stanija dobrojevic pre operacija oci intervencije\nOVU STANIJINU SLIKU DOSAD NIKO NIJE VIDEO Starleta bez operacija potpuno je drugačija! Kometarišu da je i OČI MENJALA\nStanija Dobrojević aktuelna je učesnica poslednje, pete sezone rijalitija "Zadruga", a o njenom izgledu naširoko se priča.\nOna je poznata po svom turbulentnom načinu života i izazovnim objavama na Instagramu. Međutim, dosta puta smo imali prilike da vidimo svakakve slike iz Stanijine prošlosti, ali ovu nikada.\nNa jednom profilu na društvenim mrežama pojavila se do sada neviđena fotka poznate starlete iz Rume, naravno bez plastičnih operacija, a pozitivnim i negativnim komentarima nije bilo kraja.\n"Kako je stara bila kad je bila mlada", "ni oči nema svoje", "promenila i oči, koliko je bila nezadovoljna sobom", "zašto si to uradila od sebe?", "šteta, onako prirodno lepa devojka, sad se unakazila", bili su samo neki od komentara.\nBEZ SRAMA Stanija se pojavila sa NIKAD VEĆIM GRUDIMA, a onda je podigla haljinu i POKAZALA PREVIŠE - sve se videlo\nZOVU GA "SRPSKI HOLIVUD" O filmskom kompleksu Željka Mitrovića priča ceo region, a mnogi ne znaju da je tu snimana i popularna američka serija


Košarkaški klub Mega Mozzart » JUNIORI MEGE UBEDLJIVI PRED KVALIFIKACIONI TURNIR EVROLIGE\nJuniori Mega Bemaxa su u meču 17. kola Roda Juniorske lige Srbije savladali na gostovanju KK Beko sa 68:95 (21:27, 10:26, 23:25, 14:17). Izabranici trenera Vlade Vukoičića su već na poluvremenu vodili sa 22 poena razlike pa su u drugih 20 minuta rutinski priveli meč kraju.\nNajefikasniji u redovima Mega Bemaxa su bili Marko Kljajević sa 19 poena i Aleksandar Langović sa 13.\nPosle 17 odigranih kola Roda Juniorske lige Srbije, Mega Bemax ima 13 pobeda i 3 poraza uz meč manje. Juniori Mege će od 23. do 25. februara učestvovati na kvalifikacionom turniru juniorske Evrolige koji se održava u Beogradu. Mega se nalazi u grupi B sa ekipama Partizan NIS, Cibona Zagreb i GBA Prag.\nMega Bemax: Musić 10, Draganić 3, Jovanović 2, Kljajević 19 (7 skokova), Nedeljković 9 (4 ukradene lopte), V. Kovačević, Langović 3, Andrić 1, Cerovina 9, Kuzmanović 10 (7 asistencija), Mehić 10, Islamović 9.


Sulejman Ugljanin izaći će iz Vlade ako do 27. januara ne bude potpisan koalicini sporazum o njegovom ulasku u vladu i ako se ne popravi položaj Bošnjaka.\nUgljanin je, u intervjuu za agenciju Anadolija, rekao da su tekstom sporazuma o njegovom ulasku u Vladu Srbije jasno definisani koraci koje treba da činiti da se popravi položaj Bošnjaka u Srbiji. Međutim, do danas taj sporazum niti je potpisan niti se realizuje bilo šta iz njega.\nUgljanin je, kako kaže, u vezi s tim najavio razgovore sa koalicionim partnerima iz Vlade. "Naša tema razgovora će biti potpisivanje tog sporazuma. Ako potpišemo taj sporazum i realizujemo ga, problemi Bošnjaka će da nestanu, ako budu izbegavali da ga potpišu i realizuju, ja završavam svoj boravak u vladi 27. januara", rekao je on.\nUgljanin je takođe naglasio da se s tim datumom ispunjava šest mjeseci što je, kako je rekao, bilo dovoljno vremena i nema više šta da se čeka. "Nemam motiva da boravim u Vladi Srbije ako se stanje Bošnjaka ne popravi", poručio je Ugljanin.\nOn je naglasio da njegove kolege izbegavaju da razgovaraju o toj temi. "Istina je imaju mnogo probema oko Kosova, ekonomije, borbe protiv korupcije, ali moj boravak u Vladi je definisan rokom i potpisivanjem sporazuma koji rešava problem Bošnjaka", naglasio je lider SDA Sandžaka i dodao da ni u ubuduće neće odustati od ukazivanja na probleme i loš položaj Bošnjaka u Sandžaku, ali i cijeloj Srbiji.


Studenti prekinuli vesti na državnoj televiziji\nGrupa grčkih studenata prekinula je večeras emitovanje vesti na državnoj televiziji, javljaju svetski mediji i dodaju da je policija bacila suzavac na studente koji su pokušali da blokiraju prilaze zgradi parlamenta.\n"Državna televizija NET je bila okupirana, ali smo se izborili sa tim. Reč je o studentima", rekao je portparol vlade Elijas Mosialos, ne navodeći druge detalje, a preneo AFP.\nVesti televizije u 20 sati prekinute su odmah na početku i umesto toga su pušteni putopisni dokumentarci. Ispred zgrade parlamenta u centru Atine policija je u međuvremenu bacila suzavac kako bi sprečila demonstrante, koji se protive vladinoj ekonomskoj politici, da blokiraju prilaze, rekao je fotograf AFP-a.\nOko 2.000 ljudi prethodno se okupilo na trgu Sintagma, centru protestnih skupova građana, okupljenih oko predstavnika društvenog pokreta "Ogorčeni". U izveštajima grčkih medija navedeno je da je grupa demonstranata gađala policiju flašama. Policijski zvaničnici za sada nisu potvrdili da je došlo do incidenata.\nMere štednje u Grčkoj, koje su isplatom pomoći posrnuloj ekonomiji te zemlje uslovile Evropska unija i Međunarodni monetarni fond, izazvale su raširene proteste širom zemlje.\nZaposleni u javnom sektoru, pogođeni smanjenjem zarada, najavili su da će 5. oktobra obustaviti rad, a generalni štrajk zakazan je za 19. oktobar.\nU sličnom incidentu koji se dogodio u zgradi državne televizije u decembru 2008. godine, grupa mlađih ljudi je prekinula noćne vesti posle ubistva 15-ogodišnjeg dečaka, koji je stradao od policijskog metka.\nBila direktorka Visoke Poslovne Škole, a samo završila osnovnu školu


Odbor za finansije održao je Sedmu sednicu 30. oktobra, kojoj je predsedavala predsednik Odbora Jorgovanka Tabaković. Članovi Odbora su razmatrali Izveštaj o kontroli finansijskih izveštaja političkih stranaka za 2006. godinu, koji je sačinila Radna grupa, obrazovana Odlukom Odbora za finansije na Šestoj sednici održanoj 24. septembra 2007. godine. <?xml:namespace>\nSednici je prisustvovao i ministar finansija Mirko Cvetković.\nČlanovi Odbora su razmenili mišljenja o Izveštaju o kontroli finansijskih izveštaja političkih stranaka za 2006. godinu i vratili Izveštaj Radnoj grupi na doradu. Članovi Odbora su se složili da se uputi zahtev Ministarstvu finansija za dostavljanje informacije o budžetskim sredstvima uplaćenim političkim strankama.\nMinistar finansija Mirko Cvetković istakao je da su u osnovi opredeljivanja naknade za političke stranke dva zakona, jedan koji definiše metodologiju obračuna i drugi koji definiše cifru raspoloživu za potrošnju. On je dodao da Ministarstvo smatra da ne postoji zakonski osnov za vraćanje viška sredstava koja su uplaćena političkim strankama, s obzirom da su ona već bila opredeljena. On je naveo da treba naći sistemsko rešenje kako se ovakva situacija ne bi ponavljala.\nOdbor je doneo Odluku da se Radna grupa proširi predstavnicima svih poslaničkih grupa i zatražio da se u roku od sedam dana kompletira Izveštaj, uz pribavljenu informaciju od Ministarstva finanasija, kako bi se članovi Odbora o Izveštaju izjasnili na narednoj sednici.\nU nastavku rada članovi Odbora su se složili da se uputi zahtev Narodnoj banci Srbije, da u roku od deset dana, dostavi Odboru informaciju i izveštaj o stanju na tržištu osiguranja u Srbiji, zbog velikog interesovanja narodnih poslanika i javnosti.


Sale nacionale: Kako je jedna "trojka" od Đorđevića napravila ikonu (video)\nSale nacionale: Kako je jedna „trojka“ od Đorđevića napravila ikonu (video)\nM. D. 17. marta 2017. 18:56\nSajt Evrolige posvetio je članak živoj legendi svetske košarke, Partizana i reprezentacije Jugoslavije, a sada selektoru Srbije – Aleksandru Saši Đorđeviću.\nGlavno mesto u tekstu, osim isticanja njegove fenomenalne igračke karijere i uspeha na međunarodnom nivou s reprezentacijom, zauzima i čuvena trojka iz Istanbula 1992. godine – kada je crno-belima doneo titulu prvaka Evrope protiv Huventuda (72:71).\n„Za vreme svojih igračkih dana, veoma bogate karijere koja je trajala preko dvadeset godina, Aleksandar Đorđević stekao je ime tako što je pogađao prelomne šuteve u onim najvećim utakmicama. Njegovo košarkaško putovanje počelo je u njegovom rodnom Beogradu, glavnom gradu Srbije. Ali, Đorđević je brojne titule osvajao svuda gde je igrao – uključujući i tri trofeja Kupa Koraća – s Partizanom, Olimpijom iz Milana i Barselonom. Takođe, osvojio je i titule sa dva najveća kluba u Španiji, arhirivalima Barselonom i Real Madridom. Za vreme briljante karijere u dresu reprezentacije Jugoslavije stigao je do srebrne medalje na Olimpijskim igrama, titule prvaka sveta i tri zlata s Evrobasketa, između ostalih uspeha, u dominantnim devedesetim“, navodi se na sajtu elitnog takmičenja.\nEvroliga podseća i na njegovu izjavu upućenu Vladimiru Stankoviću, samo nekoliko nedelja pre okršaja sa Špancima u Turskoj 16. aprila.\nSeks u troje: Većina želi da proba, a retko ko se i usudi\nJunak dana: Bogdanović trojkom u poslednjoj sekundi srušio Lejkerse…\nOvo je sigurno najbolja trojka za pobedu u istoriji košarke (video)\n„Sanjam Istanbul. Polako, kako me hvata san – izlazim prvi iz aviona u Beogradu s trofejom u rukama, kao kapiten šampiona Evrope. Ne znam da li sam se ikada bolje osećao u životu“.\nNavodi se i da je ‘Sale Nacionale’ za kratko vreme postao heroj mnogih, posebno ljudi u Srbiji, ali se istovremeno i napominje „da ga niko ne obožava koliko navijači Partizana“.\n„Time što je predvodio veliki broj timova do trofeja, Đorđević je postao junak mnogim košarkaškim fanaticima širom kontinenta, ali i svojim sunarodnicima u Srbiji. Međutim, niko ga nije obožavao više od navijača njegovog prvog kluba, gde je i počeo karijeru, Partizana – kojima je u hali Abdi Ipekči doneo prvu i jedinu titulu prvaka Evrope“.\nHuventud je na devet sekundi do kraja poveo 70:68, Đorđević je dobio loptu iz auta, pretrčao ceo teren i po prvi put izveo svoj karakteristični šut iz trka, bez balansa… Lopta je kroz obruč prošla bez ‘koske’ i ogromno slavlje širom Evrope moglo je da počne, prenosi B92.\nZvezda od „minus 14“ do pobede protiv CSKA\nPoraz fudbalera Zvezde od Hofenhajma na startu LE\nHofenhajm i Zvezda na poluvremenu bez golova


decembar 3, 2016 comments\nPregled realizacije obuka zdravstvenih radnika u 2016.godini: 17.01.2017. KCV, Ginekološko-akušerska klinika, deseta grupa, treći dan obuke 16.01.2017. KCV, Ginekološko-akušerska klinika,\nnovembar 21, 2016 comments\nPlan realizacije preostalih obuka za zdravstvene radnike u narednom periodu : 17.01.2017. deseta grupa, treći dan obuke, KCV, Ginekološko-akušerska klinika\nnovembar 8, 2016 comments\nPredavanje 3 – Rektorat i Dom zdravlja Novi Sad 03. i 07.11.2016\noktobar 12, 2016 comments\nPredavanje 2 – Rektorat i Dom zdravlja Novi Sad 06. i 10. 10. 2016.\nPrva polovina oktobra bila je rezervisana za drugi dan trodnevnog kursa Projekta ZAUSTAVI ZAŠTITI POMOZI, namenjenog zdravstvenim radnicima.\nseptembar 13, 2016 comments\nJedna od karakteristika Projekta ZAUSTAVI ZAŠTITI POMOZI – snažan institucijalni odgovor na rodno zasnovano nasilje u AP Vojvodini je i\nseptembar 8, 2016 comments\nPlan realizacije obuka-edukativnih kurseva u toku tri godine: Južnobački okrug (Novi Sad, Bačka Palanka, Bečej): 450 polaznika/18 grupa Južnobanatski okrug


Vreme je da se radi na planu oporavka turizma - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Vreme je da se radi na planu oporavka turizma\nJoš jedna važna lekcija je da se prirodna bogatstva i nacionalne vrednosti Srbije ne smeju nikada zapostaviti i zanemarivati, kao što se to dešavalo decenijama unazad, izjavila je Tatjana Matić.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić izjavila je danas da je kriza izazvana pandemijom korona virusa najviše pogodila sektor turizma i da će Srbija ove godine zabeležiti gubitak od oko milijardu evra.\nMatić je novinarima, nakon posete Ovčarsko-kablarskoj klisuri sa premijerkom Anom Brnabić i ministarkom Irenom Vujović, kazala da se na kraju teške 2020.godine vidi svetlo na kraju tunela dolaskom prvih vakcina u Srbiju i da je vreme da se radi na planu oporavka.\nOna je istakla da će se u izradu plana oporavka turizma primeniti naučene lekcije iz 2020.godine, a jedna od ključnih je da je moć domaćeg turizma ogromna i da je bila nepravedno zapostavljena.\n„Još jedna važna lekcija je da se prirodna bogatstva i nacionalne vrednosti Srbije ne smeju nikada zapostaviti i zanemarivati, kao što se to dešavalo decenijama unazad”, rekla je Matić.\nMatić je kazala da je 2019.godina bila rekordna po deviznom prihodu u sektoru turizma, navodeći da je taj iznos bio 1,4 milijarde evra i sa posetom od više od četiri miliona turista.\nMatić je zahvalila premijerki Ani Brnabić na razumevanju i podršci koju je dala turizmu kroz set mera koje su bile usmerene na umanjenje negativnih posledica kovida 19 u sektoru turističko-ugostiteljske privrede, ukupne vrednosti devet milijardi dinara.\n„Moram da iskažem lično zadovoljstvo što se danas nalazimo u Ovčarsko-kablarskoj klisuri, koja svojom prirodnom lepotom zaslužuje da bude simbol Srbije kao turističke destinacije u narednom periodu”, rekla je Matić i dodala da će kraljica srpskih predela konačno dobiti ruho kakvo zaslužuje.\nPrema rečima ministarke, Ovčarsko-kablarska klisura je jedna od najatraktivnijih regija koju godišnje poseti više od 475.000 turista, a samu klisuru više od 200.000.\n„Naš cilj je da nastavimo sa ulaganjem u turističku infastrukturu. Mi smo u periodu od 2015. do 2020. u ovaj kraj uložzili kroz razlicicte prijekte 58,7 miliona dinara. Sada smo namenili 34 miliona dinara za izradu pristaništa i trga u Ovčar banji”, rekla je Matić, prenosi Tanjug.\nOna je poručila je da će biti nastavljena pomoć tog ministarstva turističko-ugostiteljskoj privredi u saradnji sa Fondom za razvoj, kao i da će građanima biti na raspolaganju 100.000 vaučera u 2021. za odmor u Srbiji.\n„Naredna godina usmerena je ka određenim infrastrukturnim projektima za koje smo opredelili u budžetu 600 miliona dinara. Između ostalog i 100.000 vaučera za taj sketor koji se pokazao kao izuzetno zančajna za pospešivanje ugostiteljske-turističke privrede”, rekla je Matić odgovarajući na pitanja novinara u Ovčar banji.\nIstiče da Vlada Srbije sve mere donosi u cilju ublažavanja negativnih ekonomskih posledica kovida 19 i spašavanja radnih mesta u tom sektoru, koji treba da počne polako da se oporavalja.\nTatjana Matić navodi da su uslovi za vaučere već ove godine relaksirani i bili omogućeni svima čija primanja ne prelaze 70.000 dinara, što je bilo važno za naše građane i ugostiteljsko-turističku privredu.\n„Planiramo i određena sredstva zajedno sa Fondom za razvoj koja su vrlo povoljna za pospešivanje ugostiteljsko – turističke privrede. Ti krediti su i ove godine bili na raspolaganju i više od tri milijarde dinara je ove godine izdvojeno za ugostiteljsko- turističku privredu”.\n„Nastavićemo sa Ministarstvom privrede da omogućavamo tu vrstu kredita. Reč je uslovima – dve godine grejs perioda, tri godine otplate i jedan odsto kamata”, rekla je Matić.\nMinistarka je dodala da su im privrednici rekli da im je ta vrsta pomoći bila mnogo značajnija nego direktna pomoć u vidu isplate minimalca, prenosi Tanjug.\nPrethodni tekstU Srbiji 3.685 novozaraženih, preminulo 47 pacijenata\nSledeći tekstU ”Bratstvu” radno i tokom raspusta


Putin ne blefira: Američki mediji o ruskom oružju „sudnjeg dana“ - Sputnjik Srbija\n10:34 11.06.2018 (osveženo 10:45 11.06.2018) Preuzmite kraći link\nRusija ne blefira kada govori o svojem najnovijem oružju i njegovim mogućnosti, piše „Nešenel interest“, pozivajući se na vojne eksperte. Magazin naziva poslednje modele oružja „Sudnjim danom“.\n„Prvi put sam čuo za krstareće rakete sa nuklearnim bojevim glavama i za kompleks ’Kindžal‘. Očigledno da je sve što je pokazao Putin testirano, tako da sve to postoji“, izjavio je sagovornik lista.\nIstraživač Centra za vojno-pomorske analize Majkl Kofman je ubeđen da su istraživački programi najnovijeg ruskog oružja realni i njihovo postojanje — to je „pitanje bliske ili određene budućnosti“. Osim toga, sagovornik lista je izrazio strah zbog brzine koje mogu da razvijaju krstareće rakete sa nuklearnim bojevim glavama.\n„Nešenel interest“ naglašava da SAD u ovom trenutku nemaju mogućnosti da se suprotstave trenutnom nuklearnom potencijalu Moskve. Novo rusko oružje se ni na koji način neće odraziti na nuklearnu strategiju Vašingtona u kratkoročnoj perspektivi.


Peti pozorišni festival dece i mladih „Mater Terra“ - poruke plemenitosti i ekologije » Sinhro.rs\nPeti pozorišni festival dece i mladih „Mater Terra“ – poruke plemenitosti i ekologije\nU kulturnom centru „Magacin“ u ulici Kraljevića Marka, u nedelju 18. novembra, održaće se peti Festival dece i mladih „Mater Terra“, na kome će dramske grupe i studiji osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta pokazati svoje predstave. Festival se realizuje u saradnji „Centra za dramu u edukaciji i umetnosti“ i „Udruženja Umetnička Utopija“. Predstave festivala imaju zadatak da se bave temama iz oblasti ekologije i ekologije duše.\nNa Festivalu će ove godine predstave pokazati OŠ „Veljko Dugošević“, OŠ „Dušan Vukasović-Diogen“, Geološka i hidrometeorološka škola „Milutin Milanković“, Dom učenika poljoprivredne škole PK „Beograd“, Češko pozorište i Dramski studio Centra za pozorišna istraživanja „ApsArt“ iz Beograda, kao i OŠ „Sveti Sava“ iz Kruševca, Pozorišna grupa „Hator“ iz Obrenovca, i dramski studio „Šmiranti“ iz Novog Sada.\nTakođe, festival svojim održavanjem podseća na donošenje Konvencije o pravima deteta 20. novembra, čiji 32. član nalaže da: „Svako dete ima pravo na odmor i slobodno vreme, na učešće u igri i rekreativnim aktivnostima koje odgovaraju uzrastu deteta i na slobodno učešće u kulturnom životu i umetnosti. Poštovaće se i podsticati pravo deteta na puno učešće u kulturnom i umetničkom životu i biće podržano pružanje odgovarajućih i jednakih mogućnosti za kulturne, umetničke, rekreativne i slobodne aktivnosti.“\nSvi učesnici Festivala su dobitnici „Ekološke zvezde“, priznanja za širenje poruka plemenitosti i ekologije kroz pozorišni izraz, a „Ekološki putokaz“ dobijaju one organizacije i pojedinci koji su svojim doprinosom omogućili da se Festival održi i razvija.\nPrevious Article Sećanje: Borislav Radović u SKD\nNext Article O pesničkoj knjizi „Svitanje melanholije“ – iskreno o tužnom osvitu


Kako je moguće da se „sećamo“ stvari koje se nikada nisu dogodile? – Plus Radio\nHome / Zanimljivosti / Kako je moguće da se „sećamo“ stvari koje se nikada nisu dogodile?\nKako je moguće da se „sećamo“ stvari koje se nikada nisu dogodile?\nBy Plus Radio on 10/05/2018 Vrijeme: 09:13\nNaše sećanje je nesavršeno: sećamo se nekih trenutaka, dok druge zaboravljamo. Ponekad se čak „sećamo“ stvari koje se nikada nisu dogodile – fenomen koji istraživači nazivaju „lažno sećanje“.\nPrethodne studije pokazale su da spavanje igra ulogu u formiranju lažnih sećanja, a u nedavnoj maloj studiji istraživači su kao potencijalnog krivca otkrili određeni aspekt sna.\n„Sleep spindles“ su brze eksplozije aktivnosti mozga tokom spavanja, prema studiji objavljenoj u decembru u časopisu Neuropsychologia. One se javljaju u stadijumu 2, jednom od lakših stadijuma sna, koji je definisan uporenom brzinom otkucaja srca i ne pomeranjem očiju.\nDa bi proučili kako mogu igrati ulogu u stvaranju lažnih sećanja, istraživači su u istraživanje uključili 32 odmorna studenta, koji ne unose kofein. Učesnicima je bilo prikazano nekoliko reči – sve su se odnosile na istu temu – pre nego što su ih priključili na polisomnografski uređaj, koji prati aktivnosti mozga tokom spavanja.\nUčesnici su zatim slučajno dodeljeni jednoj od dve grupe: grupi za spavanje ili budnoj grupi.\nGrupu za spavanje su poslali u sobu s krevetom, dok je budnoj grupi rečeno da gleda dokumentarac o prirodi ili crtani film “Mister Bin”. Uređaj polisomnografije zabeležio je aktivnost mozga kako bi se osiguralo da dremajuća grupa zapravo spava, a ne samo leži u krevetu.\nNakon dodeljenih aktivnosti, svim učesnicima ponovo su prikazane reči, a zatim su bili upitani da li su ih prethodno videli. Neke reči bile su ponavljanja iz prve sesije, ali neke su bile nove. Štaviše, istraživači su ubacili neke reči kao „mamac“, koje su se odnosile na istu temu, ali prethodno nisu bile prikazivane.\nIstraživači su otkrili da su studenti koji su dremali bili rekli da su već videli te reči, stvarajući lažne uspomene. Nalazi su bili u skladu s očekivanjima istraživača, koja su predvideli na temelju prethodnih studija.\nIstraživanje je pokazalo i da je desna strana mozga kod dremača, bila ostljivija na “mamac” reči ili lažne uspomene od leve, piše Radiosarajevo.ba.\nNa primer, deo sna (sleep spindlers) mogao je da promoviše reč „spavati“, govoreći mozgu da se seća toga od pre, jer to ide zajedno s opštim jezikom reči koje je prethodno video, kao što su „krevet“, „san“, „dremanje“…\nOva studija ipak ne daje dovoljno dokaza da bi mogli nesumnjivo reći da desna strana mozga prevladava u stvaranju lažnih uspomena tokom spavanja.\n← Previous Story Pas pobedio na sudu, vlasnik kažnjen sa 1.500 € /FOTO\nNext Story → Zašto vam muškarci ne prilaze?


Kad zdravstvenim radnicima leže 10.000 dinara, a kad penzionerima 20.000 – Knjaževačke vesti\nHome / 2022 / Kad zdravstvenim radnicima leže 10.000 dinara, a kad penzionerima 20.000\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je da će danas na sednici Skupštine biti predložen zakon kojim će biti omogućeno isplaćivanje pomoći od 100 evra mladima.\n– Prijava počinje 15. januara, u ponoć, traje do 30. januara. Mi ćemo već prvog isplatiti svu pomoć, a procedura je ista kao ranije. Ukoliko neko nema račun u banci, mi ćemo mu otvoriti račun i sa svojim ličnim dokumentom moći da podigne novac – rekao je ministar.\nSiniša Mali je rekao da za pomoć mogu da se prijave svi od 16 do 30 godina, i da prijava mora da se izvrši ispočetka, tačnije nema veze sa ranijim prijavama za pomoć.\n– Važno je da 15. januara krećemo sa prijavljivanjem, a 14. januara isplaćujemo 10.000 dinara pomoći zdravstvenim radnicima, vrsta zahvalnosti svima koji se bore za živote građana. Njih 120.000 će u petak dobiti novac na svoje račune. A 10. februara ćemo na račune svih naših penzionera isplatiti 20.000 dinara – podsetio je ministar.\nOn kaže da u novu godinu krećemo sa dozom optimizma, i da još jedanput potvrđujemo snagu naše ekonomije i privrede.\nMinistar Mali je rekao da je neophodno da mladi koji imaju 16 godina imaju ličnu kartu kako bi mogli da se prijave za pomoć, jer je broj lične karte neophodan.\n– Mislim da je ovo veoma važan signal našim mladima, i da im pokažemo koliko su nam važni, kao i da na njih prenesemo jednu dozu optimizma. Kada pogledate komentare na mom instagram profilu, vidite da ti mladi ljudi planiraju svadbe, kao i letovanja, ali će taj novac pomoći i našoj privredi – pojasnio je Siniša Mali.\nOn kaže da su sve dosadašnje mere pomoći u potpunosti opravdane, i da je rast naše ekonomije odličan pokazatelj sigurnog kursa srpske privrede.\n– Apsolutno smo pogodili pravi način na koji možemo da održimo sistem naše privrede – ističe ministar u Jutarnjem programu TV Prva.\nMinistar je potom na tabli popisao sva tri paketa pomoći države građanima, koji ukupno iznose 978.6 milijardi dinara, dok ukupna cifra, sa iznosima koji će biti isplaćeni narednih meseci zdravstvenim radnicima, mladima i penzionerima iznosi čak 1025 milijardi dinara.\nNaš BDP je prvi put u istoriji 53 milijardi evra. I pored sve pomoći koju smo isplatili, mi imamo kredibilitet kao zemlja, dolaze investitori, otvaraju se fabrike. Javni dug posle sve ove pomoći iznosi 56.8 odsto. Šezdeset odsto je nivo Mastrihta, što je standard EU, a mi nismo prekoračili taj prag – rekao je ministar.\nSiniša Mali je rekao da imamo novca za velike kapitalne projekte, da država nabavlja lekove i vakcine, i da imamo osnovu za povećanje plata i penzija.\n– Apsolutno smo sa ovim brojkama pokazali snagu svoje ekonomije, održali stabilnost javnih finansija, i pokazali da želimo i možemo da pomognemo svima. Pozivam sve mlade da se prijave za pomoć i da potroše taj novac u Srbiji – zaključio je ministar Mali.\nPrevious: Prijave za Svetosavski konkurs “Budućnost Knjaževca” do 14. januara\nNext: Upravo usvojeno: Za pet dana prijava za 100 evra, potrebna vam je samo lična karta


Dosta je bilo spreman za izbore - Dnevni list Danas\nPolitika Dosta je bilo spreman za izbore\nDosta je bilo spreman za izbore\nPoslanik poslaničke grupe Dosta je bilo Branka Stamenković izjavila je danas da je pokret Dosta je bilo uvek spreman za parlamentarne izbore, ali smatraju da je imati izbore na svakih godinu dana neracionalno i neodgovorno prema biračima, jer to košta.\n3Piše: FoNet 25. oktobra 2017. 12.39\nTo što Maja Gojković ne ume da vodi parlament treba da se reši tako što će ona da podnese ostavku i da dođe neko ko zna da vodi parlament, ako se to navodi kao razlog ili da se otvoreno prizna šta je pravi razlog zbog koga idemo ponovo na parlamentarne izbore, koji koštaju”, rekla je Stamenković.\nOna je rekla da je u pitanju igrokaz.\n„Sada je samo pitanje motivacije. Smatram da negde u pozadini vladajuća većina, iz nekih svojih razloga, priželjkuje vanredne parlamentarne izbore verovatno zato što predsednik Srbije Aleksandar Vučić želi da se vrati na mesto premijera ili je obavio zadatak koji je imao kao predsednik Republike, a to je da legitimiše koaliciju sa Ramušem Haradinajem i da pokrene procedure promene Ustava. Kada je to obavio, sada bi da bude ponovo predsednik Vlade“, rekla je Stamenković.\nPrema njenim rečima, ukoliko bude vanrednih parlamentarnih izbora, oni će verovatno biti održani sa beogradskim.\nOna je ocenila da je parlament potpuno obesmišljen i da se stalno prave neke predstave koje nemaju veze sa stvarnošću, kao i da Maja Gojković ne radi svoj posao kako treba.\n„Ona namerno pravi destrukciju i neku atmosferu koja verovatno ide na ruku nekim zakulisnim razgovorima i događajima da se stvori atmosfera koja nema veze sa realnošću. Trenutno se to prevodi u – evo opozicija traži vanredne parlamentarne izbore“, rekla je ona.\nStamenković je navela da je to signal da verovatno vladajuća većina planira parlamentare izbore i to treba nekako da opravda pred biračima, jer izbore imamo svakih godinu, godinu i po dana.\ndosta je bilo, izboriBeograd\n25. oktobra 2017. u 13.48\nE neka nam je Branka otvorila oči. Jadna opozicija baš ne bi nove izbore, baš se lepo i kulturno ponaša u parlamentu, svima nam je prijao muzičko scenski nastup, sve sa gitarom i veoma lošim vokalnim sposobnostima, kojekakvi crteži i ispisane poruke su nam ulili poverenje u pojedine poslanike. I Maja ne valja?\nJovana Andric kaže:\n25. oktobra 2017. u 13.50\nMogu da budu spremni koliko hoce, nevidljivi su i providni za narod.\n25. oktobra 2017. u 19.59\nI narod je spreman da vam pokaže gde vam je mesto, mada verujem da ste i sami svesni toga.


Policija u Beogradu je uhapsila S.M. (52), osumnjičenog da je, lažno se predstavljajući kao predstavnik Ruskog investicionog fonda u Srbiji, prevarom oštetio veći broj privrednih subjekata i građana za 2,8 miliona dinara.\nOn je osumnjičen da se lažno predstavljao kao Aleksandar Jokić, navodni predstavnik Ruskog investicionog fonda u Srbiji, i da je oštećenima obećavao pod povoljnijim finansijskim uslovima kredite od Fonda, kao i zaposlenje u ruskim kompanijama koje posluju >> Pročitaj celu vest na sajtu Telegraf.rs << u Srbiji.\nVečernje novosti: Predstavljao se kao ruski investitor, prevario građane za za 2,8 miliona dinara\nBeograđanin uhapšen zbog prevare! Predstavljao se kao predstavnik Ruskog investicionog fonda!\nOštetio privredne subjekte i građane za 2,8 miliona dinara..Policija u Beogradu je uhapsila S. M. (52), osumnjičenog da je, lažno se predstavljajući kao predstavnik Ruskog investicionog fonda u Srbiji, prevarom oštetio veći broj privrednih subjekata i građana za 2,8 miliona dinara...On je osumnjičen...


- Završetkom ovog projekta olakšavamo dalja ulaganja u Novi Sad, posebno u podgrađe Petrovaradinske tvrđave, i polako treba da se navikavamo da će taj deo grada biti pešačka zona. Кada država završi za nas veoma važan projekat u vezi sa brzom prugom Beograd-Novi Sad, mi ćemo imati okončane sve radove na ovom infrastrukturnom poduhvatu. Novosađani su zavoleli novi Žeželjev most. Кod starog mosta nismo imali ovako dobro projektovane i izvedene saobraćajnice i dobili smo daleko bolji ulazno-izlazni pravac sa sremske strane - naglasio je gradonačelnik Vučević.\nKako je dodao, "ovaj projekat koštao 4,5 miliona evra, a finansirali su ganaši partneri iz Evropske unije".\n- Biciklistička staza će biti spojena sa kejom, i ceo ovaj potez će biti potpuno uređen, kada se pomere izvođači radova ''Azvi'', a pripremamo uređenje čitavog keja sa sremske strane. Sada već uveliko pričamo o novim mostovima, nadamo se da ćemo dobiti jedan u okviru izgradnje auto-puta Ruma-Novi Sad, a i mi kao Grad spremamo projekte za nove mostove za nove generacije - kaže Vučević.\nPrema rečima ministarke Mihajlović izgrađeno je tri kilometra pristupnih saobraćajnica, tri kilometra kanalizacionih cevi i dva kilometra biciklističkih staza, a postavljeno je i osvetljenje.\n- Važno je da je izgradnja Žeželjevog mosta, koji je simbol Novog Sada, kompletno završena. Ova godina je veoma važna u oblasti infrastrukture, jer smo mnoge poslove završili, a mnoge započinjemo, naročito na teritoriji Vojvodine - istakla je Zorana Mihajlović i dodala:\n- Razgovaramo o tome da sledeće godine usledi nastavak radova na rekonstrukciji brze pruge Novi Sad-Subotica, a na jesen 2021. imaćemo brzi voz od Beograda do Novog Sada koji će moći da se kreće 200 km na sat. Pregovori oko izgradnje Fruškogorskog koridora su u završnoj fazi, i nastavljamo dobru saradnju sa Gradom Novim Sadom i Pokrajinom, kako bismo zajednički ulagali u infrastrukturu.\nSem Fabrici ocenio je da je izgradnja Žeželjevog mosta važan projekat i za Grad Novi Sad i za celu zemlju.\nSem Frabrici u Vranju: EU i Srbija uložile 5,4 miliona evra u kvalitetnije lečenje građana\nVučević: Želimo da podgrađe Petrovaradina bude pešačka zona, do sada smo investirali pola milijarde dinara\nNastavlja se period lepog vremena koji vozačima u dnevnim satima donosi povoljnije vremenske uslove, bolju vidljivost i uglavnom suve kolovoze.\nMala Sofija Stanarević iz Novog Sada ima tek šest meseci, a već na rođenju je prilično odskakala od ostalih novorođenčadi - rođena je sa čak šest kilograma i to prirodnim putem!\nAerodrom u Kanberi ZATVOREN zbog požara\nTegeltija: Moglo je da bude kreirano bolje rešenje u oblasti indirektnih poreza


HBIS GROUP Serbia Iron & Steel d.o.o. :: Šabac\nLinija za proizvodnju belog lima u fabrici uključuje kontinuirano elektrolitičko kalajisanje, obrezivanje, tenziono ravnanje, sečenje i pakovanje.\nOgranak u Šapcu dostavlja beli lim u paketima, maksimalne težine 2.000 kg ili u koturovima maksimalne težine 15.000 kg. Ovakvo pakovanje za prevoz u skladu je sa svim svetskim standardima i pogodno je za drumski, rečni i prekookeanski transport.\nProizvodni procesi garantuju da je finalni materijal u skladu sa svim svetskim zahtevima u kvalitetu, a odgovornost menadžmenta kao i svih zaposlenih ogleda se i kroz višegodišnju primenu sistema kvaliteta u skladu sa međunarodno priznatim standardima ISO 9001, ISO 14001 i HACCP.\nKapacitet proizvodnje se postepeno podiže, uz veliku pažnju posvećenu kvalitetu i bezbednosti na radu, te se počev od 2008. godine proizvodi preko 200.000 tona belog lima godišnje.\nU okviru fabrike u Šapcu je i pogon za tehnološku pripremu voda, kao i jedno od najmodernijih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Od aprila 2014. godine Ogranak Šabac ima Integrisanu dozvolu za postrojenje (IPPC), što je potvrda naše posvećenosti zaštiti životne sredine.


MEĐU IZBEGLICAMA SVE VIŠE ŽENA I DECE - Magločistač\nPočetna Aktuelno MEĐU IZBEGLICAMA SVE VIŠE ŽENA I DECE\nMEĐU IZBEGLICAMA SVE VIŠE ŽENA I DECE\nTrećinu izbeglica koje prelaze more između Turske i Grčke čine deca, a prvi put od početka izbegličke krize među migrantima ima više žena i dece nego muškaraca, saopštile su Ujedinjene nacije.\n„Deca sada čine 36 odsto onih koji se krenu na nesiguran put preko mora između Grčke i Turske“, izjavila je portparolka Unicefa Sara Krou, prenosi danas Gardijan.\nDeca i žene, dodala je, čine gotovo 60 odsto onih koji iz Grčke ulaze u Makedoniju.\nNajnoviji podaci pokazuju značajnu promenu od juna, kada su odrasli muškarci činili 73 odsto izbeglica, a tek je svaka 10 izbeglica bila mlađa od 18 godina.\nPosledice porasta broja dece i žena su ogromne, smatra specijalna koordinatorka Unicefa za izbegličku krizu u Evropi Mari Pjer Poarje, dodajući da su oni mnogo izloženiji opasnostima putovanja ka evropskim zemljama.\n„To znači da je više njih u opasnosti na moru, posebno sada tokom zime, i više njih treba zaštitu na kopnu“, kazala je ona.\nMeđunarodna organizacija za migracije saopštila je u utorak da je svaki peti utopljenik u vodama između Turske i Grčke prošlog meseca bilo dete. Tokom prethodnih pet meseci udavilo se 330 dece, mnogi od njih na samo nekoliko metara od obale.\nGotovo 62.200 migranata je u januaru ušlo u Evropu preko Grčke, a gotovo trećina njih su bila deca bez pratnje roditelja, koja su posebno izložena opasnosti od eksploatacije, zlostavljanja i trafikinga.\nEvropol je saopštio da se više od 10.000 izbegličke dece koja su bez pratnje došla u Evropu u poslednjih 18 do 24 meseca vode kao nestala i da bi postoji opasnost da su verovatno žrtve organizovanog kriminala.\nKrou je ocenila da sistem zaštite dece u Evropi ne funkcioniše i da procedure moraju da budu mnogo brže kako deca ne bi postala žrtva krijumčara.


Tužilaštvo za ratne zločine (TRZ) trebalo bi vrlo brzo da dobije svog šefa. Postupak za izbor kandidata za rukovodioca ovog specijalizovanog tužioca, koji vodi Komisija Državnog veća tužilaca (DVT), okončan je i njihova imena bi do kraja septembra 2016. godine trebalo da budu prosleđena Vladi Republike Srbije na odlučivanje.\nIz DVT-a navode da je izbor Tužioca za ratne zločine prioritet i da je gotovo izvesno da će do kraja septembra lista kandidata za ovo mesto biti prosleđena Vladi.\nImena kandidata mogla bi da budu poznata već posle sledeće sednice DVT-a, zakazanoj za 19. septembar 2016. godine.\nNa dnevnom redu ove sednice nalazi se i pitanje izbora šefova 33 tužilaštava u Srbiji, među kojima je TRZ.\nPet kandidata za mesto prvog čoveka TRZ početkom juna je predstavilo program organizacije i unapređenja rada javnog tužilaštva, na čijem čelu pretenduju da se nađu. Time je, praktično, okončana procedura izbora kandidata. Tokom postupka, komisija DVT je bodovala i stručnost i osposobljenost kandidata, a jedan kandidat koji dolazi van tužilačke strukture polagao je i pismeni test. Na osnovu zbira osvojenih bodova, članovi najvišeg tužilačkog tela će sačiniti listu kandidata i odlučiti koje će od njih predložiti vladi, a ona dalje Narodnoj skupštini Republike Srbije na usvajanje.\nPosle sprovedenog izbornog postupka najviše šanse za izbor na mesto prvog čoveka TRZ ima dosadašnja zamenica tužioca Snežana Stanojković, dok se na drugoj poziciji po zbiru bodova sakupljenim tokom izbornog postupka nalazi Milan Petrović, prvi zamenik Tužioca za ratne zločine. Iza njih su sudija Apelacionog suda u Novom Sadu Dejan Terzić, zamenik republičkog tužioca Đorđe Ostojić i zamenik višeg tužioca u Novom Sadu Milorad Trošić.\nTužilaštvo za ratne zločine jedino je u Srbiji koje još nema svog šefa, makar i privremenog. Vladimir Vukčević, koji je do 1. januara 2016. godine bio prvi čovek ovog specijalizovanog tužilaštva, početkom ove kalendarske godine formalno je ispunio zakonske uslove za odlazak u penziju, a Republički javni tužilac, Zagorka Dolovac, nije imenovala vršioca funkcije tužioca. Istine radi, Republički tužilac nema zakonski rok u kojem mora da imenuje vršioca funkcije tužioca, ali je činjenica da to nije urađeno jedino u slučaju Tužilaštva za ratne zločine, veoma važnom u funkcionisanju pravnog sistema Srbije i za odnose sa zemljama u regionu.\nPodsetimo, krajem decembra 2015. godine, sproveden je postupak za izbor Tužioca za ratne zločine, ali on nije izabran. Naime, Dejan Terzić je tada dobio najveći broj glasova narodnih poslanika – 109, ali mu to nije bilo dovoljno da bude izabran na novu dužnost jer za njega nije glasala polovina od ukupnog broja poslanika kojih ima 250.\nIzvor: Vebsajt Politika, Miroslava Derikonjić, 08.09.2016.


U potrazi za sigurnom lukom: Od Alpa do Žutog mora - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tU potrazi za sigurnom lukom: Od Alpa do Žutog mora\nŠvajcarski franak nije jedina valuta koju investitori vide kao sigurnu luku. U vremenu opšte nesigurnosti investitori traže utočište u valutama koje im ulivaju sigurnost. Do sada, neprikosnoveni “safe haven” bio je američki dolar, odslikavajući status SAD kao privredno, vojno i politički prve sile sveta. U poslednje vreme, u već više od decenije dugom trendu diversifikacije, sličnu ulogu, mada u daleko manjem obimu, zauzimao je evro. Vremena se, međutim, menjaju, pa je tako komitet investitora i trgovaca obveznicama koji savetuje Trezor SAD u svom kvartalnom izveštaju iz avgusta zaključio da se čini da status dolara kao svetske rezervne valute „polako jenjava“. Podaci MMF ukazuju da je učešće USD u deviznim rezervama sveta opalo sa 72,7% na 60,7% u protekloj deceniji, dok je učešće evra ostvarilo pad na 26,6%, sa maksimuma od 27,9%. „Druge valute“, kako ih MMF označava, porasle su sa 1,8% na 4,7% (ovde spadaju australijski, novozelandski i kanadski dolar).


Druga sednica Tenderske komisije koja prati sprovođenje javnog tendera radi prodaje 71,60% ukupnog registrovanog kapitala privrednog društva Prehrambena industrija "Panonka" a.d., Sombor održana je 30. aprila 2010. godine.\nČlanovi Tenderske komisije odobrili su Odluku Agencije za privatizaciju o oceni ponude jedinog ponuđača na tenderu, i doneli Odluku o otpočinjanju pregovora sa jedinim ponuđačem – "Kindja Agrar" a.d., Sombor.\nU skladu sa članom 21 Uredbe o prodaji kapitala i imovine javnim tenderom ("Službeni glasnik RS" br. 45/2001, 59/2003, 110/2003, 52/2005, 126/2007, 96/2008,107/08 i 98/09), u roku od sedam dana od donošenja odluke Tenderske komisije o otpočinjanju pregovora sa jedinim učesnikom na tenderu biće formirana Komisija za pregovore.\n•\tAleksandar Milutinović savetnik u Sektoru za upravljanje procesom privatizacije i restrukturiranja u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja;\n•\tMirjana Grković, direktor akcionarskog društva Prehrambena industrija "Panonka", Sombor, kao predstavnik Subjekta privatizacije;\n•\tDrinka Ilić, savetnik u Sektoru za upravljanje procesom privatizacije i restrukturiranja u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik republičkih organa;\n•\tAleksandar Voštić, savetnik u Sektoru za upravljanje procesom privatizacije i restrukturiranja u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja;\n•\tVesna Jurošević, savetnik u Sektoru za upravljanje procesom privatizacije i restrukturiranja u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik republičkih organa;\n•\tVladimir Mišković, predsednik sindikata "Nezavisnost" akcionarskog društva Prehrambena industrija "Panonka", Sombor, kao zajednički predstavnik reprezentativnih sindikata subjekta privatizacije.


Učesnici sastanka u Beloj kući nominovani za Nobelovu nagradu za mir\nPredstavnici vlasti u Beogradu i Prištini, zajedno sa administracijom SAD nominovani su za Nobelovu nagradu za mir nakon potpisivanje sporazuma u Vašingtonu.\nDetalj sa potpisivanja ekonomskog sporazuma (Foto Tviter/Džef Mason)\nNominaciju je uputio poslanik u švedskom parlamentu Magnus Jakobson.\n“Nominovao sam američku vladu i vlade Kosova i Srbije za Nobelovu nagradu za mir za njihov zajednički rad na miru i ekonomskom razvoju, kroz sporazum o saradnji potpisan u Beloj kući“, napisao je Jakobson na Tviteru.\nTakođe, Jakobson je naveo da su „trgovina i komunikacije važni elementi za mir“.\nPrethodno je predsenik SAD Donald Tramp nominovan za Nobelovu nagradu za mir zbog posredovanja u uspostavljanju normalizacije odnosa između Izraela i Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nAmeričkog predsednika nominovao je norveški političar Kristian Tibring-Gjede, koji je član parlamentau četvrtom mandatu, navodi Foks Njuz.\n25.09.2020 Nastavlja se suđenje Nenadu Arsiću (232)\n25.09.2020 Nastava na daljinu iz ugla školskog psihologa (172)


POPRAVKA PODGORSKIH DRUMOVA – Rokovi će biti ispoštovani | Општина Осечина\nPočetna / vesti / infrastruktura / POPRAVKA PODGORSKIH DRUMOVA – Rokovi će biti ispoštovani\nPOPRAVKA PODGORSKIH DRUMOVA – Rokovi će biti ispoštovani\nPosle aprilskih i majskih vremenskih nepogoda, pored svojih redovnih poslova na održavanju saobraćajne mreže na teritoriji opštine Osečina, Preduzeće za puteve „Valjevo”, koje ovde vodi brigu o putevima prvog i drugog reda, ima i dodatni posao. On se odnosi na saniranje posledica od aktiviranja klizišta, zatim pojave brojnih odrona i šteta od poplava.\nUprkos pojedinačnim primedbama koje dolaze iz nekih delova opštine i odnose se na nedovoljnu brzinu ili način popravke razorenih podgorskih drumova, ipak, prevladava utisak da su oni iz dana u dan sve prohodnije, odnosno da se saobraćaj na njima primetno normalizuje.\n– Sanirali smo potkopani most ispred Pecke i odcepljenja kolovoza na ulazu i u centru ove varošice. Na putu Valjevo – Loznica, između Osečine i Komirića, takođe smo popravili dva velika odcepljenja kolovoza, a trenutno otklanjamo oštećenja između Komirića i Zavlake…- kaže Ivan Jaćimović, šef punkta u Osečini, ističući da njegova firma pokriva veliku teritoriju po površini i da je to jedan od razloga što utisak o njihovom angažovanju nije uvek baš najpovoljniji.\nPo njegovim rečima, urađen je plan aktivnosti Preduzeća za puteve „Valjevo” u ovoj opštini, kojim je precizirano šta bi sve trebalo da bude završeno do oktobra meseca. On smatra da će njegova firma uspešno odraditi sve svoje zadatke u zacrtanim rokovima.\npoplave putevi\t2014-07-16\nOznake: poplave putevi\nPrethodna: SMOTRA FOLKLORA SA DVE OBALE DRINE: Reka koja ne razdvaja nego spaja\nSledeća: U Peckoj održana smotra folklora sa obala Drine\nIZVEŠTAJ O PRISPELIM DONACIJAMA: Pomoć sa svih strana


Čile - Sputnjik Srbija\nČile namerava da postane prva zemlja koja će izdati „svetski pasoš“ ljudima koji su nakon oporavka od korona virusa stekli imunitet, a zahvaljujući tom važnom dokumentu za njih neće postojati nikakva ograničenja u kretanju.\nSvetilište prirode, Mermerna katedrala, spada u čileansko nacionalno blago, formirano skupom mineralnih formacija kalcijum-karbonata i nalazi se na obali jezera Heneral karera. Njega su talasi jezera na jugu Čilea klesali tokom 6.000 godina i smatra se jednim od najlepših prizora na svetu.\nCigle, kamenje i zapaljene barikade: Sukobi na protestima u Čileu, desetine povređenih /video/\nViše desetina ljudi je povređeno, a na stotine uhapšeno u sukobima demonstranata i policije koji su izbili u čileanskoj prestonici Santjagu.\nLetelica ostala bez goriva? Srušio se čileanski vojni avion sa 38 osoba\nNeredi u Čileu se nastavljaju, više od 100 ljudi povređeno /video/\nNajmanje 127 osoba je povređeno u protestima koji su održani u Čileu, javio je AP, pozivajući se na policiju.\nČile u vatri: Nekoliko nebodera gori u Santjagu /video/\nNekoliko zgrada se zapalilo u centru čileanske prestonice Santjago, gde se održavaju masovni protesti, javlja televizija „24 časa“.\nZemljotres magnitude 7,2 stepena Rihterove skale pogodio je obalu Čilea, saopštila je Geološka služba SAD.\nNovi ponos čileanske vojske: Nisu ni rakete, ni tenkovi (video)\nKo je ukrao šou na vojnoj paradi u Čileu?\nSnažan zemljotres jačine 6,4 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je prethodne noći Čile, saopštio je Američki geološki zavod.\nU poplavama u Čileu najmanje devet žrtava\nNajmanje devetoro ljudi je poginulo, a 19 je nestalo u poplavama koje su pogodile nekoliko gradova u severnoj pustinjskoj oblasti u Čileu.


MINISTAR DARIO PEKIĆ URUČIO PUTNIČKO MOTORNO VOZILO JAVNOJ USTANOVI „CENTAR ZA DJECU I ODRASLE OSOBE S POSEBNIM POTREBAMA ZENIČKO-DOBOJSKOG KANTONA“\nObjavljeno četvrtak, 20 Maj 2021 15:20\nDana 20.05.2021. godine, ministar unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona Dario Pekić uručio je Javnoj ustanovi „Centar za djecu i odrasle osobe s posebnim potrebama Zeničko-dobojskog kantona“, na trajno korištenje, jedno putničko motorno vozilo. Vozilo je, u sjedištu Ministarstva, u ime Centra, preuzeo Nurđehan Šahinović, direktor ove institucije. Prilikom primopredaje doniranog vozila, konstatirano je da će ono uposlenicima Centra u velikoj mjeri olakšati rad sa korisnicima njihovih usluga, tim prije što oni dolaze iz svih općina na području Zeničko-dobojskog kantona.\nDanas Javna ustanova „Centar za djecu i odrasle osobe s posebnim potrebama Zeničko-dobojskog kantona“ broji gotovo 300 korisnika sa područja svih općina Zeničko-dobojskog kantona. Donirano vozilo će rukovodstvu i uposlenicima Centra pomoći da svojim maksimalnim trudom, stručnošću i zalaganjem, čuvajući integritet i ljudsko dostojanstvo svakog pojedinca, ostvare svoju viziju i dostignu dovoljan stepen socijalne pravde i život dostojan čovjeka za sve osobe na području njihovog djelovanja.


Proizvode šoljice i zdjele od pepela umrlog\nIako Vatikan preferira ukop umrlog odobrio je i kremiranje, ali uz određene smjernice kojih se treba držati.\nPepeo mora biti pokopan na svetom mjestu, a ne držan u kući ili prosipavan u prirodi kao što to mnogi čine.\nJustin Crowe iz Novog Meksika odlučio je potpuno ignorirati ove instrukcije Crkve i otvorio je bizaran biznis pod nazivom “Chronicle Cremation Design” i omogućio ljudima da svoje voljene “sačuvaju” u obliku šoljica za kafu, zdjele ili nešto treće.\nIako je njegova ideja naišla na osude mnogih pobožnih Amerikanaca, ima ih i koji su oduševljeni ovom idejom i nije im problem platiti hiljadu dolara za zdjelu za voće u kojoj se nalazi prah njihovih roditelja ili šoljicu za kafu načinjenu od pokojnog supružnika.\nKad neko Justinu spomene da je nekome možda odvratno popiti kafu iz šoljice u kojoj je prah pokojnika, on samo kaže da ta osoba ne treba niti znati od čega je napravljena šoljica u kojoj smo joj servirali kafu.\n“Ostavite vašu nevaspitanu djecu kod kuće ili promijenite lokal”: Gazda kafića donio odluku poslije koje ga neki preziru, a neki slave


Ime i prezime Filip Đuričić\nKlub UC Sampdoria (Ita)\nIgrao u klubovima FK Radnički 1905 (Obrenovac),\nSC Herenven (Ned),\n1. FSV Mainz 05 (Ger),\nSouthampton FC (Eng),\nRođen 30. januara 1992. u Obrenovcu.\nSvoje prve fudbalske korake napravio je u školi fudbala "Radnički 1905" kod trenera Miodraga Arsovića - Arse. Svoj ogroman fudbalski potencijal Filip je pokazao već u školi fudbala što ga je preporučilo da pređe u Crvenu Zvezdu.\nFilip se u prvi mah nije najbolje snašao u Zvezdi pa se vratio u Radnički 1905 koji ga šalje u Radnicki iz Obrenovca koji se tada takmiči u Pionirskoj ligi Srbije. Svojim dobrim igrama, potezima, golovima Filip je ponovo ubedio Crvenu Zvezdu da ga vrati u svoje redove. Ovog puta Filip se odlično snašao, pružao je sjajne igre i prosto je plenio svojom pojavom na terenu. Svojim razmišljanjem u igri, lucidnim potezima i golovima postao je kapiten i istinski vođa generacije 1992.\nNjegove dobre partije prepoznao je i grčki velikan Olimpijakos koji je želeo "malog" Filipa da dovede u svoje redove. Kao svaki mladi igrač on je bio oduševljen ponudom da pređe u Grčku, ali ne i čelnici Crvene Zvezde. Pošto nije imao važeći ugovor koji ga vezuje za Crvenu Zvezdu, Filip je nesmetano prešao u grčki Olimpijakos, ali se nakon samo šest meseci vraća u Srbiju, pošto Olimpijakos nije ispunio dobar deo obećanja kojima ga je i privukao.\nUsledio je povratak u domovinu… opet je bio pozvan u Crvenu Zvezdu, ali Filip ipak odlazi u Radnički (O) i počinje da igra za seniorski tim, gde u seniorskoj konkurenciji biva najbolje ocenjeni igrač Treće lige.\nU martu 2009. godine Filip potpisuje četvorogodišnji ugovor sa holandskim Herenvenom, s tim što je pravo nastupa za Herenven dobio nakon punoletstva, odnosno od januara 2010. godine.\nU junu 2013. portugalska Benfika potvrdila je da je srpski fudbalski reprezentativac Filip Đuričić i zvanično postao član tog lisabonskog kluba. Nije, međutim, objavljeno na koliko godina je Đuričić potpisao ugovor, ali se zna da je Herenven zaradio šest miliona evra na ime obeštećenja.\nU sezoni 2014-15 nastupao kao pozajmljen fudbaler u nemačkom 1. FSV Mainz 05 i engleskom Southampton FC.\nPo povratku na Luž sukobio se sa direktorom Ruiom Koštom, pa je ponovo morao da napusti Lisabon. Krajem januara 2016. Benfika je srpskog reprezentativca najpre ustupila Anderlehtu, a zatim ga je u julu 2016. poslala na novu pozajmicu u Sampdoriju. U januaru 2017. Sampdorija je otkupila njegov ugovor za sumu od 3.000.000 evra.\nZa kadetsku reprezentaciju Srbije odigrao 20 mečeva i postigao 10 golova, za omladinsku reprezentaciju nastupio na 14 meča uz 4 gola, dok je za mladu reprezentaciju odigrao osam susreta i postigao dva gola.\nZa najbolju reprezentaciju Srbije debitovao 29. februara 2012. na prijateljskom susretu protiv Kipra (0:0) u Larnaci.\n2017-18 UC Sampdoria\nITA 1 - -\n2016-17 UC Sampdoria (loan) ITA 1 19 0\n2015-16 RSC Anderlecht (loan) BEL 1 17 1\n2015-16 SL Benfica POR 1 1 0\n2014-15 Southampton FC (loan) ENG 1 9 0\n2014-15 1. FSV Mainz 05 (loan)\nGER 1 11 0\n2013-14 SL Benfica POR 1 11 0\n2009-10 SC Herenven NED 1 9 1\n2008-09 FK Radnički Obrenovac\nKSP 11.09.2012 Srbija - Vels\n» Mihajlović želi Đuričića u Torinu? (VIDEO)\nSiniša Mihajlović je dobru saradnju sa Đuričićem imao za vreme njegovog boravka na klupi "orlova", kada je Đuričić i najredovnije igrao za reprezentaciju Srbije.Putevi trenera Siniše Mihajlovića i fudbalera Filipa Đuričića ponovo bi...\n» Đuričić na pozajmici u Anderlehtu\nBelgijanci će na leto imati pravo preče kupovine, a Đuričić priliku da se nametne i igra u kontinuitetu.Saga oko srpskog fudbalera je konačno završena. će napustiti Benfiku i do kraja sezone igrati kao pozajmljeni fudbaler u belgijskom...\n» Filip Đuričić nova desetka Milana?\nPojedini italijanski mediji preneli su večeras da bi Filip Đuričić mogao da bude nova desetka Milana i adut srpskog trenera Siniše Mihajlovića u predstojećoj sezoni.Kalčomerkato, pod oznakom ekskluzivno, piše da bi srpski stručnjak mogao...\n» Sautempton i dalje želi Filipa Đuričića\nSautempton je zainteresovan da ponovo u svojim redovima vidi srpskog reprezentativca, ali Benfika više ne želi da ga šalje na pozajmice. Srpski reprezentativac se po isteku pozajmice na kraju prošle sezone iz Sautemptona vratio u Benfiku sa...\n» Premijer liga: Tadić i Đuričić sve dalje od Evrope\nSautempton "kratak" za Evropu, slavlje LiverpulaSautempton sa tandemom srpskih igrača - sve je dalji od izlaska na evropsku scenu."Sveci" su danas porazom na gostovanju u Sanderlendu (2:1) definitivno skliznuli sa mesta koje vodi u Ligu Evrope,...\n» Filip Đuričić postigao prvi gol za Svece! (VIDEO)\nĐuričićev prvenac u Sautemptonu postigao je prvi gol za Svece!Srpski reprezentativac mrežu je zatresao u četvrtfinalu Kupa za igrače do 21 godine u kome je Sautempton na Sent Meri stadionu dočekao vršnjake iz Votforda.Poveo je domaći tim,...\n» Đuričićev debi odlaže radna dozvola\nĐuričić neće biti u kombinaciji za duel sa Kvins Park Rendžersom u subotu. Menadžer Sautemptona Ronald Kuman rekao je da poslednje pojačanje 'Svetaca' neće biti u kombinaciji za duel sa Kvins Park Rendžersom u subotu.- "Ne želimo da...\n» Filip Đuričić pozajmljen Sautemptonu\nĐuričić, koji je ugovorom vezan za Benfiku, prvi deo sezone proveo je u bundesligašu Majncu i odigrao 12 utakmica u svim takmičenjima. Srpski napadač narednih šest meseci igraće na pozajmici u Sautemptonu, saopšteno je na sajtu...\n» Filip Đuričić pozajmljen Majncu\nĐuričić je treći Srbin koji je ove godine napustio Benfiku Srpski napadač nastaviće karijeru u Majncu, kao pozajmljen igrač šampiona Portugala.Za 400.000 evra, Benfika je pristala da se bar na sezonu odrekne usluga Filipa Đuričića (22)....\n» Đuričić od juna u Njukaslu?\nZa Đuričića je takođe zainteresovan i PSV iz Ajndhovena Fudbaler Benfike nalazi se blizu transfera u Njukasl, prenosi portugalski list "O Žogo".Kako se navodi, menadžer srpskog reprezentativca Oliver Kabrera bio je prošle nedelje u Engleskoj...\nImamo 1654 gostiju na mreži


Melanija Tramp plagirala deo govora Mišel Obame? - Nova Borba\nMelanija Tramp plagirala deo govora Mišel Obame?\nMelanija, supruga najizglednijeg kandidata Republikanaca za predsednika SAD Donalda Trampa, plagirala je aktuelnu prvu damu SAD Mišel Obamu u nekoliko rečenica u govoru koji je održala na Konvenciji te stranke u Klivlendu.\nMelanija je, kako prenose američki mediji, u nekoliko rečenica o lekcijama koje je ona naučila od svojih roditelja i važnosti njihovih lekcija za njeno iskustvo sa sopstvenom decom, od reči do reči citirala govor Mišel Obama koji je ona održala na Konvenciji demokrata 2008.\nAgencija AP prenosi da je Melanija, inače, bivša manekenka rodom iz Slovenije, te rečenice izrekla pri kraju desetominutnog govora koji je održala sinoć.\nMelanija Tramp je, između ostalog, rekla: "Od detinjstva, moji roditelji su mi usađivali vrednosti da treba da naporno radite za ono što želite u životu, da je vaša reč vaše obećanje i da uradite ono što kažete i držite svoja obećanja, kao i da se prema ljudima odnosite sa poštovanjem. Oni su me naučili i pokazali mi vrednosti i moral kojih su se držali u svom svakodnevnom životu."\nMišel Obama je svojevremeno, kada je njen muž bio nominovan za predsednika, održala govor i rekla: "Barak i ja smo vaspitani sa mnogo istih vrednosti, da naporno radite za ono što želite u životu, da je vaša reč vaše obećanje, da uradite ono što ste rekli da ćete uraditi, da se prema ljudima odnosite sa dostojanstvom i poštovanjem, čak i ako ih ne poznate i čak i ako se sa njima ne slažete."\nDrugi deo govora je, pak, veoma je sličan rečenicama aktuelne prve dama, a tiče se pokušaja Melanije Tramp da usadi pomenute vrednosti u svog sina.\n"Moramo da prosledimo te lekcije novim generacijama, zato što želimo da naša deca znaju da je jedina granica za njihova postignuća snaga njihovih snova i njihova spremnost da se trude oko njih", istakla je Melanija.\nU govoru iz 2008. Mišel je izjavila: "Barak i ja smo izgradili naše živote na temelju tih vrednosti i želimo da ih prenesemo sledećoj generaciji, jer želimo da naša deca i sva druga deca u ovoj zemlji znaju da je jedina granica za njihova postignuća domet njihovih snova i njihova spremnost da se trude oko njih."\nU komentaru Trampovog tima se navodi da se u Melanijinom govoru "videlo njeno imgirantsko iskustvo i ljubav pema Americi", ali nisu pomenuli govor Mišel Obama.\n"Pišući njen divni govor, Melanijin tim pisaca je uzeo u obzir inspiracije iz njenog života, a uključili su i neke delove koji odražavaju njene sopstvene stavove", izjavio je portparol Trampa Džejson Miler.


Ne postoji osnov da Srbija raskida saradnju sa kompanijom "Huavej"\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da ne postoji bilo kakav osnov da Srbija raskida saradnju sa kineskom kompanijom "Huavej", i dodao da je u toku realizacija više ugovora koje je Srbija potpisala sa tom kompanijom.\nLjajić je u izjavi za Radio Slobodna Evropa, povodom restrikcija koje je američka kompanija "Gugl" uvela kompaniji "Huavej", istakao da Srbija ne želi da bude kolateralna šteta sukoba velikih telekomunikacionih kompanija.\nOn je naglasio da je "Huavej" bio korektan partner, i da nema potrebe da se dosadašnji nivo saradnje raskida, uz napomenu da će do kraja iduće godine 750 hiljada domaćinstava u Srbiji biti povezano optičkom mrežom, što je upravo rezultat potpisanog dogovora sa ovom kineskom kompanijom, vrednog 150 miliona evra.\nMnoge telekomunikacione kompanije u Evropi imaju slične ugovore, rade sa "Huavejom" i ne nameravaju da to prekinu, s obzirom na to da je ta kompanija u ovom trenutku najveći snabdevač telekomunikacionom opremom u svetu, objasnio je Ljajić.\nOn je, povodom najave Nemačke da će doneti specijalni zakon kojim bi se osigurala da "Huavej" neće predati podatke kineskoj državi, pre nego što dozvoli tom proizvođaču telekomunikacione opreme da učestvuje u gradnji 5G mobilne mreže, naveo da se ta opcija u ovom trenutku u Srbiji ne razmatra.\nPotpredsednik Vlade je ukazao na to da nema potrebe za donošenjem bilo kakvog leks specialisa jer u Srbiji već postoji čitav niz zakona i pravni osnov, koji može da nas zaštiti, ukoliko bude bilo potrebno.\nLjajić je, povodom optužbi Sjedinjenih Američkih Država (SAD) o navodnim prisluškivanjima "Huaveja" i prenošenju osetljivih informacija vlastima u Kini, istakao da takvih bezbednosnih pretnji u Srbiji nije bilo.\nUkoliko ih u perspektivi bude, institucije će adekvatno reagovati. Za sad nema nikakve potrebe da se od toga pravi slučaj, pre nego što se na tom planu bilo šta desilo, zaključio je potpredsednik Vlade.


"Opet ću da radim sa Kusturicom" - Klix.ba\n"Opet ću da radim sa Kusturicom"\n22.11.2009. u 10:11\nAbdulah Sidran, književnik i scenarista, dao je intervju za beogradski Press RS u kojem je potvrdio da će nastaviti prekinutu saradnju sa režiserom Emirom Kusturicom.\n"Teoretski je moguće da Kusturica i Sidran nastave saradnju, a da se čak nigdje i nikada ne sretnemo, niti vidimo, niti porazgovaramo. Teoretski, moguće je da Kusturica režira scenarije iz zaostavštine pokojnog književnika Sidrana", rekao je za Press RS Sidran.\nOn je rekao da u Italiji postoji jedan veoma bogat čovjek, fanatik Kusturičinih filmova, poštovalac njegove poezije i scenaristike i da taj čovjek želi obnovu tandema Sidran - Kusturica i spreman je za takvu stvar ozbiljno da odriješi kesu, naveo je Sidran jedan od motiva za ponovnu saradnju sa Kusturicom.\nSidran je rekao da je taj "italijanski posrednik" oduševljen tekstom scenarija "Prvi put s ocem na izbore" i želi da to u film pretvori Kusturica.\n"Nismo se oko toga Emir i ja baš dopisivali, nego sam mu na Mokru Goru poslao desetak novih scena (dopisao ih 2005. godine, pa ih nema u italijanskom prevodu scenarija koji je Emir dobio od italijanskog posrednika)", rekao je Sidran.\nSidran se zapitao i za koga bi bilo dobro, a za koga ne bi, ko bi se obradovao, a ko ražalostio, ako bi Kusturica napravio još dva filmska remek djela i to još od njegovih scenarija?\n"Uh, koliko bi dušmana pocrkalo od muke! I njegovih, i mojih, i zajedničkih, jer ima i takvih, a to su zavidljivci, svih vjera i nacija", rekao je Sidran.\nSidran je obrazložio i svoj odlazak iz Sarajeva rekavši da je otišao u Goražde iz filozofskih, zdravstvenih i ekoloških, kao iz razloga mentalne higijene.\n"U svim tranzicionim zemljama novonastale društvene elite su izrazito antikulturne. Tu Sarajevo nije nikakav izuzetak. Možda je gore u Zagrebu, Beogradu, o Banjaluci da ne govorim", rekao je Sidran.


I brže, više, jače - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » I brže, više, jače\nI brže, više, jače\nDugi prsti dnevne politike zakadili su odavno fudbal, a u poslednje vreme brkaju gde stignu.\n0Piše: Redakcijski komentar 11. maja 2017. 14.00\nI predsednik Olimpijskog komiteta Srbije beše prekjuče izabran „aklamacijom“, dakle bez glasanja, na svečanom skupu koji je izgledao tužan, jer na njemu iz više nego opravdanih razloga nije bilo ni dotadašnjeg predsednika Vlada Divca, ni potpredsednika Žarka Paspalja. Lakrdiji koja traje već šest meseci, jednostavno, nisu hteli da svojim prisustvom daju legitimitet.\nPredsednik OKS, a ovo OKS se može čitati i kao skraćenica za „oktroisani“, i „zvanično“ je postao Božidar Maljković, poznati i uspešni košarkaški trener, ovo „zvanično“ je u navodnicima zato što se to znalo još pre šest meseci, čak pre nego što ga je u onim prvim izborima pro-forme, par sat pre isteka roka kandidovao Atletski savez Srbije. Obaveštena čaršija oko toga nije imala nikakvu dilemu, razlog je bio jednostavan: čovek otvoreno podržava vladajuću stranku, a i dovoljno je dobar sa onim sa kim treba.\nOgromnu većinu sportskih saveza u Srbiji definitivno ne zanima ko će biti na čelu olimpijske familije, svi su čekali da im „neko“ kaže koga kandidata da podrže. Ako se pitate ko je to „neko“, to je onaj isti koji im je rekao da podrže Ivana Todorova, pa su ga oni masovno podržali nemajući čak vremena da o tome zvanični organi njihovih saveza donesu zvaničnu odluku. Onaj isti koji im je neposredno pred Izbornu skupštinu rekao da na nju i ne odu, jer ne treba glasati za Todorova, a on je jedini kandidat. Isti onaj koji im je šapnuo da onaj Statut ništa ne valja i da usvoje drugi gde se od budućeg predsednika traži samo da nije osuđivan i da nije uhvaćen u dopingu. „Neko“ ko je Fudbalski savez, kome su Olimpijske igre inače zadnja rupa na svirali kao jedinom sportu u kome na Igrama ne učestvuju najbolji, naveo da bude inicijator „promena“ i stožer bojkota prošle izborne skupštine.\nMoguće da je u pitanju baš onaj za koga se tvrdi da je izabrao predsednika fudbalskog i odbojkaškog saveza, a aminovao njihovog kolegu iz košarkaškog. Biće da je to isti koji je jednoj medijskoj kući još pre tri meseca dojavio ko će biti predsednik OKS, a niko se nije usudio da pita, najpre „kako“ (po tada važećim normativima), a potom i „zašto“ (osim što je njemu blizak). I Todorov je, navodno, bio podržan od državnog vrha, ali je onda do ušiju istog doprlo da ne bi baš bilo zgodno da neko iz BIA dođe na tako „aristokratsko“ mesto.\nU celoj toj dnevno-politikantskoj višečinki postalo je irelevantno i možda ključno pitanje: šta je Boži Maljkoviću sve ovo trebalo.


G7 preti Rusiji; Moskva: Vi ne rešavate ništa - Sputnjik Srbija\n09:17 28 Februar 2020\n08:40 24.04.2018 (osveženo 08:42 24.04.2018) Preuzmite kraći link\nDržave G7 mogu pooštriti sankcije Rusiji zbog Donbasa „ako akcije Moskve to budu zahtevale“, navodi se u saopštenju šefova diplomatija „velike sedmorke“ na kraju samita u Torontu.\n„Podsećamo da je produžetak sankcija zbog Donbasa u potpunosti povezan sa punom i nepovratnom realizacijom Minskog sporazuma od strane Rusije. Ove sankcije mogu biti ukinute samo ako Rusija u potpunosti ispuni svoje obaveze, ali smo spremni i da usvojimo nove ograničavajuće mere ako akcije Rusije to budu zahtevale“, navodi se u saopštenju.\n„Velika sedmorka“ je optužila Rusiju za destabilizaciju situacije u svetu, ali je izrazila spremnost da sarađuju sa ruskom stranom na regionalnim krizama i globalnim izazovima.\nZa šefa diplomatije Rusije Segeja Šojgua je očigledan duh rusofobije u radu „velike sedmorke“, ali je Moskva spremna strpljivo da zastupa svoj stav.\nOn je konstatovao da su tom rusofobičnom linijom krenule i one države sedmorke koje uveravaju da ne žele da izoluju Rusiju. Pritom, on je naglasio da se glavna pitanja koja su važna za međunarodnu zajednicu razmatraju u drugim formatima.\n„Politička, vojno-politička pitanja se razmatraju u SB UN, u celini u UN, dok se ekonomska ne mogu rešiti van okvira ’grupe dvadeset‘“, osvrnuo se šef ruske diplomatije.


OTVOREN INFO CENTAR SVETSKE BANKE U BEOGRADU\nU Beogradu je otvoren Informativni centar Svetske banke, koji će omogućiti pristup glavnim statističkim bazama podataka i informacijama o projektima. "Budućnost Srbije se u velikoj meri oslanja na pristup obučenim ljudskim resursima", rekao je šef kancelarije Svetske banke u Srbiji Sajmon Grej, na otvaranju centra u Univerzitetskoj biblioteci "Svetozar Marković", ocenivši da nam se može desiti da više ne budemo konkurentni, ukoliko uporno ignorišemo moderenizaciju centara za obrazovanje.\nSvetska banka, organizacija čija je misija smanjenje siromaštva u svetu i poboljšanje životnog standarda, otvara Informativni centar kao deo orijentacije da bude transparentna i otvorena, u cilju boljeg razumevanja i percepcije javnosti o tome šta su razvojne potrebe i prioriteti, rekao je Grej. On je podsetio da je Svetska banka za poslednjih 15 godina otvorila 65 takvih centara u svetu, ističući da je na adresi www.data.worldbank.org omogućen besplatan pristup više od 2.000 indikatora iz različitih sektora razvoja, uključujući i podatke za koje je ranije bila neophodna pretplata.\nTakav širi pristup podacima omogućava onima koji odlučuju o politikama razvoja, istraživačima i civilnom društvu da prate uticaj razvojnih politika, razvijaju nova rešenja i preciznije mere poboljšanja, rekao je on. Grej je najavio da će od 1. jula biti na snazi Politika Svetske banke o pristupu informacijama, zahvaljujući kojoj će biti dostupan veći broj izveštaja, dokumenata vezanih za projekte koje finansira Svetska banka.


150 NVO pozvalo EU da prestanu finansirati gradnju novih hidroelektrana u Evropi\n150 nevladinih organizacija udružilo se u pozivu institucijama EU da prekinu javno finansiranje novih hidroenergetskih projekata u Evropi. Izgradnja više hidroelektrana u suprotnosti je s ciljevima bioraznolikosti Evropskog zelenog sporazuma, s obzirom na mali doprinos koji bi novi pogoni donijeli energetskoj tranziciji u odnosu na štetu okoliša koju uzrokuju.\nWWF, zajedno s potpisnicima kao što su Climate Action Network Europe i BirdLife, traže da se javne investicije preusmjere prema nadogradnji postojećih postrojenja, mjerama energetske efikasnosti i obnovljivim izvorima energije manjeg uticaja, poput vjetra i sunčeve energije.\nMobilizacija nevladinih organizacija dolazi nekoliko mjeseci nakon što je nova analiza otkrila da je 93% evropskih slatkovodnih migrirajućih riba izgubljeno od 1970. godine, dijelom i zbog hidroenergije. Iako se 91% postojećih i planiranih postrojenja u Evropi smatra „malim“ – što znači da imaju kapacitet ispod 10 MW – i malo doprinose energetskom miksu, njihovi uticaji na okoliš su dramatični. Ako se ova postrojenja nastave graditi, uništiće posljednje evropske rijeke slobodnog toka i dalje degradirati sve osjetljivije slatkovodne ekosisteme.\n- Kontinuirano finansiranje novih hidroenergetskih projekata od strane Evropske komisije i evropskih finansijskih institucija potpuno je u suprotnosti s ambicijama EU Strategije biološke raznolikosti i njenog cilja vraćanja 25.000 km rijeka slobodnog protoka. Uklanjanje alata za finansiranje i poticaja za nove hidroenergetske projekte sve je hitniji korak prema smanjenju gubitka biološke raznolikosti u EU, ispunjavanju ciljeva postavljenih Okvirnom direktivom o vodama i podršci Evropskom zelenom sporazumu - izjavio je Andreas Baumüller, voditelj prirodnih resursa iz Ureda za evropsku politiku WWF-a.\nAlex Mason, viši službenik za politiku, klimu i energiju u Uredu za evropsku politiku WWF-a, dodao je da se mora hitno preći na 100-postotni sistem obnovljivih izvora energije. Smatra da je doprinos koji bi nova hidroenergija mogla dati trivijan u usporedbi s ogromnom ekološkom štetom koju bi mogla prouzrokovati. Umjesto toga, trebali bismo ulagati u vjetar i solarnu energiju, u kombinaciji s fleksibilnošću potražnje i skladištenjem.\n• Kraj subvencioniranja novih hidroelektrana EU svih veličina, uključujući putem regionalne politike i fondova projekata od zajedničkog interesa.\n• Kraj finansiranja Evropske investicijske banke i Evropske banke za obnovu i razvoj za sve nove hidroelektrane u Evropi.\n• Sve nove hidroenergije izuzeti s popisa obnovljivih izvora energije koji ispunjavaju uslove za državnu podršku.\n• Javne finansije za nove hidroelektrane preraspodijeliti na ekološke obnove, projekte uklanjanja brana, posebno tamo gdje su brane zastarjele, te prema drugim obnovljivim energijama poput vjetra i sunčeve energije. (Biom, Ptice.info)\nTo su lobiji koje će teško biti slomiti.


Mladi žele da napuste sever Kosova GracanicaOnline.Info\nNezaposlenost je ubedljivo najveći problem mladih na severu Kosova, a više od 80% njih, starosti od 15 do 30 godina, spremno je da ode, pokazje istraživanje koje je sproveo Omladiniski edukativni klub „Sinergija“ iz Kosovske Mitovice.\nPosle nezaposlenosti, kao jedan od većih problema, mladi sa severa navode, nasilje u porodici, loš obrazovni sistem, siromaštvo i kriminal.\n„ Mladi nisu zadovoljni mogućnostima koje im pružaju opštine u kojima žive, a ovaj podatak je udarac za sve one koji deklarativno govore o borbi za njihovu bolju budućnost“, rečeno je na debati u Kosovskoj Mitrovici, na kojoj su predstavljeni rezultati istraživanja.\n„Rešavanje problema mladih, zahteva i njihovo aktivno uključivanje u procese donošenja odluka na loklanom i centralnom nivou i saglasno s tim urađene su i preporuke“, kaže Programski direktor OEK „Sinergija“ Stefan Veljković.\nVeljković je dodao da organi lokalne samouprave i institucije imaju zakonsku i moralnu obavezu da omoguće mladima da iznesu svoje predloge i inicijative, ali i da ih podrže, u meri u kojoj je to moguće. U tom cilju neophodno je partnerstvo između omladine i instituca, što je „ključ“ za realizaciju potrebnih mera, kojima bi se poboljšali uslovi života za mlade, zaključio je Veljković.\nIstraživanje, koje je obavljeno metodom upitnika, obuhvatilo je 480 ispitanika, starosti između 15 i 30 godina, a organizovano je u okviru projekta „Mladi se pitaju“, koji je podržan od strane Kosovske fondacije za otvoreno društvo.\nPrevious Tači tvrdi “Srbi nemaju negativan stav o formiranju Vojske Kosova“\nNext Kosovska Mitrovica: Postavljen spomenik Knezu Lazaru\n4. decembra 2021., 11:07


SRAMOTA: Demolirali igralište za decu sa invaliditetom! - Telegraf.rs\n07/09/12 | 12:31\nSRAMOTA: Demolirali igralište za decu sa invaliditetom!\nVandali su iz inkluzivnog parka u Pirotu, koji treba da se otvori 13. septembra, ukrali skupocenu mesinganu česmu, polomili koševe i ogradice na igračkama\nInkluzivni park u Ustaničkoj ulici u Pirotu, jedino igralište u kome mogu da uživaju i deca sa invaliditetom jer sadrži pristupne rampe za invalide, demolirano je i pre nego što je svečano otvoreno.\nBranislav Kostić iz opštine Pirot kaže da su vandali ukrali skupocenu mesinganu česmu, polomili koševe, polomili ogradice na igračkama, a čak su ukradeni i slivnici koji su iz preventivnih razloga bili vezani lancima.\n- U izgradnju ovog igrališta opština je uložila 1,2 miliona dinara, a "EFG" banka još 1,6 miliona. Urađena je rasveta, pristupne rampe, postavljeni su koševi, klupice, moderna česma, veliki broj igračaka, ali je dobar deo toga već sada uništen, iako česma svečano treba da bude otvorena tek 13. septembra. Policija bi trebalo češće noću da dolazi ovde i proverava šta se ovde radi - navodi Kostić.\nVandali se na igralištu okupljaju posle ponoći i do ranih jutarnjih časova iživljavaju nad igračkama, praveći nesnosnu buku, zbog čega stanari okolnih zgrada igračke polivaju prerađenim uljem nadajući se da će tako sprečiti divljanje.\nOčuh (27) osumnjičen da je dve godine zlostavljao pastorku (12) u Beloj Palanci\nŠverceri iz Italije osuđeni u Pirotu: Dobili 8 godina robije zbog 174 kilograma marihuane u kamperu


Evropsko zakonodavstvo – eVOC Serbia\nDirektiva o industrijskim emisijama – IED (2010/75/EU), tačnije Poglavlje V ove direktive je ključni zakonodavni instrument za smanjenje industrijskih emisija lakoisparljivih organskih jedinjenja (VOCs) u Evropskoj uniji. Poglavlje V propisuje posebne zahteve koji se primenjuju na određene industrijske instalacije i postrojenja koja koriste organska isparljiva jedinjenja u svom proizvodnom procesu. IED zamenjuje propise donete još 1999. godine tj. Direktivu 1999/31/CE, neznatno menjajući njene odredbe i usklađujući definicije i rokove s drugim poglavljima Direktive o industrijskim emisijama. Zahtevi ovog poglavlja se odnose na 20 vrsta aktivnosti u kojima se koriste organski rastvarači. Operateri koji upravljaju ovim aktivnostima moraju preduzeti sve neophodne mere kako bi ispunili propisane zahteve. Tehničke odredbe koje se odnose na postrojenja i aktivnosti u kojima se koriste organski rastvarači nalaze se u Prilogu VII ove direktive.\nZahteve koji se odnose na korišćenje lakoisparljivih organskih jedinjenja možemo ukratko svrstati u tri ključna zahteva:\nOpasne supstance ili smeše supstanci koje sadrže lakoisparljiva organska jedinjenja koja su kancerogena, mutagena ili toksična po reprodukciju i imaju obaveštenja o opasnosti H340, H350, H350i, H360D ili H360F, treba da se što pre zamene manje štetnim supstancama ili smešama. Ukoliko ove opasne materije nije moguće zameniti onda se moraju redovno kontrolisati emisije ovih jedinjenja i obezbediti da njihove koncentracije ne prelaze granične vrednost emisija propisane u Prilogu VII, deo 4 IED.\nGranične vrednosti emisija u vazduh\nOperater koji obavlja jednu ili više aktivnosti u kojima koristi organske rastvarače ima obavezu da obezbedi da su emisije isparljivih organskih jedinjenja u okviru dozvoljenje vrednosti emisija odnosno da ne sme prelaziti granične vrednosti emisija koje su propisane u Prilogu VII, deo 2 IED.\nŠema za smanjenje emisija\nSvrha šeme smanjenja je da se operateru omogući da drugim sredstvima postigne smanjenje emisija, tako da se njima postigne ekvivalentan učinak u pogledu dozvoljenih vrednosti emisija. Ovo se obično može postići zamenom rastvarača sa visokim sadržajem lakoisparljivih organskih jedinjenja-VOC sa rastvaračima sa niskim sadržajem VOC ili rastvaračima bez VOC (kao što su vodeni rastvarači) ili promenom tehnološkog postupka koja podrazumeva da se organski rastvarači više ne koriste.


SafeJournalists: Novinaru N1 TV iz BiH Vučiću upućene prijetnje smrću - BH novinari\n– Prijetnje i online nasilje nad novinarima/kama putem društvenih mreža postaje sve učestalije i ozbiljnije. Policija i pravosuđe moraju na njih odgovarati brže i efikasnije kako bi se izbjeglo da BiH uđe u radikalni period bez slobode izražavanja i bez sigurnog okruženja za novinare/ke – rekla je Borka Rudić, generalna tajnica Udruženja BH novinari. Rudić je dodala da žali što TV N1 nije uspjela da zaštiti svog novinara i što ni na jedan način nije reagovala na prijetnje i kampanju koja se vodila protiv Vučića. – Ako mediji nisu voljni da zaštite svoje novinare koji prime prijetnje smrću, onda postoji veliki problem u razumijevanju lične odgovornosti u zaštiti bezbjednosti i integriteta novinara/ki, ali i u razumijevanju slobode izražavanja generalno.\nMreža SafeJournalists, koja predstavlja više od 8.200 medijskih profesionalaca na Zapadnom Balkanu, pridružuje se svom članu Udruženju BiH novinari u osudi prijetnji upućenih Vučiću, kao i zastrašivanju njegove porodice. Uznemirujuće je što se po izvještajima Udruženja BH novinari takve prijetnje povećavaju – u takvom jednom okruženju veća je mogućnost da će doći do stvarnog fizičkog napada. Ovim tražimo od institucija u BiH da djeluju i da zaštite Vučića od daljeg zlostavljanja i prijetnji, da istraže sve incidente i sankcionišu počinioce.\nSkoplje – Beograd – Podgorica – Priština – Sarajevo – Zagreb, 30.05.2020.


Manji stanovi u centru Novog Sada najskuplji i najtraženiji - BGnekretnine blog\nManji stanovi u centru Novog Sada najskuplji i najtraženiji\nagencije za nekretnine, cena nekretnina, Novi Sad, stambeni krediti, tržište nekretnina, vrednost nekretnina\nNovi Sad, Novosti, Tržište 004 Apr 2018\nNakon naglog skoka cene kvadrata, tržište nekretnina se u poslednjih tri do šest meseci stabilizovalo.\nZbog povećane potražnje za stanovima, u 2016. godini došlo je do naglog porasta cene kvadrata u Novom Sadu. Mala primanja, velika nezaposlenost i teška situacija u društvu odrazili su se i na promet nekretnina, pa su pre dve-tri godine cene stanova dostigle minimum i prodaja je neko vreme stagnirala. Međutim, prema rečima agenata, tržište u Novom Sadu znatno se oporavilo i u prvoj polovini 2017. prodato je duplo više stanova nego u godini pre.\nI dalje se najviše traže garsonjere, jednosobni i jednoiposobni stanovi, koji su zbog kvadrature idealni za izdavanje. Osim toga, sve se više gradi, pa je i sve veća zainteresovanost kupaca za novogradnju.\nNa vrednost nekretnine utiče lokacija, starost zgrade, spratnost, očuvanost stana, odnosno da li je potrebno dodatno ulaganje. Kako se „prilazi” centru, i cena raste, a najtraženiji i najskuplji su stanovi na Grbavici, u samom centru, na Limanima, Bulevaru oslobođenja, Žitnom trgu, kao i ulice oko Železničke stanice, Betanije i Riblje pijace. Na tim mestima kvadratni metar stambenog prostora u novogradnji kreće se od 1.300 do 1.400 evra, odnosno 1.600 do 1.800 u centru.\nIzuzetno tražena lokacija je i Bulevar patrijarha Pavla (nekadašnji Somborski bulevar), gde je sve više novih zgrada, a kvadratni metar je oko 1.100 evra. U „Best nekretninama“ kažu da su cene stanova u delovima grada poput Detelinare, Novog naselja, Adica, Telepa i Podbare 100 do 200 evra po kvadratu niže u odnosu na popularnije kvartove.\nIzuzetno tražena lokacija je i Bulevar patrijarha Pavla (nekadašnji Somborski bulevar), gde je sve više novih zgrada, a kvadratni metar je oko 1.100 evra\nNe treba zaboraviti ni to da su stambeni krediti sve povoljniji i kamatne stope niže nego pre pa sve više ljudi odlučuje da se skući upravo na taj način. Novosadski agenti za prodaju nekretnina kažu da u principu nema pravila, ali da se građani pođednako odlučuju za kupovinu stambenog prostora i na kredit i za keš.\n„Pojedini kupci će se pre odlučiti za kupovinu stana za određeni iznos na manje atraktivnoj lokaciji, nego da za iste pare kupe stan manje površine, ali na boljoj lokaciji“, rekao nam je direktor agencije „Bomil nekretnine” Bojan Maljenović, i objasnio da je porodicama važnija kvadratura i raspored prostorija, dok se oni bez dece češće odlučuju za novogradnju.\nOn kaže i to da je sve više mladih iz IT sektora koji pazare nekretnine u novogradnji, a razlog je i to što im je to često prvi stan pa su oslobođeni poreza.\nNajtraženiji stanovi starije gradnje su oni na Novom naselju, Detelinari i Limanima, i njihova cena je oko 800 evra po kvadratnom metru, odnosno oko 100-150 evra po kvadratu više ukoliko je u pitanju centar grada.\nNa tržištu nekretnina u Novom Sadu najskuplji su stanovi u „Pupinovoj palati”, a kako kažu u agencijama, razlog za to je atraktivnost lokacije i brojni sadržaji u okviru objekta. Kupci su u principu najmanje zainteresovani za prizemlje i potkrovlje, osim u „Pupinovoj palati” gde su viši spratovi zbog pogleda na grad izuzetno popularni.\n„U zavisnosti od načina plaćanja, postoje i određene pogodnosti za kupce stanova u izgradnji“, rekao nam je direktor prodaje u kompaniji „Galens invest” Vladimir Šojić, i dodao da vrlo često izlaze u susret kupcima i prilagođavaju stanove njihovim potrebama.\nOn kaže i da se njihovi stanovi prodaju od 1.100 evra po kvadratu, na Bulevaru patrijarha Pavla, pa do 1.800 evra u centru.\nU „Erker inženjeringu” potvrdili su nam da su najtraženiji manji stanovi. Kvadratni metar u njihovoj zgradi kreće se od 1.300 do 1.350 evra, a kupci nekretnine u izgradnji imaju i mogućnost plaćanja na rate te, u zavisnosti od dinamike plaćanja, ostvaruju i popuste.


Predloženi kandidati za upravu Aerodroma i četiri željezničke kompanije – Bankar.me\nMarch 11, 2021 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nVlada će danas predložiti članove bordova direktora u više državnih kompanija po principima “kontrolisanih partijskih kvota”, odnosno dio članova će biti iz partija nove skupštinske većine a dio će biti nezavisni eksperti, revizori kao i oni koji su prijavljivali neprevilnosti u radu dosadašnjih rukovodilaca.\nU odbor direktora Aerodroma Crne Gore predloženi su Nebojša Đoković, ekonomski savjetnik Udruženja banaka koji će biti i predsjednik borda, dok će članovi biti Ognjen Jovović, Branko Vuković, Boro Todorović i prof.dr Edin Dobardžić.\nZa odbor direktora Željezničke infrastrukture, koje će izabrati skupština akcionara naredne sedmice, predloženi su Milena Šuković, Vladimir Merdović, Radovan Vukić i Stefan Pižurica, dok će peti član biti predstavnik malih akcionara i biće izabran na samoj sjednici.\nZa odbor direktora Željezničkog prevoza, čija se skupština akcionara održava sjutra, predloženi su Veselin Ivanović, Radovan Mrdak, Danilo Bojović i Milisav Dragojević, kome je ranije priznat status zviždača zbog prijavljivanja velikog broja nepravilnosti u radu bivših uprava. Peti član borda biće predstavnik malih akcionara.\nZa odbor direktora Montekarga, čija je skupština zakazana za sjutra, predloženi su Miroslav Brajović, Slobodan Đukić, Dejan Konatar i Marinko Medojević, dok će peti član biti predstavnik malih akcionara.\nU odbor direktora “Održavanja željezničkih voznih sredstava”, čija je skupština akcionara naredne sedmice, predloženi su Tripko Draganić, Milovan Šušić, Dragoljub Radošević i Ljiljana Jokić, dok će peti član biti manjinski akcionar.\nPOJMOVI"Aerodromi Crne Gore" AD Podgorica državne kompanije željeznica\nPrevious Oporavak eurozone nastaviće da teče otežano i sporo\nSljedeći Goldman Sachs: Klijenti sve više traže bitcoin\nAerodromi će kraj godine završiti u plusu većem od milion eura


Vučić: Mira će biti dok neko ne počne napadati i ubijati Srbe - Klix.ba\n21.2.2019. u 10:49\nPredsjednik Aleksandar Vučić izjavio da ima političku hrabrost da riješi kosovsko pitanje i da će "biti mira sve dok neko ne bude fizički napao Srbe na Kosovu".\n"Mira će biti sve dok neko ne bude napao fizički Srbe i počeo da ih ubija, to ne bih mogao da izdržim", rekao je Vučić, prenosi b92.\nVučić je gostujući u Jutarnjem programu televizije Prva "Jutro s Jovanom i Srđanom", rekao da je sam preuzeo rješavanje kosovskog pitanja kao svoj posao, a da ga je Vlada Srbije ovlastila da pregovara.\n"Sve ću da radim da ne bude tako. Izgubit ću mnogo ugleda, jer znam da je to nepopularno, ali ću se boriti za dogovor", podvukao je on.\n"Borit ću se svom snagom i srcem. Ali 99 posto znam da neću uspeti. Nemam problem s tim u istorijskom smislu, ali imam zbog realnog života našeg naroda. Ne spadam u one koji žele da je sve naše, a ni u one koji su sve dali, već u one koji su odgovorni i koji je uspio da vrati Kosovo na političku mapu svijeta", rekao je Vučić.


Beogradski glas – „Da, imamo dovoljno kadra.“ Tako je direktor jednog kliničko-bolničkog centra odgovorio novinarki državne televizije na pitanje da li ustanova kojom rukovodi raspolaže dovoljnim brojem stručnjaka. Iako ga je upravo nedostatak lekara specijalista još pre dve godine primorao da polikliničku službu sa dvosmenskog prebaci na rad samo u prepodnevnoj smeni. Prepolovljeno radno vreme specijalističke ambulante na svojoj koži osetilo je nekoliko stotina hiljada građana kojima je ova bolnica najbliža, o čemu je i te kako obaveštena i novinarka državne televizije. Ipak, i ona i direktor, ugledni profesor Medicinskog fakulteta, lažu milione gledalaca. U izboru za srpskog lažova veka konkurencija je sve žešća. Trenutno neprikosnovenom lideru, predsedniku države koji nas iz dana u dan mitraljira najneverovatnijim neistinama, ozbiljno je „zapretila“ premijerka Ana Brnabić izjavom da je u Srbiji smanjena stopa rizika od siromaštva, a da su ekstremni vidovi siromaštva gotovo iskorenjeni.\nSamo nekoliko dana kasnije, u saopštenju povodom 20. februara, Svetskog dana socijalne pravde, zaštitnik građana Zoran Pašalić izneo je sasvim drugačije podatke. Oko 500.000 građana Srbije nije u stanju da zadovolji osnovne egzistencijalne potrebe, izjavio je ombudsman i, pozivajući se na podatke Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije, konstatovao da u apsolutnom siromaštvu, sa potrošnjom nižom od 12.045 dinara mesečno, živi 7,2 odsto stanovnika Srbije. Pašalić je naglasio da su riziku od siromaštva najviše izloženi mlađi od 18 godina, budući da još uvek ima dece koja nisu u obrazovnom sistemu, izložena su teškim fizičkim poslovima ili rade, pa čak i žive na ulici. Ocenu ombudsmana potkrepljuje profesor Ekonomskog fakulteta Jelena Žarković, koja u tekstu na sajtu „Peščanik“ kaže da, prema podacima Ankete o prihodima i uslovima života RZS, stopa siromaštva kod dece nikako da padne ispod 30 odsto, te da su naša deca više izložena siromaštvu od dece u bilo kojoj drugoj evropskoj zemlji.\nPredsednik opet „promašio“\nBurne reakcije na premijerkinu tvrdnju o iskorenjenom siromaštvu pokušao je da preseče predsednik države izjavom da Srbija nema problema sa gladnima, već sa velikim brojem gojaznih. Priču o debelima Vučić je iskoristio da nas, po običaju par dana pre zvaničnog saopštenja RZS, obavesti da prosečna plata trenutno iznosi 465 evra, priznajući da je u najavljivanju proseka od 500 evra „promašio za godinu dana“. I opet je „promašio“. Jer Zavod za statistiku objavio je da je prosečna neto zarada u decembru 2018. iznosila 52.372 dinara (440 evra) ili 25 evra manje nego što tvrdi predsednik. Uz to, saopštio je RZS, u decembru je 50 odsto zaposlenih primilo manje od medijalne neto zarade od 39.623 dinara ili 333 evra. A to je podatak koji, jednako kao i predsednikova usputna opaska o problemu gojaznosti, potvrđuje da je priča o siromaštvu i te kako realna.\nProblem je nastao zato što je Ana Brnabić, kao što to redovno čini i njen idol, predsednik države, iskoristila samo onaj deo podataka o siromaštvu pogodan da našminka „uspehe“ svoje vlade. Radi se o ekstremnom siromaštvu, odnosno ljudima koji po kriterijumima Svetske banke žive ispod tzv. linije hrane sa manje od 1,9 dolara dnevno. Tako gledano premijerka je u pravu jer takvih ljudi u Srbiji ima 0,1 odsto, rekao je Žarko Šunderić, direktor Centra za socijalnu politiku, ističući da, pored ekstremnog, postoje još dva nivoa siromaštva. Drugi nivo je apsolutno siromaštvo, koje predstavlja pravu meru siromaštva i o kome je govorio ombudsman Pašalić, a treći je relativno siromaštvo koje koristi „Eurostat“, a kojim se meri (ne)mogućnost pojedinca da ostvari odgovarajući standard u odnosu na ostatak društva u kom živi. Brnabićkina tvrdnja da je siromaštvo gotovo iskorenjeno počiva na metodologiji kojom se meri ekstremno siromaštvo u supsaharskoj Africi, kaže Marija Babović iz Grupe za razvojnu inicijativu SeCons, podsećajući da je Srbija evropska država koja je prihvatila statistička merila EU i koja siromaštvo meri prema dohotku, a ne prema potrošnji.\nU svojoj izjavi, piše u reagovanju Centra za demokratiju, premijerka je propustila da pomene činjenicu da čak pola miliona ljudi u Srbiji živi u apsolutnom siromaštvu i ne može da zadovolji osnovne egzistencijalne potrebe koje, osim hrane, podrazumevaju i odeću, obuću, stanovanje, zdravstvo, obrazovanje, transport, rekreaciju, kulturu, kao i da je broj apsolutno siromašnih bio značajno niži 2008. (6,1 odsto), 2009. (6,6 odsto), 2011. i 2012. (6,3 odsto), a danas je 7,2 odsto.\n„Vlada Srbije nekritički objavljuje vesti o iskorenjivanju ekstremnog siromaštva iako ekstremno siromaštvo nije već decenijama relevantna kategorija za Srbiju“, saopštio je Centar za demokratiju upozoravajući na devastirajuće socijalne efekte nekontrolisanih posledica neoliberalnog ekonomskog koncepta.\nOd laži do tiranije\nI tako, dok premijerka smatra da su siromašni samo oni koji i bukvalno nemaju šta da jedu, dovitljivi predsednik se dosetio da pomene problem gojaznosti. Time, međutim, nije uspeo da prikrije sve što je premijerka prećutala, već je, naprotiv, na indirektan način potvrdio da su kritičari njene izjave u pravu. Jer za razliku od visokorazvijenih zemalja, gde je gojaznost uglavnom posledica masovne konzumacije brze hrane GMO porekla, u Srbiji je gojaznost prevashodno posledica siromaštva i, kao posledica takvog socijalnog statusa, nepostojanja kulture zdravog življenja. Baš zato što je najvećim delom rezultat ishrane koja počiva na jeftinijim namirnicama bogatim mastima i ugljenim hidratima, a siromašnim neophodnim vitaminima i mineralima, povećanje broja gojaznih u Srbiji samo po sebi potvrđuje da je siromaštvo veoma prisutno.\nAli to su već finese koje, očigledno, predsednika i premijerku mnogo ne zanimaju. Još manje ih zanima što prekarna stopa siromaštva zaposlenih (ljudi koji rade na kratkoročnim poslovima) iznosi čak deset odsto, više nego u bilo kojoj državi EU. Takođe, ne ide im u prilog da saopšte podatke o stopi rizika od siromaštva (procenat osoba sa mesečnim prihodom manjim od 15.600 dinara za jednočlano domaćinstvo ili manji od 28.080 dinara za dvoje odraslih i jedno dete), a koja je, prema podacima zvanične statistike, u 2017. iznosila 25,7 odsto, dok je prosek u EU 17,3 odsto. U Nacionalnom izveštaju o smanjenju siromaštva u Srbiji nalaze se i ovi podaci, ali premijerka ih nije pomenula. Umesto odgovora na pitanje zašto to nije učinila, pomenimo nedavnu izjavu Ivana Sekulovića, saradnika Centra za demokratiju i bivšeg člana Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije.\n„Te 2016, kada smo isto objavljivali podatke, dobili smo direktivu, od tada premijera Vučića, da hitno te podatke zabašurimo i zakamufliramo, zato što su objavljeni u istom danu kada i podaci na ’Duing biznis listi’ koji su njemu užasno važni“, rekao je Sekulović.\n„Sloboda znači, pre svega, ne lagati. Tamo gde se množi laž, najavljuje se tiranija, ili se ona nastavlja…“, pisao je Alber Kami. Ali nije suština slobode u navođenju tačnih statističkih podataka čije značenje ionako mnogi ne razumeju i koji su uvek pogodni za izvlačenje iz konteksta, čak i kad ne postoje zadnje namere. Glavni problem leži u činjenici da je izbegavanje istine postalo sveopšti obrazac ponašanja, takoreći deo mentalnog sklopa, a prikrivanje, izvrtanje i čerečenje istine podrazumevajući model obavljanja svakog javnog posla. Laž nije samo manir i glavno oružje vladajuće vrhuške i njene kamarile, laž je postala način funkcionisanja i opstanka, moglo bi se reći opšte stanje duha nacije. Da sit gladnom ne veruje, bivalo je, biva i biće. Ali da u saopštavanju istine više niko ne vidi ni ličnu, ni društvenu korist, to je već neka vrsta kolektivne letargije, jedno gotovo patološko stanje pomalo nalik devetom krugu pakla. Samo u tom krugu Ana Brnabić može biti premijer koji iskorenjuje siromaštvo i smanjuje broj debelih.\nPodaci o siromaštvu u Srbiji\nstopa apsolutnog siromaštva* 7,2%\nstopa rizika od siromaštva** 25,7%\nrizik od siromaštva ili socijalne isključenosti*** 36,7%\nstopa trajnog rizika od siromaštva**** 18,4%\nrizik od siromaštva kod dece 30,0%\nzaposleni u riziku od siromaštva 10,0%\nnezaposleni u riziku od siromaštva 48,0%\nsamozaposleni u riziku od siromaštva 34,0%\nstara lica u riziku od siromaštva 27,2%\nNAPOMENA: Podaci iz baze Republičkog zavoda za statistiku\n*500.000 ljudi koji mesečno troše do 12.045 dinara\n**1,84 miliona ljudi sa mesečnim prihodima do 15.600 dinara (jednočlano domaćinstvo), do 28.080 dinara (dvoje odraslih i jedno dete) ili do 32.760 (dvoje odraslih, dvoje dece)\n***2,58 miliona ljudi u stanju potencijalne ugroženosti\n**** Nemogućnost pristojnog života koja nije rezultat trenutnih finansijskih teškoća\nPoložaj zaposlenih u Srbiji\nregistrovan broj* 2.131.079\nne prima zaradu 50.000\nprima minimalac 350.000\nzarada sa zakašnjenjem dve trećine\nzarada do 39.623 dinara 50 odsto\nzarada manja od min. potrošačke korpe dve trećine\nzarada manja od pros. potrošačke korpe 86 odsto\n*Prosečan broj zaposlenih u 2018. (podaci RZS) obuhvata zaposlene u pravnim licima, u radnom odnosu i van radnog odnosa, preduzetnike i registrovane individualne poljoprivrednike


Trening za novinare RTCG-a - EUIC Podgorica\nPodgorica 20. maj – Eksperti i menadžeri iz slovenačkoj javnog servisa, RTV Slovenija, održali su jednodnevni trening za novinare multimedijalnog centra (MMC) crnogorskog javnog servisa, RTCG. Trening je bio fokusiran na digitalne tehnologije, prezentacije na veb stranicama i strategije na društvenim mrežama.\nPrije početka treninga, eksperti iz Slovenije, Katarina Jakupić i Luka Zebec, sastali su se sa direktoricom RTCG-a, Adrijanom Kadijom, a sastanku su prisustvovali i predstavnik Delegacije EU, Patrik Šmelcer i predstavnici EU info centra. Kadija je zahvalila Delegaciji EU, Info centru i slovenačkim trenerima na prilici da se uči iz njihovog iskustva i kazala da će pokušati da primijene sve dobre prakse o kojima će se govoriti na treningu. Sastanak je bio prilika da se razgovara o izazovima i prilikama koje postoje za javne servise u regionu. Iako su dva javna servisa različiti po veličini i budžetima, zaključeno je da su izazovi slični: nedostatak novca, integrisanje redakcija i nelojalna konkurencija.\nNa samom početku treninga, Jakupić i Zebec su objasnili strukturu RTV Slovenije i njihovog MMC-a. Javni servis Slovenije, za razliku od crnogorskog, nije se odvojio od Radio-difuznog centra, već im sada on kreira značajne prihode od iznajmljivanja infrastrukture mobilnim kompanijama. MMC slovenačkog javnog servisa je jedan od najčitanijih portala u zemlji, što ga čini jednim od najboljih veb stranica javnih servisa u Evropi. Imaju 60 zaposlenih od čega 30 novinara i dobijaju 2 procenta od budžeta javnog servisa što je oko 2 miliona eura. U poređenju sa crnogorskim portalom javnog servisa to je pet do šest puta više, ali iskustva su se pokazala kao slična.\nJakupic i Zebec, koji su menadžeri slovenačkog MMC-a, objasnili su crnogorskim kolegama kako rade na dnevnoj bazi, i koji se od inovativnih formata pokazao uspješnim. Oni su govorili o strukturi sadržaja na MMC-u u koji ulazi: veb-streaming, specijalizovani sajtovi, tematske strane, “drugi ekrani”. Specijalna pažnja bila je posvećena lektorisanju, moderaciji komentara, brojanju posjeta gdje su razmijenjena iskustva. RTCG-ov MMC, iako je počeo sa radom znatno kasnije u odnosu na slovenački, pokazao je tehnološku spremnost pa je nagrađen kao prvi javni servis u regionu koji je implementirao responsivni dizajn veb stranica.\nZajednički cilj oba MMC-a je da uključe više novinara sa televizija i iz radija da rade sa njima i tako kreiraju funkcionalnu integrisanu redakciju, što je težak i dug process.\nTrening je organizovao EU info centar kao dio aktivnosti usmjerenih na unapređenje kvaliteta rada lokalnih medija i novinara.\nZaštita od porodičnog nasilja u sistemu zdravstva u Crnoj Gori


Operator distributivnog sistema ODS – jedinstveni distributer | Energetski portal Srbije\n30.12. 2015 Predstavljamo\n„EPS kao javno preduzeće do leta 2016. godine prelazi u akcionarsko društvo, ravnopravno sa ostalim vodećim energetskim kompanijama u Evropi, kada će i zvanično biti zaokružen proces reorganizacije. Danas sva privredna društva za distribuciju posluju kao jedinstveni Operator distributivnog sistema (ODS) „EPS Distribucija“. Naravno, među kolegama je bilo i onih koji su izražavali, verujem, iskrenu bojazan da jedan tako veliki iskorak nije moguće učiniti u relativno kratkom vremenskom roku, ali su i oni, kao ravnopravni članovi tima, sa ostalim našim stručnjacima i konsultantima doprineli da dođemo do rezultata na koje danas možemo svi podjednako biti ponosni” – kaže u razgovoru za „EPS Energija“ mr Bogdan Laban, direktor ODS-a.\nNakon šest meseci rada vidljivi su prvi rezultati, merljive su uštede, a timski rad, koji je postao imperativ, danas je naša kapitalna prednost. Šta je prioritet ODS-a? Jedan od glavnih prioriteta novoformiranog PD „EPS Distribucija“ jeste smanjenje gubitaka električne energije. Napravljen je plan mera i aktivnosti koji će se u narednom periodu sprovoditi u svim delovima društva. U tim aktivnostima učestvovaće svi zaposleni i to će im biti jedan od najvažnijih zadataka. Masovne kontrole u ograncima koji imaju najveće gubitke već se uveliko sprovode i daju rezultate. Naše poslovanje se zasniva na odgovornosti pred građanima i drugim korisnicima distributivnih usluga, za koje nastojimo da obezbedimo jednak kvalitet i uslove isporuke električne energije na celoj teritoriji Srbije.\nNišta manje važni nisu ni poslovi na kreiranju jedinstvene politike održavanja mreže, planiranju investicija i povećanju pogonske spremnosti. Izdvojio bih i brigu za zaposlene, njihovu bezbednost i zaštitu na radu, kao i poslove na unapređenju životne sredine. U toku su organizacione promene u okviru ODS-a i prelazak dela zaposlenih u JP EPS. Šta je cilj tih promena i imaju li zaposleni koji organizaciono ostaju u ODS-u razloga za brigu?\nUvođenje funkcionalnog upravljanja, odnosno podela na osnovu procesa rada zasniva se na Zakonu o energetici i poslovnim planovima koje je odobrila Vlada Republike Srbije. Naše poslovanje mora slediti evropsku praksu. To znači da su briga o korisnicima, razvoj tržišta, planiranje i upravljanje osnovne delatnosti, a sve ostale postaju podrška Operatoru distributivnog sistema. Sigurnost svakog radnog mesta zavisiće isključivo od kvalitetnog i odgovorno obavljenog posla, zato zaposleni koji su ostali u ODS-u ili oni koji su prešli u EPS nemaju razloga za brigu. Svi oni će i dalje ispunjavati svoje radne obaveze, bez bojazni da će njihove poslove preuzeti druge angažovane firme.\nŠto se Tehničkog centra EPS-a tiče, u njemu će raditi specijalizovane ekipe, sa dugogodišnjim iskustvom na održavanju trafostanica, kablova, nadzemne i podzemne mreže, koje će bez ikakvih pravnih ili administrativnih poteškoća u svakom trenutku moći da se usmere na područja pogođena kvarom. Proces je zaokružen na najoptimalniji način uz uvažavanje pravila struke i procesa rada.\nKakvi su planovi ODS-a za 2016. godinu?\nODS ima strateško opredeljenje da se na teritoriji Srbije uspostavi jedinstveno upravljanje. Da bi se taj cilj ostvario, formiranje Nacionalnog distributivnog dispečerskog centra započeto je u septembru 2015. godine. Predviđen je jedinstven softver koji će kao jedinica za monitoring biti prepoznat u svim regionalnim dispečerskim centrima. Nacionalni distributivni dispečerski centar kontrolisaće rad nižih centara. U havarijskim situacijama preuzimaće i upravljačku funkciju. Glavni nacionalni distributivni dispečerski centar pravi se u Novom Sadu, a rezervni centar, koji po zakonu mora biti udaljen najmanje 50 kilometara, nalazi se u Beogradu. Planirana realizacija i puštanje sistema u rad predviđena je za april 2016. godine. U planu je i objedinjavanje informativnih centara za prijavu kvarova na nivou ODS-a. Sve to dovešće do poboljšanja upravljanja, bržeg reagovanja u havarijskim situacijama i kvalitetnog i brzog informisanja svih korisnika distributivnih usluga.\nŠta sledi na planu investicija?\nODS, kao jedan od najvećih investitora u Republici Srbiji, u 2015. godini izgradio je i rekonstruisao veliki broj elektroenergetskih objekata. U toku je realizacija projekta TS „Blok 32“ i polaganje 110 kV kabla „Beograd 5“ na Novom Beogradu, trafostanice 35/10 kV „Galenika“ i „Ralja“ završene su i puštene u rad. Završena je druga faza izgradnje TS 110/20 kV „Rimski šančevi“ i TS 110/20 „Pećinci“, izgrađene su TS 35/10 kV Petrovac na Mlavi, TS 35/10 kV „Veliko Gradište 3“, TS 35/10 kV „Zlatibor 3“ sa priključnim vodovima. Izgrađeni su 35kV dalekovodi Čačak – Zablaće i Rogačica – Bajina Bašta.\nZavršeni su radovi na TS 110/35 kV „Doljevac“ u Nišu, a urađena je konekcija na TS 110/35 kV „Mosna“ sa prenosnim sistemom u Nišu. Puštena je u rad TS 110/35 kV „Neresnica“ u Požarevcu i TS 110/35/20 kV „Ljig“.\nU narednom periodu iz kredita Svetske banke predviđena je rekonstrukcija pet visokonaponskih TS preuzetih od EMS-a, a to su „Šabac 1“, „Gornji Milanovac“, „Petrovac“, „Aleksinac“ i „Lešnica“. Za narednu godinu u planu je izgradnja i rekonstrukcija TS „Aranđelovac 2“, „Lapovo“, „Dolovo“, „Aleksinac 1“, „Kraljevo 6“ i „Beograd 6“, kao i više desetina TS 35/10 kV i stotina TS 10,20/0,4 kV sa desetinama kilometara dalekovoda.