenje da to čine sami.\nVolkov je rekao 29. aprila da se mreža regionalnog sedišta Navaljnog gasi, jer je postalo "nemoguće" održavati akcije. Međutim, neka sedišta će nastaviti svoje aktivnosti kao nezavisne društvene i političke grupe, dodao je Volkov.


Kosovo: Protest radnika RTK - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kosovo: Protest radnika RTK\nZaposleni u RTK protestovaće danas ispred Skupštine Kosova zahtevajući da RTK ne bude obuhvaćena zakonom o platama državnih službenika, kako je to predložila Komisija za lokalnu i javnu upravu, preneo je RTK.\n0Piše: FoNet 28. januara 2019. 14.30\nSindikat radnika RTK (SPERTK) smatra da je taj predlog nezakonit jer je zakonom definisano da je RTK nezavisno preduzeće sa posebnim statusom. Dodaje se da je Komisija za javnu administraciju, lokalnu samoupravu i medije obuhvatila RTK zakonom o platama, poredeći novinare sa civilnim službenicima.\n„Poštovane kolege, kao što znate, to je nezakonito jer RTK ima svoj zakon i status kao nezavisno preduzeće sa posebnim statusom. SPERTK vas poziva da masovno podržite ovaj protest da ne dozvolimo da se RTK iz javnog medijskog servisa pretvori u državni“, saopštio je Sindikat radnika RTK i pozvao kolege iz drugih medija da sa svojim timovima podrže protest.


DDOR Eco Bg Car Show 07 - nova era - AUTO INFO\nDDOR Eco Bg Car Show 07 – nova era\nPredstojeća izložba automobila DDOR Eco BG Car Show 07, koja će biti održan na Beogradskom sajmu od 12. do 15. maja 2022. godine, u terminu nešto kraćem od uobičajenog, ima sve predispozicije da bude prekretnica na automobilskom tržištu i u automobilskoj industriji Srbije.\nU vremenu neizvesnosti i mnoštvu globalnih tržišnih i proizvodnih nepovoljnih okolnosti – posledice pandemije, problemi u međunarodnom transportu i komunikacijama, globalni problemi u automobilskoj industriji u vezi sa finalizacijom proizvodnje – i jedan Ženevski salon automobila po treći put je odložen “…za sledeću godinu”, posle relativno neuspelih pokušaja sa “digitalnim”, “vizuelnim”, “3D” ili “online” konceptima promocije najvećih svetskih brendova. I mnogi drugi ovogodišnji, pogotovo evropski automobilski događaji otkazani su iz sličnih razloga. Zbog toga bi DDOR Eco Bg Car Show 07 mogao da predstavlja ne samo odvažan sajamski iskorak, nego, i pre svega, suštinsku promenu u “filozofiji” posedovanja, korišćenja i održavanja automobila, ovdašnje automobilske i prateće industrije i auto-moto tržišta.\nVeć i odrednica ECO u inoviranom nazivu automobilske smotre upućuje na sasvim novi izlagački koncept – nameru organizatora i uvoznika vozila da se, u skladu sa novim vremenom i prilikama, potencira predstavljanje vozila sa ekološki naprednim pogonskim rešenjima: automobili na električni pogon, hibridi, laki hibridi, ali i novi modeli sa konvencionalnim pogonima za koje se pretpostavlja da su ekološki unapređeni i da zadovoljavaju visoke emisione standarde. Ukratko, pod kupolama beogradskog sajmišta trebalo bi da se pojave nove, danas aktuelne tehnologije u auto-industriji i one koje će to biti u najskorijoj budućnosti.\nIako neki od razloga za gotovo trogodišnju sajamsku apstinenciju nisu sasvim nestali, gotovo sve članice Asocijacije uvoznika, što znači i svi brendovi na našem tržištu, spremni su i voljni da u ovom projektu daju pun doprinos. Štaviše, uvažavajući inovativnost i ekskluzivnost ovakve sajamske postavke, u najavi je mnogo premijera, jer se gotovo svaki model već pojavio u proizvodnji i prodaji na zapadnim tržištima, ali nije bilo mogućnosti ili razloga da se pojavi i na našem. Pošto trenutno nema mnogo aktivnih sajmova po svetu, nisu isključene ni evropske, čak i svetske premijere, pogotovo kod električnih vozila, koji će biti potpuni noviteti kod većine brendova.\nSve to ne isključuje i širok spektar “klasičnih” modela automobila, ali, podrazumeva se, sa poboljšanim ekološkim performansama.\nOčekuje se da DDOR Eco BG Car Show 07 bude održan u uslovima smanjenog komercijalnog efekta (prodaje vozila), pre svega, zbog nedostatka novih vozila na tržištu, ali organizator predviđa ogromno interesovanje medija, stručne i široke javnosti za modele vozila koja već sada nude najnovija pogonska rešenja, a čija se potpuna komercijalizacija očekuje u bliskoj budućnosti.\nI u sektoru prateće automobilske industrije, garažno-servisne opreme i ponude rezervnih delova, interesovanje izlagača je izuzetno. U skladu sa glavnom linijom izlagačkog programa, uvoznici iz ovog segmenta manifestacije najavljuju posebnu promociju kompatibilne i prateće opreme za ekološki napredna vozila, punjača, solarnih modula i druge odgovarajuće infrastrukture.\nZajedno sa izložbom automobila, od 12. do 15. maja biće održan i 14. Međunarodni sajam motocikala, kvadova, skutera i opreme Motopassion, koji je zbog posledica pandemije kovid-19 doveden u nepovoljnu situaciju, sličnu onoj u kojoj je i smotra novih automobila. Sudeći po interesovanju i entuzijazmu predstavnika brendova iz ovog segmenta, u izgledu je veoma atraktivna sajamska priredba.\nRaspored sajamskih izložbi po halama takođe će biti prilagođen novim okolnostima izlaganja. Tako će svi uvoznici, odnosno automobilski brendovi koji se predstavljaju u okviru DDOR Eco BG Car Show 07 biti u istom prostoru – u hali 1 Beogradskog sajma. Izložbi Motopassion biće u celini posvećena hala 4. Kompletna prateća industrija, garažno-servisna oprema, rezervni delovi, uključujući i onu specijalizovanu, namenjenu ekološki naprednim i električnim vozilima, biće u halama 2, 1A i 3A.\nZanimljivo je da će u hali 3 biti velika izložba „starovremenskih“ automobila, organizovana po tematskim celinama, kao svojevrsna paralela izložbi najnovijih modela. Tako se posetiocima pruža mogućnost putovanja kroz vreme i istoriju automobilske industrije.\nGeneralni sponzor manifestacija je DDOR Novi Sad.\nCena pojedinačne ulaznice je 400, grupne ulaznice 300, ulaznice za đake i studente 200 dinara, dok parking za automobile (po satu) košta 150 dinara.\nPo službenoj statistici, na izložbi BG Car Show 2018. godine, koju je pohodilo 132.525 posetilaca, pojavilo se 306 izlagača iz 26 država; svoje proizvode i usluge su izložili na prostoru od 29.300 m2.\nIzvor (saopštenje i fotografije): Beogradski sajam