Novosti: Izveštaj o stanju na KiM neće biti na sednici SB UN ni u septembru\nIzvor: NoviMagazin.rs, 29.Avg.2018, 23:05\nSjedinjene Američke Države koje će preuzeti predsedavanje Savetom bezbednosti, neće staviti na dnevni red u septembu izveštaj generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Antonija Gutereša o stanju na Kosovu i Metohiji, pišu Večernje novosti.\nGuterešov redovni izveštaj odnosi se na period od 16. aprila do 15. jula 2018. godine, a o njemu je trebalo da se raspravlja u avgustu, ali je Velika Britanija tu temu "skinula sa stola", navodi list.\nMinistar spoljnih poslova >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << Ivica Dačić rekao je za Večernje novosti da se nada da bi Guterešov izveštaj mogao biti na dnevnom redu u oktobru ili novembru.\n"Mi ne odustajemo i čekamo da predsedavajući bude neko ko nam je naklonjen. Nadamo se da će sednica o KiM biti u oktobru kada predsedava Bolivija ili najkasnije u novembru kada će to biti Kina", rekao je Dačić.\nBeta: Novosti: Izveštaj o stanju na KiM neće biti na sednici SB UN ni u septembru\n"Novosti": Izveštaj o KiM ni na sednici SB UN u septembru\nSAD koje će preuzeti predsedavanje Savetom bezbednosti neće staviti na dnevni red u septembru izveštaj generalnog sekretara UN Antonija Gutereša o stanju na KiM..To pišu "Večernje novosti"...Guterešov redovni izveštaj odnosi se na period od 16. aprila do 15. jula 2018. godine, a o njemu je trebalo...


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Srebrenica - Dogovoren zločin s namerom satanizacije Srba"\n- Želimo istinu o svim zločinima. RS nikad nije, niti će osporavati zločine koje su počinili pojedini Srbi, ali želimo nepristrasno uvrditi istinu i o stradanju srpskog naroda. Podržaćemo formiranje nove međunarodne nepristrasne komisije koja će istraživati sve zločine bez obzira na nacionalnost žrtve - rekao je predsednik Republike Srpske.\n* Moskva će podržati otcepljenje Republike Srpske?\n* Dodik: Može li Srbija da podnese da joj se Kosovo vrati?\n- Obrambeni potencijali RS veći su nego što neko može i da zamisli i spremni smo da se branimo. Policija RS bi ekspresno reagovala na bilo kakav napad, i zato je i napadaju i koriste svaku priliku za njeno ugrožavanje - rekao je Dodik.\n- Jednostavno želimo da sagledamo i srpske žrtve. Mora da se zna da 30.000 stradalih Srba u prethodnom ratu još čeka pravdu. Srebrenički zločin bio je dogovorena tragedija, s namerom satanizacije Srba - naveo je Dodik na sedici parlamenta koju RTRS prenosi uživo.\n- Svedoci smo da je pod uticajem međunarodne zajednice pravda selektivna. Zato zameramo Izveštaju o radu Komisije za Srebrenicu jer u njemu nema srpskog stradanja - rekao je Dodik, navodeći poimenično srpska stratišta u i oko Srebrenice.\n- Iskreno žalimo za svakom žrtvom, ali moramo da se zapitamo žali li iko za srpskim žrtvama? Da li svet ima empatiju samo prema bošnjačkim žrtvama, a nema prema srpskim - rekao je Dodik.\n"Pritisci su se ogledali i u smenjivanju tadašnjeg načelnika Generalštaba Vojske Republike Srpske Cvetka Savića i šefa Sekretarijata Vlade Srpske za odnose sa Međunarodnim krivičnim sudom za ratne zločine u Hagu i istraživanje ratnih zločina Dejana Miletića", stoji u Izvještaju.\nEX YU Dodik i Lavrov: Nedopustivo mešanje sa strane u odnose u BiH\nEX YU Dodik: Pokušaću da ojačam poziciju Srpske u okviru BiH


Analizator projekta neće prvi učitati kada u bazi podataka ima mnogo projekata i dobijete grešku 5008 "Nije moguće dodeliti sistemsku memoriju"\nImate bazu podataka sa velikim brojem projekata\nOtvarate analizator projekta (IQ). PAS.00) i primite ovu grešku:\n5008- nije moguće dodeliti sistemsku memoriju.\nEngleska verzija ove hitne ispravke ima atribute datoteke (ili kasnije atribute datoteke) koji su navedeni u sledećoj tabeli. Datumi i vreme za ove datoteke navedeni su u koordiniranom univerzalnom vremenu (UTC). Kada prikažete informacije o datoteci, ona se konvertuje u lokalno vreme. Da biste pronašli razliku između UTC-a i lokalnog vremena, koristite karticu "Vremenska zona" u stavci "Datum i vreme" na kontrolnoj tabli. Kumulativna ispravka 2 (CU2) za Microsoft Dynamics SL 2015\nMicrosoft je potvrdio da je ovo problem u Microsoft proizvodima koji su navedeni u odeljku "Odnosi se na".Ovaj problem je prijavljen kao broj 37985.


Politika Privatnosti - www.edutoys.rs\nPristupanjem sajtu www.edutoys.rs (edutoys.rs), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nwww.edutoys.rs (edutoys.rs) sajt je u vlasništvu firme Dimitator, sa matičnim brojem 65785722 i sedištem u Kneza Mihajla 33 g, Šumadijski, Aranđelovac.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu www.edutoys.rs (edutoys.rs), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za www.edutoys.rs (edutoys.rs) ili neku treću stranu, sa kojom www.edutoys.rs (edutoys.rs) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu www.edutoys.rs (edutoys.rs), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i www.edutoys.rs (edutoys.rs) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.


U cilju jačanja liderskih kapaciteta tri kantonalne mreže Vijeća učenika, u Srebreniku je od 2. do 4. decembra 2015. godine održan trodnevni trening. Treningu je prisustvovalo ukupno 35 predsjednika vijeća učenika srednjih škola Tuzlanskog kantona, Posavske županije i Distrikta Brčko koji su tokom treninga dobili priliku da stiču nova znanja i usvajaju vještine iz oblasti timskog rada, umrežavanja, liderstva, komunikacije, zastupanja i zagovaranja. Tokom treninga održane su izborne skupštine za sve tri mreže na kojima je izabrano novo rukovodstvo mreVUK-a te usvojeni godišnji planovi rada mreža. Posebno su značajne one aktivnosti vijeća učenika koje imaju za cilj promociju prava i obaveza srednjoškolaca i uspostavljanje dijaloga sa profesorima radi obezbjeđivanja poštovanja i sprečavanje kršenja srednjoškolskih prava i obaveza. Program razvoja mreža savjeta/vijeća učenika u BiH, koji realizuje ACED u partnersvu sa OKC-om, finansijski je podržan od strane Evropske unije, i NED-a (National endowment for democracy)


vanredna situacija tag - Boom93\nProglašena vanredna situacija na teritoriji gradske deponije\nNa gradskoj deponiji „Jeremijino polje“ i dalje su angažovane vatrogasne službe koje rade na gašenju požara koji je izbio juče u popodnevnim satima. Od jutros...\nUkinuta vanredna situacija na delu teritorije opštine Petrovac na Mlavi\nVanredna situacija koja je bila proglašena na delu teritorije opštine Petrovac na Mlavi usled obilnih kiša koje su pogodile ovu opštinu, ukinuta je odlukom...\nUkinuta vanredna situacija na gradskoj deponiji\nNa osnovu predloga Štaba za vanredne situacije gradonačelnik Grada Požarevca ukinuo je vanrednu situacija na delu teritorije grada Požarevca – gradska deponija...\nU petrovačkom kraju voda se povukla, putevi prohodni\nPoplava koja je tokom jučerašnjeg dana pogodila područje opštine Petrovac na Mlavi, a u kojima su poplavljene brojne saobraćajnice kao i jedan broj...\nPoplave u delu opštine Petrovac na Mlavi, proglašena vanredna situacija\nNoćašnja jaka kiša u Petrovcu na Mlavi prouzrokovala je slivanje velike količine vode sa okolnih brda, pa su poplavljene saobraćajnice i jedan broj...\nČaušić (MUP): Scenario iz 2014. moguć, timovi za vanredne situacije spremni\nVršilac dužnosti načelnika Sektora za vanredne situacije Luka Čaušić izjavio je danas da je moguće da se ponovi scenario iz 2014. godine kada su deo Srbije...\nProglašena vanredna situacija na teritoriji deponije Jeremijino polje\nNa predlog Štaba za vanredne situacije Grada Požarevca, gradonačelnik Grada Požarevca proglasio je vanrednu situaciju na delu teritorije grada – gradska...\nUkinuta vanredna situacija u Požarevcu\nNakon sednice Štaba za vanredne situacije grada Požarevca doneta je odluka o ukidanju vanredne situacije na teritoriji grada.\nDa li će danas biti ukinuta vanredna situacija u Požarevcu?\nEpidemiološka situacija u Braničevskom okrugu u poslednje dve nedelje se znatno poboljšala, pa su se po rečima Ane Jovanović, direktorke zavoda za javno...\nJovanović: “Pitanje dana za ukidanje vanredne situacije”\nŠtab za vanredne situacije grada Požarevca još uvek razmatra mogućnost ukidanja vanredne situacije na teritoriji grada, koja još uvek nije ukinuta i na snazi...\nHoće li biti vašara?\nJoš uvek je upitno da li će ove godine biti organizovan tradicionalni sedmojulski vašar u Požarevcu.\nVećina opština sa teritorije Braničevskog okruga ukinula je vanrednu situaciju koja je proglašena u novembru prošle godine usled pogoršanja epidemiološke...\nUkinuta vanredna situacija u opštini Veliko Gradište\nNa teritoriji opštine Veliko Gradište danas je ukinuta vanredna situacija.\nPonovo proglašena vanredna situacija u Velikom Gradištu\nŠtab za vanredne situacije u Velikom Gradištu ponovo je proglasio vanrednu situaciju na teritoriji ove opštine usled pogoršanja epidemiološke situacije...\nKon: Od subote u podne do ponedeljka u 6 ujutru ne radi ništa osim prodavnica, apoteka i pumpi\nOd subote u 12h do ponedeljka u 6h ujutro radiće samo apoteke, prodavnice hrane i benzinske pumpe izjavio je Predrag Kon na konferenciji za novinare.\nIzdvajanja iz budžeta tokom vanredne situacije\nU prvih mesec dana vanredne situacije u Požarevcu koja je proglašena usled epidemije COVID-19, gradsko veće je na osnovu naredbi Štaba za vanredne situacije u...\nVanredna situacija u Kučevu produžena do 15. decembra\nStručno-operativni tim Štaba za vanredne situacije opštine Kučevo doneo je odluku da se vanredna situacija produži do 15. decembra\nKomandant kriznog štaba u Požarevcu: Probaćemo da nađemo drugačiji način funkcionisanja kovid ambulante, ako je potrebno aktiviraćemo i druge javne objekte\nKomandant Štaba za vanredne situacije i gradonačelnik Požarevca Saša Pavlović obratio se danas javnosti na konferenciji za novinare. On je najavio sastanke sa...\nU opštini Veliko Gradište održana sednica Štaba za vanredne situacije na kojoj je razmatrana aktuelna epidemiološka situacija.\nGradonačelnik: Sve službe u okviru lokalne samouprave rade, sa smanjenim brojem zaposlenih\nKako je u gradu svakog dana sve više obolelih od koronavirusa, Boom 93 je proveravao kako funkcionišu pojedine institucije u gradu, a pre svega kako je...


Mihaljevićeva kuća, Pančevo – Kultura na DAR\nSagrađena je 1792. za sedište Banatske vojne granice, čiji je komandant bio general Mihovil Mihaljević. Poznata je i pod nazivom „Kuća sa sunčanim satom“, „Brigadirov stan“ i „Ćurčinova kuća“. Oblikovana je sa stilskim obeležjima arhitekture XVIII veka i detaljima bidermajerskog klasicizma. Prvobitni izgled objekta izmenjen je adaptacijom prizemnog dela u lokale i prodavnice. Na južnoj fasadi nalazi se sunčani sat, a u polukružno zasvođenom ulazu u zgradu, na tavanici, medaljon sa naslikanim portretom generala Mihaljevića, rađenim prema originalu Konstantina Danila.


Sukob policije i demonstranata u Bruklinu 30. maja\nPolicijski čas uveden je danas i u najvećem američkom gradu Njujorku, kako bi bila sprečena nova uništavanja imovine tokom protesta zbog ubistva afroamerikanca Džordža Flojda.\nPosle višednevnog nasilja tokom demonstracija zbog ubistva Flojda u Mineapolisu, Njujork se pridružio drugim gradovima širom SAD, uvođenjem policijskog časa od 23.00 do 5.00.\nOgraničenje kretanja za više od osam miliona ljudi usledilo je posle nekoliko meseci restriktivnih mera zbog pandemije korona virusa.\nGradonačelnik Bil De Blazio i guverner savezne države Njujork Endrju Kuomo izjavili su da nisu imali drugog izbora, zbog raširenog nasilja, praćenog pljačkanjem prodavnica, paljenjem policijskih automobila i uništavanjem druge imovine.\nOni su naveli da stoje uz brojne nenasilne demonstrante koji danima protestuju zbog policijske brutalnosti i rasne nejednakosti.\n"Ne možemo da dozvolimo da nasilje baci u drugi plan poruku ovog trenutka", naveo je De Blazio.\nFlojd je umro 25. maja u Mineapolisu, posle intervencije belog policajca Dereka Čovina. Prema optužnici, Čovin je prilikom hapšenja gotovo devet minuta držao koleno na Flojdovom vratu, uključujući dva minuta i 53 sekunde pošto je izgubio svest.\nPrivatna istraga pokazala da je Flojd preminuo od gušenja usled pritiskanja vrata i leđa\nDan posle smrti Flojda u Mineapolisu su izbili protesti koji su ubrzo postali nasilni i proširili se na desetine američkih gradova, uz stotine uhapšenih i veliku materijalnu štetu.


April donio rast prihoda: Za četiri mjeseca 74 miliona KM više indirektnih poreza - Srpskainfo\nU prva četri mjeseca 2021. godine prihodi po osnovu PDV, akciza, carina i putarina iznosili su skoro 2,47 milijarde maraka i veći su za 74 miliona KM ili 3,1 odsto u odnosu na isti period prošle godine, kada su iznosili 2,39 milijardi KM.\nIz Uprave za indirektno oporezivanje BiH saopštili su da, prvi put od izbijanja krize uzrokovane pandemijom korona virusa, prihodi od indirektnih poreza bilježe rast, naglasivši da je april donio značajan rast.\nNAJVIŠE POSJETILACA IZ SRBIJE U martu za 44,7 odsto više turista nego lani u istom periodu\n– UIO je u prva četri mjeseca 2021. godine privredi vratila 468 miliona KM, što je za 39 miliona KM više u odnosu na isti period prošle godine – stoji u saopštenju.\nNeto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima u prva četri mjeseca ove godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su milijardu i 999 miliona KM i veći su za 35 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2020. – kažu u UIO BiH i dodaju da je u aprilu 2021. prikupljeno 644 miliona KM indirektnih poreza, što je za 133 miliona KM više u odnosu na april prošle godine.\nBiznis AkcizeIndirektni poreziPDVpovećanjePrihodiUprava za indirektno oporezivanje\nPOVEĆANJE OD TRI ODSTO Milić: Godišnje usklađivanje penzija\n"Ne planiramo dugoročno zaduživanje" Iako Banjaluka još nema budžet, Grad već najavljuje prvi rebalans za april\nBEZ AKCIZNIH MARKICA Oduzeto 320 kilograma duvana\nŽele nadmašiti konkurenciju: Najveće evropske banke prave svog “PLATNOG DIVA”


Abrick kolica sa kockama SM001579: Abrick i Ecoiffier Kocke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Abrick kolica sa kockama SM001579\nOpis proizvoda: Abrick kolica sa kockama SM001579\nAbrick koske raznih veličina i boja, spakovane u pokretna kolica. Boje su lepe i naglašene tako da oblici koji se prave mogu izgledati interesantno. Napravite oblik na ploči koja stoji na stranicama kolica i provozajte svoju kreaciju. Ovo je pravo uživanje u igri i razvijanje mašte i kreacije.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 12210\nSifra 12210, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 12210, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Investiranje miliona u digitalnu budućnost - logistikaitransport.com\nInvestiranje miliona u digitalnu budućnost\nDB Schenker je investirao 25 miliona dolara nakon dobrih finansijskih rezultata. Glavni ciljevi su strateška saradnja i investicija u logističku budućnost.\nDB Schenker investira milione kako bi poboljšao svoju stratešku saradnju sa online transportnom marketplace kompanijom uShip, baziranom u SAD i ubrzao digitalnu transformaciju svog poslovnog modela. Nakon uvećanja kapitala, globalna logistička kompanija investirala je 25 miliona dolara (približno 24 miliona evra) u online platformu za špediciju i usluge transporta.\n“Proširivanje našeg uspešnog partnerstva će ubrzati i usmeriti upravljanje transportom i pomoći nama, kao liderima na tržištu evropskog drumskog transporta, da upravljamo još većim obimom prevoza,” saopštio je Jochen Thewes, generalni direktor Schenker AG. “Takođe nameravamo da se brzo razvijamo i koristimo nove prilike za unapređenje, izvan naših tradicionalnih poslovnih modela. Ovo je naš najveći udeo u kapitalu u nekoj digitalnoj kompaniji do sada i pokazuje koliko smo ozbiljni u vezi sa inovacijama u DB Schenker-u. Ulažemo u oblikovanje budućnosti digitalne logistike.”\n“Investicija bez presedana u logističko-tehnološkoj industriji predstavlja revoluciju u teretnom transportu,” prenosi Mike Williams, generalni direktor uShip-a. “Vodeća logistička kompanija, kao što je DB Schenker mudro prihvata inovacije kako bi automatizovali i digitalizovali svoje poslovanje, što ih čini efikasnijim i profitabilnijim. Prošla godina je pokazala da se uShip i DB Schenker odlično slažu kada je u pitanju preuzimanje vođstva u ovoj makro transformaciji i oduševljeni smo što produbljujemo naše partnerstvo putem strateške investicije.” Investicija, takođe obezbeđuje DB Schenker-u mesto u Upravnom odboru uShip-a, u funkciji vlasnika.\nuShip i DB Schenker potpisali su ugovor o saradnji u maju 2016. godine. uShip platforma, kojom se povezuju špediteri i prevoznici u preko 19 zemalja, je lider u industriji organizacije teretnog transporta uz pomoć mobilnih uređaja.\nZa sada će DB Schenker da koristi platformu za drumski transport putem online platforme pod nazivom Drive4Schenker, koja će koristiti uShip tehnologiju za povezivanje vise od 30 000 transportnih partnera u evropskoj mreži drumskog transporta sa njihovom robom. Nova usluga pokrenuta je ovog meseca u Nemačkoj i postepeno će biti proširivana i na ostale zemlje.\nDB Schenker-ov udeo u kapitalu uShip-a je deo kampanje digitalizacije DB Grupe.\nDB Schenker Srbija je počela sa primenom Drive4Schenker aplikacije od samog početka, kako bi se olakšala i ubrzala komunikacija sa transportnim kompanijama. Korišćenjem mobilne aplikacije vozač ima mogućnost da potvrdi utovar robe, pošalje status o trenutnoj lokaciji vozila, slika i prosledi transportnu dokumentaciju, kao i da prima sve potrebne informacije koje se tiču samog transporta.\nU budućnosti se planira dalji softverski razvoj platforme i obuka vozača, u cilju efikasnog korišćenja svih prednosti koje aplikacija pruža.\nPošta Slovenije obavila prvi probni let dronovima za isporuku paketa


Ciganović opet komentirao Lanin izgled, ona poručila: Nisam tu da nabijam komplekse - Index.hr\nNEVEN CIGANOVIĆ ponovno se obrušio na Lanu Jurčević te je tijekom revije Snježane Mehun nije štedio.\n"Znate kako se kaže, da te ne boli, ne bi bilo odgovora, očigledno sam ju dobro piknuo tamo gdje ju najviše boli. Toliko o tome. Ja obično ne odgovaram na prozivke, posebno ako su nekakve zlonamjerne, ali ove nisu bile. Ja mislim da se ne radi o četiri kile viška, nego o deset kilograma", oštar je bio Ciganović.\nUbrzo se na svom Instagram profilu oglasila i Lana.\n"Platforme koje imam uvijek ću koristiti za to da pomognem da se netko osjeća bolje, da nekog zabavim, nasmijem.. ili ohrabrim", započela je.\n"Nisam tu da nekom nabijam komplekse, već obrnuto. Tu sam jer ste mi vi dali to povjerenje, jer me pratite i slušate sve ove godine… itekako to trebam opravdati. Hvala vam", zaključila je.\nPodsjetimo, Neven Ciganović i Lidija Bačić javno su na televiziji komentirali Lanin izgled i naglasili da se udebljala, a ona je kao odgovor na to objavila video na Instagramu u kojem je pokazala kako joj tijelo zaista izgleda.


ŠTRAHE DOBIO NOVI POSAO: Iz politike u posao sa nekretninama | Ekspres.net\nBivši austrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Šrahe, koji je zbog afere “Ibica”bio prinuđen da podnese ostavku na sve političke funkcije, od septembra će imati novi posao. Iz politike Štrahe će preći u posao sa nekretninama.\nOn je, u izjavi “Oe24” kazao da će od septembra biti u radnom odnosu, ne želeći da iznosi detalje, izuzev da će to biti za jednu firmu.\nPrema “Oe24” Štrahe će biti zaposlen u firmi “K.Y.A.T.T.” iz Badena, koja je u vlasništvu bivšeg generalnog sekretara Slobodarske partije Austrije (FPO) Zigmunda Kalbahera, koji je, prema pisanju medija, pre par godina počeo da kupuje i sanira hotele u Austriji.\nŠtrahe, koji je bio i lider FPO, od stranke, od podnošenja ostavke 22. maja, nije imao nikakva primanja.\nOn je, inače, planirao da se vrati u politiku, kako je najavljivao posle rasvetljavanja afere “Ibica”.\nTags afera ibicaaustrijaHajnc Kristijan Štrahepolitičarposao nekretnine\nŠTRAHE NA IBICI: U Srbiji sam kao Putin, to je fantastična zemlja STRUČNJAK ZA BALKAN: Štraheov pad je dobar znak BEČKI MEDIJI: Štraheu su aferu podmetnuli advokat i detektiv I POSLE IBICE, IBICA: Štrahe odmara na ostrvu koje ga je koštalo funkcije


Novares proširio proizvodne pogone, posao za još radnika\nMinistar finansija Siniša Mali, ministar privrede Goran Knežević, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, ambasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni i gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić svečano su otvorili proširene proizvodne pogone francuske kompanije „Novares“, koja posluje u Zrenjaninu.\nOvom investicijom „Novares“, koji se bavi izradom komponenti za autoindustriju, uvećao je celokupni prostor fabrike za jednu trećinu, uključujući čistu sobu sa kapacitetom od jedan milion delova godišnje. Fabričko proširenje od 3.000 kvadratnih metara je opremljeno poslednjom tehnologijom i robotima, uključujući i pet presa za brizganje i čistu sobu za dve nove proizvodne linije koje će proizvoditi komponente motora, koristeći tehnologije infracrvenog zavarivanja, automatskog ugrađivanja komponenti i metode za proveru curenja. Projekat proširenja je vredan 5.250.000 evra i sproveden je uz podršku Pokrajinske vlade i Vlade Republike Srbije.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović istakao je da je u Srednjobanatskom okrugu zabeležen najveći rast broja zaposlenih u našoj zemlji, te dodao da je to rezultat zajedničkog rada republičkih, pokrajinskih i gradskih institucija u stvaranju stabilnog poslovnog ambijenta.\n– U Srednjobanatskom okrugu pokrenut je točak ekonomskog razvoja. Samo nove fabrike i nova radna mesta u celoj Vojvodini obezbediće ravnomeran regionalni razvoj i motivisati ljude da ostaju u svojim sredinama – rekao je Mirović, zahvalivši se rukovodstvu „Novaresa“ na odluci da proširi proizvodnju.\nOn je izjavio da je u proširenju fabrike „Novares“ učestvovala i Pokrajinska vlada, obezbedivši 200.000 evra za subvencije za nova radna mesta, kroz programe podrške Razvojne agencije Vojvodine.\n– Praksu subvencionisanja novih radnih mesta pokrenuli smo osnivanjem Razvojne agencije Vojvodine i Pokrajinska vlada će i u budućnosti nastaviti sa tim subvencijama, u još većem obimu – istakao je Mirović.\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je ovom prilikom da je 2017. u Zrenjaninu zaposleno 3.000 radnika, a ove godine 1.600, te dodao da će se dolaskom najveće grinfild investicije u Zrenjanin, kineske kompanije „Šandong Linlong“, taj trend i nastaviti.\n– To su važne vesti koje pokazuju koliko se naša zemlja promenila i samo ovako obezbeđujemo budućnost našoj deci – rekao je Mali.\nAmbasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni je dodao da su francuska preduzeća sve prisutnija na ovim prostorima jer su Srbija i AP Vojvodina postale sigurno mesto za ulaganje.\nKompanija „Novares“, inače, proizvodi kompleksne plastične delove za automobilsku industriju: delove za eksterijer i enterijer, ukrase za telo automobila i delove za motor. „Novares“ će u ovoj fabrici u 2019. godini povećati broj zaposlenih sa sadašnjih 190 na 240. Fabrika snabdeva delovima nekoliko najvažnijih kupaca na ovom području uključujući Fiat, PSA Group, Jaguar Land Rover, Suzuki i Dačiju.\n– Zrenjaninska fabrika je pokazala izuzetan učinak i kvalitet te je ovo proširenje rezultat našeg poverenja u ovu fabriku kao i našu posvećenost da što bolje opslužujemo naše kupce u regionu u kom posluju. Srbija postaje sve važnija kao središte automobilske industrije, što odražava i naše povećano prisustvo u zemlji – rekao je Pjer Bule, iz kompanije „Novares“.\nTagoviNovares oglasi za posao Posao\nIndustrija ulja Dijamant raspisala konkurs za posao\nAgencija Gsigma oglasila prodaju dvosobnog stana na Bagljašu (Foto)


Sutra svečani početak koncesije BG aerodroma\nTanjug 12. februara 2019. 12:02\nBEOGRAD – Kompanija Vansi erports Srbija će sutra svečano obeležiti početak koncesije i preuzimanje upravljanja beogradskim aerodromom „Nikola Tesla“.\nSvečanosti na aerodromu prisustvovaće predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, a očekuju se i ostali najviši državni zvaničnici.\nO planovima za razvoj aerodroma govoriće, na Terminalu 1, generalni direktor „Vansi koncesije“ i predsednik kompanije Vansi erports Nikola Notbar.\nPredstavnici Vlade Srbije, aerodroma „Nikola Tesla“ i francuske korporacije Vansi su, nakon sprovedenog tendera, potpisali 22. marta ugovor o koncesiji na 25 godina za beogradski aerodrom.\nVansi je ponudio da uloži u aerodrom 1,46 milijardi evra, a u ta ulaganja spadaju jednokratna naknada, minimalne godišnje koncesione naknade i kapitalna ulaganja.\nUgovor o koncesiji u Palati Srbija potpisali su ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, glavni izvršni direktor „Vansi koncesije“ i predsednik Vansi erportsa Nikola Notbar, Masimo Bruco iz kompanije „Vansi erports Srbija“ i tadašnji v.d. generalnog direktora aerodroma „Nikola Tesla“ Saša Vlaisavljević.\nFrancuska kompanija je krajem decembra prošle godine uplatila jednokratnu koncesionu naknadu od 501 milion evra za aerodrom „Nikola Tesla“ i time je zvanično preuzela upravljanje beogradskim aerodromom na 25 godina.\nVansi je uplatio prvih 501 milion evra i taj novac je, kako je tada najavljeno, na ime dividende raspoređen u budžet Republike Srbije u iznosu od 417 miliona evra, dok je ostatak od 84 miliona evra pripao malim akcionarima.\nGodišnja koncesiona nakada će iznositi između 4,4 miliona evra do 15,1 miliona evra i uplaćivaće se u narednih 25 godina u zavisnosti od ostvarenih reuzltata.\nVansi erports se, takođe, obavezao da će uložiti u razvoj infrastruktre ukupno 732 miliona evra, a neke od najvažnijih investicija: u prvih pet godina biće izvršena sanacija i rekonstrukcija glavne poletno-sletne staze, izgradnja umetnute poletno-sletna staze, izgradnja novih rulnih staza i rekonstrukcija pomoćnih, kao i izgardnja brzih izlaza sa piste, rekonfiguracija terminala i izgradnja novih objekata i unapređenje sistema.\nObaveza Vansi je da u narednih 25 godina broj putnika poraste godišnje tri puta odnosno sa 5,3 miliona na 15 miliona, a broj aviooperacija da se duplira sa 59.000 na 120.000, koliko se očekuje.\nDržava Srbija ostaje vlasnik aerodroma „Nikola Tesla“, tako da je Vansi samo preuzeo upravljanje aerodromom na 25 godina.\nKoncesiona naknada od 501 milion evra je uplaćena aerodromu „Nikola Tesla 21. decembra preko Poštanske štedionice, a istog dana je u Vladi Srbije direktorka Direktorata za civilno vazduhoplovstvo Srbije Mirjana Čizmarov uručila direktoru preduzeća Vansi erports Srbija doo Nikolasu Brusu sertifikat aerodromskog operatera.\nVansi se obavezao da neće otpuštati radnike i da u naredne tri godine neće povecavati takse na aerodromu.\nMinistarstvo finansija je najavilo da će deo uplaćenog novca biti iskorišćen za vraćanje starih dugova koje je ostavila prethodna vlast, a deo za velike infrastrukturne projekte u budućnosti.\nTo je, inače, najveća koncesija koja je ikad sprovedena u Srbiji.\nSredstva za ulaganje u beogradski aerodrom će obezbediti „Vansi erports Srbija d.o.o.“ kao koncesionar, a tom velikom investicionom programu doprineće i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), koja je obezbedila kredit u iznosu do 72 miliona evra i sindicirani kredit od 110 miliona evra.\nVansi je jedan od najvećih aerodromskih operatera u Evropi, koji posluje u 12 zemalja sveta sa 45 aerodroma.\nMreža aerodroma kompanije Vansi erports je u četvrtom kvartalu 2018. godine opslužila blizu 48 miliona putnika, što je porast od 7,2 odsto u odnosu na isti period 2017. godine.\nU celokupnoj (finansijskoj) 2018. godini, Vansijeva mreža je opslužila 240 miliona putnika.\nAerodrom „Nikola Telsa“ će biti centrala Vansija u jugoistocnoj Evropi, sa kojeg će razvijati svoj međunarodni saobraćaj, a naročito interkontinentalne letove.\nU Srbiji, promet na beogradskom aerodromu ‘Nikola Tesla“, koji je kompanija Vansi erports preuzela krajem decembra 2018. godine na 25 godina, porastao je u četvrtom kvartalu za dva odsto na 1,2 miliona putnika.\nTokom čitave godine, saobraćaj na beogradskom aerodromu porastao je za 5,4 odsto na 5,6 miliona putnika.\nU Rojtersovom tekstu podsećaju da je Vansi erports 27. decembra prošle godine potpisao ugovor o preuzimanju 50,01 odsto akcija u londonskom aerodromu Getvik.\nDogovor o Bregzitu i profiti kompanija obradovali Volstrit\nBELEX indeksi nastavili rast, promet pao


Simić, Radojević i Vitošević: Vakcinacija pouzdano sredstvo za očuvanje zdravlja i oporavak ekonomije | Radio Kosovska Mitrovica\nSimić, Radojević i Vitošević: Vakcinacija pouzdano sredstvo za očuvanje zdravlja i oporavak ekonomije\n1. March, 2021 14:13 |\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić, gradonačelnik Severne Mitrovice Milan Radojević i rektor Prištinskog univerziteta u Kosovskoj Mitrovici Zdravko Vitošević uputili su apel građanima da se što pre vakcinišu kako bi se sprečilo dalje širenje koronavirusa.\nIgor Simić podsetio je da su Srbi jedini narod koji u ovom trenutku može da bira koju će vakcinu primiti.\n„Iz defanzivnog položaja idemo u ofanzivni. Kao neko ko se vakcinisao i već preležao kovid 19 pozivam sve građane da se masovno odazovu pozivu na vakcinaciju i iskoriste priliku, jer zahvaljujući Kancelariji za Kosovo i Metohiju omogućen je i prevoz do punktova za vakcinaciju u Raški, Kuršumiji i Bujanovcu. Na taj način svi zajedno ćemo zaštiti sebe, svoje porodice, društvo ali i stvorimo uslove da se nastavi sa normalnim životom kako građana, tako i privrede“, poručio je Simić.\nOn je dodao da je „nemoguće planirati budućnost, budžet… ako nemamo jaku privredu“.\n„Nećemo imati jaku privredu ukoliko se ne vakcinišemo i napravimo bedem odbrane prema koronavirusu“, zaključio je Simić.\nIstog mišljenja je i gradonačelnik Severne Mitrovice Milan Radojević.\n„Vakcinisanjem ćemo pomoći ekonomiji u našem gradu. Želimo da izbegnemo trenutna ograničenja koja su na snazi kada je u pitanju radno vreme ugostiteljskih objekata a i građevinske firme otežano rade. Da bi smo se što pre vratili u normalu, da bi mogla ekonomija nesmetano da se razvija, potrebno nam je da se svi vakcinišemo kako bismo iz ove bitke izašli kao pobednici“, naglasio je Radojević.\nI Zdravko Vitošević pozvao je građane Kosova i Metohije da se što pre vakcinišu.\n„Vakcina je jedino pouzdano sredstvo i metod kojim možemo da očuvamo zdravlje. Jedini metod koji će, očuvanjem našeg zdravlja, omogućiti nesmetano funkcionisanje našeg Univerziteta. Pozivam sve građane, nastavnike, saradnike, studente da se odazovu pozivu za vakcinaciju i da na taj način sačuvaju svoje ali i zdravlje svojih najbližih“, poručio je Vitošević.


Zemlja naših snova - InfoVranjske\nZemlja naših snova\nPosle decenija prinudne podeljenosti, Albanci raspravljaju o tome koliko su različiti\nNa jugu Albanije je topao letnji dan, i grupa prijatelja sedi u kafiću na obali mora. Erleta, ćerka kosovskog disidenta, i Tomi, rođen u Tirani, imaju dosta toga zajedničkog.\nIpak, kao što je na Balkanu već uobičajeno, ne uspevaju da se slože kada razgovaraju o prošlosti. Tomi smatra da je nekadašnji komunistički režim u Albaniji bio neuporedivo represivniji nego što je to bio slučaj sa režimom Josipa Broza Tita u Jugoslaviji. Erleta se ne slaže.\n„Siromaštvo i glad su bili sveprisutni u komunističkoj Albaniji“, nastavlja Tomi, „dok su ljudi na Kosovu imali pravo da poseduju privatnu imovinu, ispovedaju veru ili emigriraju na Zapad, ako to požele.“\nMeđutim, Erleta tvrdi da stepen represije ne može da se meri samo materijalnim dobrima. „Pokušaj da uživaš u stolu prepunom hrane dok te neko bez prestanka udara u lice“, odgovara ona, tražeći pogodno poređenje da opiše represiju kojoj su bili izloženi Albanci na Kosovu. „I nemoj da nas nazivaš Kosovarima“, dodaje ona. „Mi smo takođe Albanci.“\nŽustra rasprava dvoje prijatelja podseća nas na to da je proglašenje nezavisnosti Kosova, 2008. godine, posle dugotrajne borbe Kosovara protiv srpske uprave koju su Albanci zdušno podržavali, dovelo do otvaranja pitanja o identitetu nove države i o tome da li se i koliko ona razlikuje od Albanije.\nPokušaje promovisanja osobenog kosovarskog identiteta mnogi doživljavaju kao nešto nametnuto i izveštačeno. Ali ima i onih koji pokazuju spremnost da takav identitet prihvate. U svakom slučaju, to je veoma aktuelna tema u Prištini, Tirani i Skoplju, kako među intelektualcima i političarima, tako i među običnim ljudima.\nKoreni pitanja kosovskog identiteta sežu u prošlost do Prvog balkanskog rata, 1912. godine, kada su Srbija, Crna Gora, Grčka, Rumunija i Bugarska zauzele poslednje teritorije koje je Osmansko carstvo kontrolisalo na Balkanu.\nLondonskom mirovnom konferencijom iz 1913. godine, Makedonija je podeljena između pobednika i stvorena je nezavisna Albanija.\nMada su ih i dalje povezivali zajednički jezik i istorijsko nasleđe, Albanci u Albaniji i Albanci na Kosovu su bili podeljeni državnom granicom.\nOva podela je posle Drugog svetskog rata postala još čvršća. Dve države, u kojima su Albanci živeli, prihvatile su sasvim različite ideologije. Albanija je ostala verna tvrdokornoj staljinističkoj filozofiji, pa je granica između Jugoslavije i Albanije bila praktično hermetički zatvorena od 1948. do 1991.\nNi posle raspada Jugoslavije, za vreme režima Slobodana Miloševića u Srbiji, kosovski Albanci nisu mogli lako da prelaze granicu. Zbog toga, Albanci sa dve strane granice gotovo pola veka nisu bili u prilici da komuniciraju.\nIzolacionistički režim Envera Hodže u Albaniji nastojao je da izbriše gotovo sve aspekte tradicionalne albanske kulture. Najveći deo stanovništva je živeo u nemaštini, bez mogućnosti da zadovolji i najosnovnije potrebe.\nRobert Elsi, bivši nemački diplomata koji već dugo prati zbivanja na Balkanu, smatra da su stanovnici Kosova uživali izvestan prosperitet u poređenju sa Albanijom, i pored toga što je Kosovo bilo najsiromašniji region bivše Jugoslavije.\nIpak, kosovski Albanci su bili izloženi stalnoj političkoj i kulturnoj represiji iz Beograda. Jedna od posledica represije je to što su se, kao zajednica, više povukli u sebe i ostali bliži tradicionalnoj kulturi nego što je to slučaj sa Albancima u Albaniji.\nRAJ JE SA DRUGE STRANE\nZa većinu kosovskih Albanaca koji su odrastali u bivšoj Jugoslaviji, Albanija je predstavljala proleterski raj koji su poznavali samo preko propagandnih slika emitovanih iz režima Envera Hodže.\n„Albaniju smo doživljavali kao zemlju naših snova […] to je bila nezavisna država i njom nisu upravljali drugi, kao što je bio slučaj sa nama i Srbima“, kaže Sefer, iz Prištine.\nOn je najveći deo devedesetih godina proveo u egzilu, vodeći jedan albanski klub na periferiji Liona, u Francuskoj, i izdajući časopis Put slobode.\n„Sve što smo znali o Albaniji zapravo je bila propaganda koju je režim emitovao preko Radio Tirane“, seća se on. „Albanija je za nas bila slobodna zemlja, nezavisna od ruskih i američkih uticaja, zemlja u kojoj su slobodni ljudi mogli da razviju svoju zastavu.“\n„Kada su prvi put otputovali u Albaniju, početkom devedesetih godina, moji prijatelji sa Kosova su ljubili zemlju“, dodaje on.\nSeferov časopis je hvalio Hodžu kao „velikog patriotu“. On kaže da su mu se oči otvorile tek u drugoj polovini devedesetih, kada je u Albaniju dospeo kao izbeglica.\n„Pravu Albaniju smo upoznali u vreme egzodusa 1999. godine, kada je nas više od 600 000 pronašlo utočište [u Albaniji] i kada smo sopstvenim očima videli bedu u našoj zemlji iz snova“, seća se on.\n„Kada smo se malo bolje upoznali, shvatili smo da ništa ne znamo jedni o drugima.“\nAli nisu samo kosovski Albanci živeli u zabludi o svojim etničkim sunarodnicima. Albanci u Albaniji su gajili slične iluzije o svojim rođacima sa druge strane granice.\n„Smatrali smo ih srećnicima [kosovske Albance] jer su ekonomski bili daleko napredniji od nas“, seća se Julijan. Njegova porodica vodi poreklo iz Mitrovice, na severu Kosova, ali on je rođen i odgajan u jednom selu u blizini mesta Fijer, u centralnoj Albaniji.\nJulijanova porodica se preselila u Albaniju posle Drugog svetskog rata, bežeći od srpske represije. Tamo su zaključili da ih albanski komunistički režim tretira još gore nego što su to činili Srbi.\n„Nismo mogli da izađemo iz sela, a kamoli da putujemo u evropske metropole, kao što su to činili ljudi iz bivše Jugoslavije“, seća se Julijan. „Takođe, ljudi [na Kosovu] su imali verske slobode, dok je moja majka morala krišom da pravi kolače za Eid. Ako bi nas otkrili, morali smo da trpimo posledice.“\nJednom prilikom je Julijanova porodica internirana u logor u močvarnoj oblasti Dermeneš. Jedan od njegovih stričeva je pogubljen kao politički disident. Porodica nije imala pristupa visokom obrazovanju i živeli su u siromaštvu i strahu sve do propasti komunističkog režima, 1991. godine.\nJulijan se seća koliko je čeznuo za trenutkom kada će po prvi put posetiti Kosovo jer je verovao da će to biti kao odlazak na Zapad. „Ali onda je usledilo razočaranje“, dodaje on.\nŠokirao ga je teror koji su trpeli mnogi kosovski Albanci za vreme Miloševićevog režima. „Shvatio sam u kakvoj policijskoj državi žive – uvek u strahu za goli život“, objasnio je. „Osim toga, izgledali su drugačije, kao da su neki drugi narod.“\nFatos Lubonja, albanski pisac i bivši politički disident koji je veći deo mladosti proveo u Hodžinim gulazima, kaže da su različite istorije kosovskih Albanca i albanskih Albanaca posle 1912. godine doprinele formiranju njihovih različitih identiteta.\n„Kosovski Albanci su se u jednom periodu više osećali kao Jugosloveni nego kao Albanci“, kaže Lubonja. „Za nacionalno buđenje je i tamo [na Kosovu] bilo potrebno neko vreme.“\nDanas je putovanje od Tirane do Prištine novim autoputem sa četiri trake prijatno iskustvo. Pre samo desetak godina, takvo putovanje je bilo nezamislivo.\nJoš manje je bilo zamislivo da će nezavisnost Kosova priznati 63 zemlje, uključujući SAD i 22 od 27 članica Evropske Unije.\nNedžmedin Spahiju, profesor političkih nauka na Univerzitetu u Prištini i autor knjige Stvaranje nacije Kosovara, smatra da su kosovski Albanci i albanski Albanci razvili različite identitete.\n„U smislu etničke pripadnosti, mi imamo isti identitet jer govorimo istim jezikom i imamo zajedničke tradicije“, kaže on. „Ali naše istorije se razlikuju, i to je proizvelo dva osobena identiteta koji u političkom smislu stoje svaki za sebe.“\nSpahiju kaže da je Kosovo neobično u tom smislu što se nacionalni identitet stvara tek nakon što je zemlja proglasila nezavisnost – a ne obrnuto. „Napravili smo državu pre nego što smo se oblikovali kao nacija“, kaže on.\nSa sopstvenom zastavom, državnom himnom i drugim simbolima, „napredujemo ka stvaranju nacije Kosovara, koju će činiti ne samo Albanci, nego i ostale etničke manjine“, predviđa on.\n„Kada smo u vreme vazdušne kampanje NATO prvi put stupili u kontakt sa kosovskim Albancima, brzo sam shvatio da smo slični – ali sa prolaženjem vremena primećivao sam sve više razlika“, kaže Mustafa Nano, politički komentator iz Tirane.\n„Da ste me pitali 1999. godine, rekao bih da imamo zajednički identitet, ali danas je moj odgovor da se naši identiteti razlikuju“, dodaje on. „To se očituje u našem odnosu prema naciji, prema religiji, prema porodici i državi, kao i u našoj radnoj etici“, dodaje Nano.\nEnver Hodža, koji je poticao sa juga, nametnuo je jezik kojim govore Toski sa juga kao standard u čitavoj zemlji. Zbog toga, korišćenje dijalekta kojim govore Gegi često izaziva otpor.\nU Tirani se kosovski Albanci često doživljavaju kao ljudi koji se drže vrednosti seoskog života i prevaziđene kulture plemenskih klanova, koju je komunistički režim snažno suzbijao u decenijama diktature.\nI kosovski Albanci imaju primedbi na račun Albanaca iz Albanije, za koje smatraju da su manje rodoljubivi nego oni, i da su ravnodušni prema albanskoj stvari.\nU isto vreme, mnogi obični Albanci veruju da su to samo površinske razlike i da najvećim delom počivaju na predrasudama.\nKada je 1999. godine pobegao sa Kosova zbog oružanog sukoba, zajedno sa ženom, majkom i tri ćerke, Murat Rahmani, iz Mitrovice, naselio se u oblasti Vlora, na jugu Albanije.\n„Bio sam zabrinut“, seća se Murat. Znao je samo to da je ovaj region bio u centru nereda koji su se odigrali pet godina ranije, posle propasti piramidalne finansijske šeme.\nMeđutim, bio je iznenađen gostoljubivošću siromašne porodice iz radničke klase, koja ga je primila zajedno sa njegovom porodicom.\n„Zbog razlike u dijalektu, u početku smo imali problema sa sporazumevanjem“, kaže Murat. „Ali brzo smo se prilagodili, i posle nekog vremena smo se osećali kao kod kuće.“ Sada su se vratili na Kosovo, ali svake godine posećuju Vloru.\nMehmet Šušolari, građevinski radnik koji je primio Muratovu porodicu, kaže da njihove porodice u početku nisu mnogo znale jedna o drugoj, ali su na kraju otkrili da su veoma slični.\n„Ovde, u Vlori, veoma malo smo znali o Kosovu“, kaže Mehmet. „Ali živeli smo nekoliko meseci sa Muratovom porodicom, i mada nisu voleli morsku hranu, shvatili smo da smo veoma slični, čak i kada su u pitanju kulinarski termini koje koristimo“, dodao je.\nI među intelektualcima ima onih koji ne misle da postoji poseban kosovarski identitet. „Termin ‚kosovarski identitet` je veštački. Teško je definisati šta je to uopšte – čak i onima koji veruju da to postoji“, kaže prištinski sociolog Škeljzen Malići. „Mada u pogledu na svet postoje izvesne razlike između kosovskih Albanaca i Albanaca s druge strane granice, te razlike nisu dovoljne da bismo govorili o posebnom identitetu.“\n„Kosovarski identitet ne može da bude dovoljno stabilan i snažan, i ne može da ima jasno značenje“, dodaje on.\nKosovski akademik Redžep Ćosja slaže se s takvim mišljenjem. „Oni koji govore o različitim identitetima za kosovske Albance i Albance iz Albanije, ne treba da zaborave da svako ljudsko biće ima sopstveni ‚identitet`“, kaže on.\n„Ista logika bi se mogla primeniti na sva područja koja Albanci naseljavaju i u kojima ljudi imaju svoje mikro-identitete“, objašnjava on. „Ali kada to proširimo na sve Albance, onda ćemo zaključiti da oni imaju jedan zajednički identitet, koji je sastavljen od takvih mikro-identiteta.“\nĆosja smatra da nisu sami Albanci stvorili razlike između sebe, već su im to nametnuli susedi.\nOn ukazuje na različite termine koji postoje u srpskom jeziku za Albanca na Kosovu i Albanca u Albaniji – „Šiptar“ i „Albanac“.\nĆosja kaže da će međunarodna zajednica možda da pokuša da podstakne razvoj zasebnog kosovarskog identiteta iz političkih razloga, „verujući da će to umiriti Srbe“.\nAli on smatra da su Albanci sa obe strane granice „jedan narod, i da svako pretvaranje da se ovde gradi neka nova nacija ili identitet nije samo apsurdno nego i anti-istorijsko.“\n„Dve Koreje su dve države, kao što je bilo i sa dve Nemačke, ali, ako zanemarimo različite političke sisteme, niko nikada nije verovao da su u pitanju dva zasebna naroda“, zaključuje on.\nZa neke Albance na Kosovu, posedovanje novog identiteta nije nešto što podrazumeva radikalnu promenu doživljaja sebe, već nešto što će im omogućiti da obogate svoj već postojeći, albanski identitet.\n„Gradi se nova država sa novom zastavom i granicama, čini se napor da se izgradi novi identitet za kosovske Albance, koji više nije onaj identitet koji su nekada imali“, izjavio je Bujar, novinar iz Prištine.\nU Makedoniji, četvrtinu stanovništva takođe čine etnički Albanci. Mnogi od njih se sada osećaju isključenim iz obe albanske „nacije“, naročito otkako se insistira na zasebnom identitetu Kosova.\n„Kakav identitet ja imam?“ pita se Arben, radnik u farmaceutskoj kompaniji u Tetovu, u zapadnoj Makedoniji. „Jesam li ja Albanac, Makedonac, musliman, ili sam Kosovar, kako nas zovu mnogi u Albaniji?“\nJulijan se slaže. Za mnoge obične ljude poput njega, insistiranje na novom kosovskom identitetu je nešto što deli ljude. „Pre NATO intervencije, svi su tvrdili da su Albanci“, kaže on. „Pošto sada više ne moraju da se bore sa Srbima, počeli su da se svađaju između sebe.“\nMnogi albanski političari smatraju da se do odgovora na Arbenovo pitanje o pripadnosti, bar jednim delom, mora doći kroz priključivanje Evropskoj uniji.\nGovoreći u Prištini prošlog oktobra, albanski premijer Sali Beriša rekao je da je odvojenost Kosova od Albanije ostavila ožiljke, ali su Albanci uprkos tome ostali u suštini jedan narod koji teži zajedničkoj budućnosti u EU.\n„Narod je jedan i jedinstven, i ne postoje dva albanska naroda, kao što ne postoje dva hrvatska ili srpska naroda“, rekao je, dodajući: „Nema svetlije budućnosti koju bi mi Albanci mogli da poželimo nego što je integracija u EU.“


Istražujemo : strana 4 : Južne vesti\nNiš možda ostaje bez novih novogodišnjih ukrasa, ponovo sporan tender\n12:01, 1. 10. 2019.\nTender Parking servisa vredan preko 8 miliona dinara doveden je u pitanje, pa bi Niš i ove godine mogao da ostane bez novih novogodišnjih ukrasa. Naime, u tenderskoj dokumentaciji se nalaze fotografije ukrasa "skinute" sa kataloga nemačke firme, čiji je distributer hrvatska firma Gospodari svjetla , a ovakav postupak preduzeća koja se bave dekoracijom vide kao “štelovanje tendera” zbog čega su uložile žalbu. U Parking servisu ćute o ovom slučaju.\n"Parking servis" ne odustaje - repriza nabavke za boje zbog koje su njihovi službenici bili hapšeni\n10:22, 4. 9. 2019.\nTo što se vodi istraga protiv firme “Pamax” zbog sumnje da je 2017. falsifikovala dokumentaciju i štelovala cene boje za puteve koje su Nišlije platile preko 20 miliona, a naposletku, navodno nisu ni isporučene, nije sprečilo da Parking servis ponovo sklopi ugovor sa njima. Ovo preduzeće je još jednim višemilonskim tenderom tražilo boje koje se po zakonu ne koriste za obeležavanja ulica, a saradnju sa “Pamaxom” objašnjavu najpovoljnijom cenom.\nČlanovi SNS-a iz javnog sektora u radno vreme na stranačkim akcijama\n16:00, 30. 8. 2019.\nPredsednik Opštine Palilula Aleksandar Ždrale, kao i više zaposlenih u javnom sektoru, izašli su usred radnog vremena da učestvuju u akciji Srpske napredne stranke na Paliluli. Kažu da im je tada bila pauza, a izvori "Južnih vesti" iz vladajuće partije da ovo nije prvi put da članovi SNS umesto na radnim mestima za koje ih plaćaju građani, vreme provode na partijskim skupovima.\nDimitrovgrađani daju više od pola miliona dinara za vođenje opštinske Fejsbuk stranice\n11:50, 29. 8. 2019.\nObjavu lokalnih vesti, obaveštenja, saopštenja, najave događaja, ali i promociju vladajuće Srpske napredne stranke na društvenoj mreži Fejsbuk , građani Dimitrovgrada plaćaju 588.000 dinara beogradskoj firmi Goviral , koja je taj posao dobila na tenderu prošle godine. Građani smatraju da je to ogroman novac za posao koji je mogao da radi i neko iz Dimitrovgrada.


PREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da Srbiji nije upućen poziv za prijem izbeglica iz Avganistana, već da potpiše deklaraciju koju je predložila SAD, i koju smo, kaže podržali i potpisali u tišini.\nVučić je to rekao za TV Hepi zamoljen da prokomentariše naslov u listu Danas da je Srbija ponovo stavila prst u oko Americi jer se nije izjasnila na poziv za prijem izbeglica.\nOn je istakao da Srbija nije dobila poziv za prijem izbeglica, ali i da nije potrčko da se izjasnjava odmah, već pošto promisli i sagleda situaciju, pa je tako donela odluku i o deklaraciji, a ne kako je dodao, kada to traže Đlias ili Šolak ili američka ambasada.\n-Samostalno donosimo odluke, ali postoje ljudi koji imaju podanički menatalitet, oni su odusevljeni odlukom Tvitera, istakao je Vučić, isttičući da su odavde pravljeni spiskovi medija koje je tviter označio kao vladine.\nNe daj bože da su oni na tim spiskovima, rekao je Vučić ocenjujući da su u pitanju dvostruki aršini i licemrje, a da politički protivnici nemaju ni ideje ni ideale, već samo zele da se vrate na vlast, pljačkaju narod i ururše Srbiju.\nOn je rekao da to znači i da bi Srbija trebalo sebe ponovo da se stidi i izvinjava svaki dan i ocenio da talibani imaju pristojniji rečnik od mnogih političara u Srbiji i ne prete revansizmom, kao što to čini Jeremić.\nOn je upitao šta je to njima neko učinio ili šta su loše doživeli od vlasti, sem što su porazeni, da bi pretili revanšizmom, a uzivaju u najskupljim hotelima u Crnoj Gori, upadaju u Predsedništvo, prete celoj Srbiji...\nVučić je podsetio i da Srbija nije obeležavala Oluju da se Hrvati ne bi naljutili,da nismo smeli film o Jasenovcu da snimimo toliko godina, poslednji je bio film Marš na Drinu.\nUpitao je št je loše Gaga Antonijević učinio, jer je snimio film o Jasenovcu.\nPrimetio je i da je sam "kriv" zbog gradnje hrama Svetog Save, spomenika Nemanji, kao i zato što će da podigne spomenik Aleksandru Obrenoviću, koji je podigao Hilandar.\nPrimetio je i da nismo bili krivi kada su snimani filmovi o Srbima ubicama i silovateljima, a kada snimamo film o Dari onda je to problem.\nUkazao je i da ništa nije preterano, da je govor Maksa Luburića tonski originalan.\nPovodom teksta u DŽeruzalem postu kaže da su Jevreji bili fer jer su se izvinili, ali da je prvobitni tekst bio delo hrvatske propagande i da je broj stradalih smanjen višestruko jer Jasenovac ne sme da bude svedočanstvo istorije.\n-Šta sam skrivio" je pitanje koje je Gaga Antonijević postavio i to je pitanje za sve koji vode hajku protiv njega", rekao je Vučih i upitao zašto sada nema protesta krvavih glava, a bilo je krvavih košulja.\nZato što nema morala ni ideja, već je samo vlast u pitanju, zaključio je.\nAleksandar Vučić Srbija SAD srbija i sad izbeglice iz Avganistana


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave najavilo je da će od danas započeti postupak javnih, onlajn konsultacija !!! – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave najavilo je da će od danas započeti postupak javnih, onlajn konsultacija !!!\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave najavilo je da će od danas započeti postupak javnih, onlajn konsultacija !!!\nin Aranđelovac 06/02/2018\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave najavilo je da će od danas započeti postupak javnih, onlajn konsultacija u cilju pripreme nacrta izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, a resorni ministar Branko Ružić ukazao je da je unapređenje ove oblasti važno kako zbog evrointegracija, tako i zbog unapređenja ljudskih prava u Srbiji.\n“Na Polaznim osnovama za izmene ovog propisa radilo je nekoliko državnih organa i u njih su ugrađene preporuke nezavisnih, evropskih eksperata. Međutim, vrlo je važno da, pre no što finalizujemo nacrt, dobijemo primedbe, predloge i sugestije koji će dodatno unaprediti postojeći pravni okvir“, rekao je tim povodom ministar Branko Ružić i pozvao sve zainteresovane instutucije i organizacije, nevladin sektor, stručnu javnost i pojedince da se uključe u ovaj proces, saopštilo je ministarstvo.\nMinistar je naglasio da je unapređenje ove oblasti važno za naš evropski put i Pregovaračko poglavlje 23, ali da na to ne treba gledati kao na obavezu, zato što se poboljšanjem ovog propisa unapređuju ljudska prava u Republici Srbiji.\nU postupku analize postojećeg pravnog okvira, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave imalo je stručno-tehničku podršku eksperata SIGMA, koji su kroz svoje analize i komentare doprineli izradi polaznih osnova.\nStručna javnost, nevladin sektor i svi zainteresovani polazne osnove mogu preuzeti sa sajta Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave , a svoje komentare i sugestije mogu poslati na adresu prava.slobode.registri@mduls.gov.rs do 15. februara 2018. godine.\nPrethodna: RTV Sunce – Lista „Narod za bolji Aranđelovac“ u Bukoviku\nSledeća: U kulturnom centru Smederevska Palanka otvorena izložba „Petar Kralj – uloge u pozorištu i na radiju“!!!


Kralja Milana, Terazije i Kolarčeva ulica zatvorene za saobraćaj\nBeta\t 20. oktobra 2016. 08:05\nUlice Kralja Milana, Terazije i Kolarčeva ulica u glavnom gradu biće danas zatvorene za saobraćaj od 9 do 16 časova zbog obeležavanja Dana oslobodjenja Beograda u Drugom svetskom ratu, saopštio je Sekretarijat za saobraćaj Beograda.\nTakodje, biće izmenjene trase pojedinog gradskog prevoza, pa će tako trolejbusi na linijama 19, 21, 22 i 29 saobraćati skraćeno od trga Slavija do terminusa koje imaju kao linije 19L, 21L, 22L i 29L.\nAutobusi sa linija 24, 26, 37 i 44 će ići trasom Trg Republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar Kralja Aleksandra i dalje redovnim trasama, ali će linije 37 i 44 u smeru ka periferiji stajati na stanici na trgu Republike gde inače stoje 24 i 26.\nAutobusi na liniji 31 će u oba smera saobraćati trasom Studentski trg – Trg Republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar kralja Aleksandra – Kneza Miloša – Nemanjina – Slavija i dalje redovnim trasama.\nGrad Beograd danas obeležava 20. oktobar, Dan oslobodjenja od nemačke okupacije u Drugom svetskom ratu pre 72 godine.\nPre podne će predsednik Srbije Tomislav Nikolić i delegacije grada Beograda položiti vence na Spomenik oslobodiocima Beograda na Novom groblju i na Spomenik Crvenoarmejcu.\nDefile učesnika borbe za oslobodjenje, u kojem će učestvovati i pripadnici Vojske Srbije, policije i SUBNOR-a počeće u podne.\nPovodom Dana oslobodjenja biće rekonstruisana Bitka za Beograd, a na platou ispred Skupštine grada u 16.00 će biti otvorena izložba oružja koje su koristili pripadnici Narodno-oslobodilačke vojske Jugoslavije i sovjetske Crvene armije, kao i fotografije iz oktobra 1944. godine.


Biološke i sociološke promene doneće revoluciju u shvatanju odnosa i razmene materije i energije između nas i prostora u kome živimo.\nBy Ana Todosijević\n„Arhitektura postaje posrednik između tela i okruženja.“\n„Arhitektura više nije neživa, ona je definisana prema tome kako odgovara na promene u životnoj sredini, dok istovremeno predviđa promene potreba čoveka.„\nArhitektura više nije neživa, ona je definisana prema tome kako odgovara na promene u životnoj sredini, dok istovremeno predviđa promene potreba čoveka. Naše potrebe se menjaju sa tehnološkim razvojem, a pitanje je vremena kada ćemo početi svesno da menjamo naše telo. Već smo počeli da nadograđujemo sebe – setimo se da u ovome trenutku hiljade ljudi laserskom operacijom koriguje svoj vid. Arhitektura treba da poveže naše nove potrebe sa životnom sredinom i da postane njen neraskidivi deo. Projekat Breeding the future predviđa potpuno organski pristup procesu gradnje. Energija sunca bi aktivirala informacije ugrađene u živu materiju koje bi započele proces samoorganizacije. Svako bi imao lični „biološki generator“ povezan sa telom, koji bi nam omogućio da uzgajamo stvari koje su nam potrebne.


Rasprava o restrukturiranju Javnog preduzeća „Srbijagas“ treba da se vrati u okvir Vlade Republike Srbije i stručne javnosti, tako da se ona postavi na temelje ozbiljnog interesa da se sačuva gasni sektor u zemlji. Naša ideja je da Srbijagas bude integrisana kompanija formirana na pravilima II i III Energetskog paketa, nacionalni brend koji je investiciono sposoban i finansijski konsolidovan, istakao je generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović na današnjoj konferenciji za novinare u Beogradu. Ova vrsta kampanje, koja se protiv Srbijagasa vodi u medijima, nanosi ogromnu štetu reputaciji ne samo kompanije, nego i Republike Srbije, te ja u njoj od danas više ne želim da učestvujem, dodao je Bajatović.\nPolazne osnove za reorganizaciju JP Srbijagas, koje je nedavno predstavilo Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine, slabi finansijsku poziciju Srbijagasa i zapravo gura kompaniju u stečaj. Pored toga, ovaj model može da ugrozi stabilnost snabdevanja domaćeg tržišta gasom, ali i da stvori niz problema u realizaciji gasovoda Južni tok, ocenio je generalni direktor Srbijagasa. Zbog toga se on, pismenim putem, obratio predsedniku Republike, premijeru i prvom potpredsedniku Vlade, kako bi javna rasprava o predlogu restrukturiranja Srbijagasa bila vraćena u Vladu i stručnu javnost, a ne da bude predmet medijskih napisa i jedne medijske satanizacije državne gasne kompanije i njega lično.\nDirektor Srbijagasa je na konferenciji za novinare istakao da ovo preduzeće već dve godine radi plan restrukturiranja preduzeća sa stručnjacima Evropske komisije i konsultantskom kućom BSG, kao i da je u taj posao uključena i sindikalna organizacija Srbijagasa. Cilj jeste integrisana, finansijski konsolidovana kompanija, u kojoj će biti podeljene delatnosti, ali u okviru „Srbijagas“ holdinga. Modeli su samo na prvi pogled slični. Plan Ministarstva je da se iz Srbijagasa u Transgas prebace zdrava preduzeća, a da u a.d. Srbijagas ostane ono što loše posluje i što će ga gurnuti u stečaj. Srbijagas nema nikakvu šansu da preživi uz predloženi plan Ministarstva, kazao je Bajatović navodeći pri tom primer druge faze, koja predviđa izdvajanje transportnog sistema već do kraja ove godine, dok je isti taj posao u drugim zemljama centralne i istočne Evrope trajao 12 do 18 meseci. – Predlog Ministarstva izgleda kao legalizacija bespravno podignutih objekata, po svaku cenu odmah i hitno restrukturirati Srbijagas, bez obzira što efekti tog dokumenta nisu do kraja jasni, a posledice mogu biti ozbiljne, rekao je novinarima direktor Bajatović. Pored vremenskog okvira, koji je apsolutno nerealan, predloženo pravno razdvajanje ima i krajnje neobične postavke, poput toga da budžet Transgasa utvrđuje Srbijagas, ali Srbijagas ne poseduje niti upravlja Transgasom. Takođe, nastavio je Bajatović, ukoliko ne postoji kompenzacija za Transportni sistem, Srbijagas će značajno oslabiti sa finansijske tačke, pa će iskazati oko 20 miliona evra gubitka u godišnjem prihodu iz poslovanja, 70 miliona evra gubitka u neto kapitalu i oko 160 miliona evra gubitka u dugoročnoj aktivi, pojasnio je direktor Srbijagasa. On je ilustrovao i trenutnu finansijsku poziciju, rekavši da kreditna zaduženja kompanije iznose 1,056 milijardi evra, od čega samo dugovanja prema Srbijagasu iznose 670 miliona. Gubitak na supstanci, zbog nerealne cene, je 300, a prema nekim procenama, oni dostižu i 500 miliona evra. Tu su i investicije od 150 miliona, zatim udeo u kapitalu povezanih lica, nepriznate kursne razlike, pozajmice….\n- Najveća tri problema u poslovanju Srbijagasa jesu nerealna cena gasa, neplaćanje i zakasnelo plaćanje gasa, jer ima primera da nam pojedini kupci plaćaju na 290 dana, istakao je direktor i dodao: - Meni se zamera nestručnost a predlaže nam se plan koji je od svih zemalja u centralnoj i istočnoj Evropi, u sličnoj formi, primenjen jedino u Bugarskoj, smatra Bajatović.\nDanašnjoj konferenciji za novinare u Pres centru Tanjuga u Beogradu prisustvovali su izvršni direktori JP Srbijagas i saradnici generalnog direktora, kao i predsednik Jedinstvene sindikalne organizacije preduzeća. Ilustrativna prezentacija, koju je direktor predstavio novinarima, imala je naziv: Srbijagas! Ko je za?\nSukob Južnog toka i protivnika izgradnje\nPlan restrukturiranja Srbijagasa koji je predočilo Ministarstvo energetike gura tu kompaniju u stečaj, može da ugrozi stabilnost snabdevanja domaćeg tržišta gasom, ali i da stvori niz problema u realizaciji gasovoda "Južni tok", ocena je generalnog direktora "Srbijagasa" Dušana Bajatovića.\nOn je upozorio da predlog Ministarstva energetike može stvoriti niz pravnih i političkih problema u realizaciji projekta gasovoda "Južni tok". Prema tom planu, u sve poslove "Srbijagasa" uvodi se tutorstvo Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), a to podrazumeva i određene političke uslove, rekao je on.\n"Novac EBRD obično prate politički uslovi. Neki od tih uslova bi mogli potencijalno da ugroze Južni tok", ocenio je Bajatović i dodao da nije siguran da će ruski partner "Gasprom" rado gledati na te uslove. Prema njegovim rečima, ruske banke u ovom momentu u celini žele da finansiraju projekat "Južni tok", što znači da su preuzele i najveći rizik i da to ne sme da se dovede u pitanje.\nBajatović je kazao i da nije protiv restrukturiranja "Srbijagasa", ali se ne slaže sa planom koji je predložilo Ministarstvo energetike, kao i da je od nadležnih već zatražio da se javna rasprava o tom predlogu vrati u vladu i stručnu javnost, a ne da bude predmet medijskih napisa. On je istakao da "Srbijagas" već dve godine radi plan restrukturiranja i da su u taj program uključeni sindikati, a cilj je integrisana, finansijski konsolidovana kompanija, u kojoj će biti podeljene delatnosti, ali pod kapom "Srbijagasa". Prema njegovim rečima, plan Ministarstva energetike predviđa da se iz "Srbijagasa" u "Transgas" prebace zdrava preduzeća, a da u "Srbijagasu" ostanu firme koje loše posluju, što će ga gurnuti u stečaj.\nBajatović je naglasio da je "Srbijagas" nacionalni brend Srbije i da treba to i da ostane, ali da ni ova vlada nije promenila stav prema toj kompaniji, već i dalje vodi socijalnu politiku. Ukazao je da su najveća tri problema u poslovanju "Srbijagasa" - nerealna cena gasa, neplaćanje i zakasnelo plaćanje za godinu dana, jer ima primera da pojedine javne institucije sa plaćanjem kasne i po 270 dana. On je precizirao da je poslovni gubitak "Srbijagasa" za prošlu godinu 12 milijardi dinara, finansijski gubitak tri milijarde dinara, a ostali gubici 20 milijardi dinara.


Za ljubitelje modnih trendova, pored klupskih Sportina popusta, pripremili smo još mnogo iznenađenja!\nČlanovi kluba koji kupuju više, imaće i veće popuste. Pogodnosti popusta dobijate po principu sabiranja kupovina koje ste obavili u prethodnom periodu.\nBonitetni razred Zajednička vrednost kupovina u RSD Visina popusta\n1. 0 do 9.999 RSD 0%\n2. 10.000 do 29.999 RSD 3%\n3. 30.000 do 49.999 RSD 5%\n4. 50.000 do 74.999 RSD 7%\n5. 75.000 do 99.999 RSD 9%\n6. 100.000 do 249.999 RSD 11%\n7. 250.000 do 499.999 RSD 15%\n8. iznad 500.000 RSD 20 %\nBonitetni period, u kojem možete sabirati vrednosti kupovina uz karticu pogodnosti Sportina Group traje od 1. januara do 31. decembra. S novom kalendarskom godinom ukupna vrednost kupovina se vrati na 0 (nulu), a popust koji ste dobili u prethodnoj godini važi u godini koja je u toku, ako u njoj ne postignete veći popust. Dakle, ako ste u 2011. godini dostigli 5. bonitetni razred, u 2012. godini ćete kupovati s popustom od 9% ili većim, ako u 2012. godini dostignete viši bonitetni razred. U 2013. godini kupovaćete sa popustom koji pripada bonitetnom razredu koji ste dostigli u 2012. godini itd.\nAkcije samo za imaoce kartice\nPored redovnog popusta na kartici, za imaoce kartice pripremamo posebne akcije. Jednom do dva puta u sezoni samo za članove kluba pripremamo efektnu i atraktivnu akciju, u kojoj kartica pogodnosti omogućava kupovinu odeće i obuće uz 20%, ili čak 30% popusta. O ovakvoj akciji članove kluba Sportina Group obaveštavamo e–vestima ili SMS/MMS porukama, pa vas pozivamo da nam u pristupnoj izjavi poverite i vašu mejl adresu i broj mobilnog telefona.\nPored svih pogodnosti koje imaoci kartice kluba Sportina Group imaju na izabranim prodajnim mestima, sa našim poslovnim partnerima pripremamo nova, zanimljiva iskustva za članove kluba - brojna prijatna iznenađenja i pogodnosti.\nUstanička 12g, objekat 7, 11000 Beograd, Srbija


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Feb.2020, 05:30\nPrema procenama Međunarodne asocijacije avio-prevoznika (IATA) avio-kompanije iz azijsko-pacifičkog regiona zbog epidemije koronavirusa izgubiće 27,8 milijardi dolara, dok će se potražnja za avio-kartama u tom regionu smanjiti za 13 procenata.\nS obzirom na to da je procena rasta projektovana na 4,8 odsto, ukupni pad profita iznosiće 8,2 procenta, saopštila je IATA.\nPo tom scenariju, gubitak prihoda iznosiće 27,8 milijardi dolara za avio-kompanije u azijsko-pacifičkoj >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << regiji. Najveće gubitke zabeležiće kompanije iz Kine, čiji se pad profita samo na domaćem tržištu procenjuje na 12,8 milijardi, prenosi RTS.\nB92: Teška godina za avio-kompanije: Zbog koronavirusa gube 30 milijardi dolara


РАСПОРЕД КОНТРОЛНИХ ДАТИ НА ПОЧЕТКУ ГОДИНЕ – ГСПРС Независност\nРАСПОРЕД КОНТРОЛНИХ ДАТИ НА ПОЧЕТКУ ГОДИНЕ\nНасловна/Новости/Актуелно/РАСПОРЕД КОНТРОЛНИХ ДАТИ НА ПОЧЕТКУ ГОДИНЕ\nNovine u ocenjivanju u osmoletkamа\nUčenici, ali i njihovi roditelji, već na početku svakog polugodišta znaće tačan raspored pismenih i kontrolnih zadataka za sve predmete. Raspored mora da bude okačen na oglasnoj tabli ili na sajtu škole najkasnije do kraja treće nastavne nedelje u svakom polugodištu.\nKroz ocene učenika, ocenjuju i nastavnike\nUkoliko na pismenom više od polovine učenika jednog odeljenja dobije nedovoljnu ocenu, pismeni će morati da bude poništen, a nastavnik je u obavezi da organizuje dopunsku nastavu za đake – samo su neke od novina koje podrazumeva nedavno usvojeni novi pravilnik o ocenjivanju u osnovnim školama, koji je na snagu stupio početkom novembra.\n– Plan pismenih i kontrolnih zadataka mora da bude javan, a utvrđuje ga i potpisuje direktor na predlog odeljenskog veća. Svaki nastavnik je dužan da obavesti učenike koje nastavne oblasti će biti na kontrolnom ili pismenom pet dana pre provere. Konačno, kroz ocene učenika procenjuje se i efikasnost u radu nastavnika.\nStari pravilnik pregazilo vreme\nPrimena u praksi Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja (koji je usvojen 2009. godine) podrazumeva i izradu brojnih pratećih dokumenata. Jedan od njih je novi pravilnika o ocenjivanju učenika u osnovnim školama, koji je zamenio stari usvojen još pre dvadeset godina, koji je vreme pregazilo.\nZnačajan pokazatelj uspeha u radu prosvetnih radnika je i završni ispit, to jest mala matura. Ukoliko kod jednog nastavnika imamo loše ocene učenika i loše urađenu malu maturu, to je signal upravi škole da mora da reaguje i da nastavnik nešto mora da menja u svom radu – kaže za „Blic“ Eleonora Vlahović, savetnik u Zavodu za unapređenje obrazovanja i vaspitanja.\nPravilnikom je predviđeno i da učenici u osnovnim školama mogu da imaju najviše jednu pismenu proveru u toku dana, a dve u nastavnoj nedelji. Osim toga, ubuduće predmet ocenjivanja neće biti samo pismeno i usmeno odgovaranje učenika, što vodi učenju lekcija napamet, već će đaci ocene dobijati i učestvovanjem u debatama i diskusijama, na osnovu dobrih rezultata na takmičenjima, pisanjem eseja, učešćem u raznima projektima…\n– Sve aktivnosti učenika mogu da budu ocenjene i svako dete mora da ima četiri ocene iz svih predmeta tokom godine. Ukoliko učenik nema dovoljan broj ocena, ne može se utvrditi završna ocena. One učenike koji redovno dolaze na časove, pohađaju nastavu i izvršavaju školske obaveze, a nemaju propisani broj ocena u polugodištu, nastavnik je dužan da oceni na posebno organizovanom času u toku polugodišta – nastavlja naša sagovornica.\nOvim dokumentom definisana je i obaveza škole da redovno obaveštava roditelje o uspehu učenika. Svaki odeljenski starešina dužan je da blagovremeno, najmanje četiri puta godišnje, obaveštava roditelje ili staratelje učenika o postignućima učenika, napredovanju, motivaciji za učenje, izostancima iz škole.\nPravilnik je doneo i neke novine što se tiče ocenjivanja vladanja učenika. Ocena iz vladanja od šestog razreda ulazi u prosek, što znači da utiče na opšti uspeh učenika.\n– Na zaključnu ocenu iz vladanja utiče više faktora, a to su redovnost u pohađanju nastave, odnos prema drugim učenicima, prema školskoj imovini, zaposlenima, izrečenoj vaspitnoj ili vaspitno-disciplinskoj meri – zaključuje naša sagovornica.\nJedan iz vladanja, što automatski znači i izbacivanje iz škole, sledi za one učenike koji neopravdano izostanu sa nastave više od 25 časova, ugrožavaju prava i bezbednost drugih učenika, zatim zaposlenih u školi, ne prihvataju odgovornost za svoje ponašanje i ne popravljaju ga, uništavaju školsku imovinu i imovinu učenika.


Njemačke firme zbog sankcija Rusiji gube milijarde evra – ASinfo Portal\nNjemačke firme zbog sankcija Rusiji gube milijarde evra\nMOSKVA/BERLIN, Skoro 97 odsto njemačkih firmi koje posluju u Rusiji ocjenjuju američke sankcije uvedene Moskvi kao negativne ili uglavnom negativne, uz upozorenje da je šteta u poslovanju već dostigla milijarde evra.\nNovo istraživanje u kome su učestvovala 193 njemačka preduzeća aktivna u Rusiji pokazuje da bi svaka druga firma bila ozbiljno pogođena novim američkim sankcijama, a dvije trećine smatraju da bi im promet osjetno pao.\nNa pitanje – šta učiniti ako SAD uvedu nove sankcije Rusiji, njemačka preduzeća predlažu dvije mogućnosti:\nOstati u dijalogu sa Amerikancima, kako bi se možda spriječilo uvođenje sankcija.\nAko to ne bi funkcionisalo, njemačka preduzeća se nadaju da će Vlada u Berlinu uvesti “protivmjere”.\nOko tri četvrtine preduzeća izjasnilo se u tom smislu, a slično mišljenje zastupao je i savezni ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel u jednom novinskom intervjuu, navodi “Dojče vele”.\nNJemačka i EU moraju štititi evropska preduzeća da im sankcije ne naštete, smatraju preduzetnici.\n“Probleme koje je stvorila politika, na primjer u vezi sa Ukrajinom, neka politika i rješava i neka ne opterećuje ekonomiju”, poručuje direktor njemačke trgovinske komore AHK u Moskvi Matijas Šep.\nNovim američkim sankcijama bila bi pogođena njemačka preduzeća, a ne američka, upozoravaju njemačke kompanije.\nTako su američke banke tokom proteklih godina, uprkos sancijama, povećale svoj udio na ruskom tržištu – na štetu njemačkih banaka koje su izgubile svoj dio, ističu u njemačkoj trgovinskoj komori u Moskvi.\nIstovremeno, sankcije su dovele do toga da su azijske zemlje, naročito Japan i Južna Koreja, ojačale svoju poziciju na ruskom tržištu. Srna\nProsječna plata u Centralnoj banci BiH viša od 2.200 KM\n„ABC finance“ odustao od kupovine kredita „Sinergije“


Nećemo kritikovati, nego nuditi rješenja\nJoš samo dva dana je ostalo za predizbornu kampanju u Crnoj Gori do nedjeljnih parlamentarnih izbora. U međuvremenu politički protivnici se sve manje štede.\nNa završnoj konvenciji koalicije Evropska Crna Gora – Milo Đukanović, u utorak uveče u Nikšiću, Ranko Krivokapić, lider SDP , manje članice vladajućeg saveza, uputio je još jednu predizbornu žaoku na račun predsjednika Pozitivne Crne Gore Darka Pajovića.\n"Ovaj iz narandžastih je rekao da nikada nije bio sa nama i da 23 treba da bačimo i da će početi raj. E, bogomi tačno prije 10 godina na jednoj listi koja se tada zvala 'Za evropsku Crnu Goru, Milo Đukanović' malo smo promijenili, kao što vidite skoro ništa, on je stajao ođe kao kandidat za poslanika, na 70-om mjestu i skandirao Milu Đukanoviću", rekao je Krivokapić.\nLider Pozitivne Darko Pajović u dosadašnjim medijskim nastupima otvoreno je govorio o tome kako je početkom 2000-ih bio aktivista mladih Socijaldemokrata, ali ne i član te partije.\nOptužbe Ranka Krivokapića kako je od javnosti skrivao da je prije 10 godina bio na izbornoj listi vladajuće koalicije DPS i SDP nije želio do komentariše. Sve će, prema njegovim riječima, biti poznato u četvrtak na završnoj konvenciji 'Pozitivaca' u Podgorici.\n"Što se argumentacije koju vi očekujete tiče, ipak bih to ostavio za sjutra veče, da saopštim pred našim pristalicama na Stadionu malih sportova u Podgorici. Nema nikakvog razloga za nervozu ljudi iz vladajuće klase. Petnaestog oktobra oni će otići kući kao građani, samo će im biti ukinute beneficije, službeni automobili i sav onaj luksuz koji su godinama koristili. I zato kažem, što se tiče Pozitivne Crne Gore nemaju apsolutno nikakvog razloga za toliku nervozu koju ispoljavaju ovih dana", poručio je Pajović.\nPrelazak u redove Pozitivne\nPajović se šturo osvrnuo i na Krivokapićevu opasku kako su stavovi izrečeni 2002. na predizbornim skupovima vladajuće koalicije, koja je nastupala pod sličnim sloganom 'Za Evropsku Crnu Goru“, identični današnjim stavovima te koalicije i kako joj je Pajović tada aplaudirao a sada je kritikuje.\n"Sve vezano za tu izbornu kampanju i ko je kome tu aplaudirao i ko je iza koga sjedio i ko je gdje bio, ja ću saopštiti sjutra veoma transparentno cijeloj crnogorskoj javnosti uz sve dokaze koje ja imam", rekao je Pajović.\nNovosnovana stranka na crnogorskoj političkoj sceni, Pozitivna Crna Gora od svog osnivanja a posebno posljednjih dana učestalo je na tapetu čelnika vladajuće koalicije Mila Đukanovića i Ranka Krivokapića.\nPolitički analitičari to tumače jasnim pokazateljom da je ta partija, umjerenim nastupom i neagresivnom retorikom, sa nedvosmislenim stavom prema državnom pitanju, uspjela da animira dio tzv. suverenističkog biračkog tijela, posebno Socijaldemokratske partije, što bi moglo da dovede u pitanje makar apsolutnu izbornu pobjedu vladajuće koalicije.\nU prilog tome ide činjenica da se u Pozitivnoj nalazi nekoliko bivših članova te stranke i da je javno podržava bivši lider Socijaldemokrata Žarko Rakčević. Upravo u tome objašnjenje za napade Socijaldemokrata vidi i Darko Pajović:\n"Ono što je činjenica jeste da mi tačno imamo veliki priliv ljudi iz vladajuće koalicije, tačnije njihovih članova i simpatizera ali ja mislim da je to dobro i za njih, ne samo za nas već i za njih jer oni su našli pravo mjesto. Oni su našli stranku socijaldemokratske, lijeve orijentacije koja vodi računa o svakom građaninu Crne Gore", zaključuje Pajović.\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Komentari Nema komentara u ovom forumu. Budite prvi i dodajte komentar. Izbor urednika Srbija Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Kosovo Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3060)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (998)Sveti Njegoš po Amfilohiju (992)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (925) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (709) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (693)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (666)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (640) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (624) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (617)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u SrbijiNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (77)Sveti Njegoš po Amfilohiju (22)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (22)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (12)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (6)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (6)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Brutalno ubojstvo u Londonu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Dan društvene odgovornosti Štraus Adriatika - Nira Press\nPočetna » Dan društvene odgovornosti Štraus Adriatika\nDan društvene odgovornosti Štraus Adriatika\nKošarkaškim turnirom u kojem je učestvovalo 12 timova zaposlenih u kompanijama u Srbiji obeležen je dan društvene odgovornosti Štraus Adriatika (Donkafe), jednog od vodećih proizvođača kafe na našem tržištu\nNa turniru je trijumfovao tim kompanije Merkator, druga je bila Atlantik Grupa, a treći tim Milšpeda. Prikupljena novčana sredstva biće donirana Udruženju za borbu protiv dijabetesa grada Beograda „Plavi krug“.\nU skladu sa svojom strategijom društveno odgovornog poslovanja Štraus Adriatik je podržao fizičku aktivnost i sportski duh u cilju podrške osobama sa dijabetesom, unapređenja njihovog statusa u društvu i kvaliteta života, a u tome su im se pridružili zaposleni u kompanijama organizovani u timove. Pored domaćina, sportski turnir su svojim učešćem podržale kompanije Atlantik Grupa, Dunav Eksport Import, Jub boje, Merkator S i Milšped, kao i marketinške agencije Dajrekt Media, Egzekjutiv Grup i Kreativa Anlimited. Turnir je održan u „Sportskom selu“ u Deligradskoj ulici, uz podršku teniskog kluba „Viktorija“.


Regionalne Vesti | Srbija\nDnevnik zapadne Srbije je zajednički projekat televizije Telemark i produkcije Glas zapadne Srbije. Emitovaće se svakog radnog dana u\nDnevnik zapadne Srbije je zajednički projekat televizije Telemark i produkcije Glas zapadne Srbije. Emitovaće se svakog radnog dana u 20 časova iz Telemarkovog studija.\nOvaj Dnevnik, ne tako davno, skrenuo je veliku pažnju javnosti kada ga je GZS realizovao iz studija jedne lokalne televizije iz Užica, ali je emitovanje prekinuto nakon pola godine, jer se GZS nije slagao sa mešanjem politike u uredničku koncepciju.\nJelena Knežević, direktorka TV Telemark potvrdila je da će uskoro iz studija ove medijske kuće krenuti emitovanje nove informativne emisije. „U nove pobede krećemo zajedničkim snagama. Nadamo se da će sasvim novi, informativni koncept, osvojiti pažnju naših gledalaca kako zapadne tako i cele Srbije. Ostajemo verni istini i objektivnom novinarstvu“, rekla je Knežević.\nJelena Knežević, direktorka Regionalne Televizije Telemark.\nNikolić predvodi ekipu sjajnih novinara i reportera.\nUrednik Dnevnika biće Gvozden Nikolić, reporter koji je uspeo nemoguće a to je da se sa malom produkcijom iz provincije uzdigne na nacionalni nivo gde se trenutno nalazi u samom vrhu, gledajući rejting emisija svih nacionalnih emitera.\n,,Postigli smo dogovor sa menadžmentom Telemark televizije koji je jako realan i objektivan. U realizaciju ćemo ukljućiti brojne dopisnike iz ovog dela Srbije koji su izrazili spremnost da zajedno sa nama učestvuju u pokretanju jedne jake, informativne emisije koja će težište staviti na lokalne teme u preko dvadeset opština. Spremni smo na taj izazov, jer verujem u ljude sa kojima radim, a bezbroj puta su pokazali visok nivo profesionalizma i objektivnosti. Radićemo kako to nalažu pravila profesije, a prostor ćemo posvetiti običnom, normalnom svetu koji će istovremeno biti i naši najbolji dopisnici i saradnici. Ne želimo da se bavimo spletkarenjem, medijskim blatom koje forsiraju kojekakvi tabloidni mediji i njihovi sateliti koji su, na žalost, pogotovu u Čačku napravili pravu medijsku kaljugu sa najprizemnijim uvredama lažima i klevetama.\nGvozden Nikolić, urednik Dnevnika Zapadne Srbije\n„Spreman sam da stanem takvima na crtu, a naše glavno oružje biće istina, nepodležući pritiscima ni vlasti ni opozicije. Daćemo reč onima koji imaju argumente, a pogotovu rezultate. Biće to nešto potpuno novo, časno i sasvim objektivno gde će biti prilike i da se sučele stavovi, razmene mišljenja i uporede rezultati na svim poljima. Jednom rečju biće to poštena informativna emisija kakva je nedostajala ovim prostorima. Verujem u uspeh, ali ostaviću gledaocima da nas ocene kada dođe vreme. Vidimo se uskoro”, kaže Gvozden Nikolić urednik Dnevnika.\nInformativna emisija pokrivaće najveći deo opština iz regije zapadna Srbija, od Ljiga preko Pešteri i Prijepolja, Priboja na jugozapadu zemlje pa do Bajine Bašte i Ljubovije. Planirano je trajanje od sat vremena u kojem će se ređati najvažnije vesti, direktna uključenja sa terena, gostovanja čak i sučeljavanja na određene teme.\nSA JAMAJKE U ČAČANSKI BORAC


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Ponašanje partija ne ohrabruje buduće kandidate\nGA O IZBORU VDT-a 18. 04. 2014. 13:31 >> 13:32 0\nGA O IZBORU VDT-a\nPonašanje partija ne ohrabruje buduće kandidate\nPonašanje partija i njihov pristup izboru Vrhovnog državnog tužioca nije ohrabrujuće za buduće kandidate i biće interesantno vidjeti ko će se na ponovljeni konkurs prijaviti, smatraju u Građanskoj alijansi.\nPoslanici crnogorskog parlamenta tri puta nijesu izabrali VDT jer nijedan kandidat nije dobio potrebnu većinu.\nGA je, kako je rekao koordinator programa vladavine prava Zoran Vujičić, upozoravala da je izbor kandidata za VDT u startu sužen i da se mnogi iskusni profesionalci, bez mrlje u karijeri, nijesu prijavili predviđajući pristup i krajnji ishod izbora a shvatajući da kvalitet njihove biografije nije glavno mjerilo izbora.\n"Ovakavo ponašanje partija i njihov pristup izboru VDT-a nije ohrabrujuće za buduće kandidate. Biće veoma interesantno vidjeti ko će se na ponovljeni konkurs prijaviti i šta ako se ponovo isti kandidati prijave", rekao je Vujičić agenciji Mina.\nOn je upozorio da se dolazi u pat poziciju i da je Crna Gora već izgubila godinu od kada je VD stanje u tužilaštvu i da je pitanje koliko će još vremena biti izgubljeno.\n"Lideri najvećih partija moraju naći zajednički jezik i pokazati odgovoran pristup ovoj izuzetno važnoj temi u pokušaju da se usaglase o kriterijumima za kandidate koji će biti obostrano prihvatljivi", rekao je Vujičić.\nOn je podsjetio da će parlament odlučiti o izboru VDT-a, ali da bi bilo dobro da se o potencijalnim kandidatima izjasne i strukovna udruzenja i NVO sektor.\nVujičić smatra da bi na taj način kandidature dobile na težini, a suzio se prostor za eventualne partijske trgovine.\n"Izbor VDT-a je u stvari samo prvi korak koji je neophodan da bi krenuli u ozbiljnu reformu kako tužilaštva tako i odlučne borbe u oblastima organizovanog kriminala i korupcije a mi se mučimo i taj prvi korak da napravimo", ocijenio je Vujičić.\nOn je ukazao da je Crna Gora od evropskih partnera već dobila odgovor o razočarenju neizborom VDT-a i slabim rezultatima u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije što je jednim dijelom povezano i sa "VD stanjem" koje dugo traje.\nGrađanska alijansa Vrhovni državni tužilac\n"Vojsku trebalo angažovati tek u vanrednom stanju"\nSredstva za NVO preusmjeriti na otklanjanje posljedica


Crveni križ općine Sanski Most: Akcija dobrovoljnog darivanja krvi povodom Dana nezavisnosti BiH – Crveni križ FBiH\nPovodom obilježavanja 1. marta Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine Crveni križ općine Sanski Most organizirao je akciju dobrovoljnog darivanja krvi.\nNajdragocjeniju tečnost darovali su pripadnici Treće policijske uprave, policijske stanice Sanski Most i Ključ, te sudske policije općinskog suda u Sanskom Mostu kao I ostali građani.\nInače, riječ je o tradicionalnoj akciji koja se održava svake godine povodom obilježavanja ovog važnog državnog praznika. Krv je darovao značajan broj policajaca iz Sanskog Mosta i Ključa, a treba naglasiti kako su akcije organizovane i u drugim općinama Unsko-sanskog kantona.\nPredsjednik sekcije dobrovoljnih darivalaca krvi organizacije Crvenog križa općine Sanski Most Mensur Seferović zahvalio je pripadnicima policije na veoma dobroj saradnji istakavši kako će zalihe krvi prikupljene na ovaj način imati veliki značaj. On je potvrdio kako je sa ppolicijskim djelatnicima saradnja na izuzetno visokom nivou te da se više puta godišnje organizuje ovakva akcija.\nPolicija na ovaj način želi uputiti poruku javnosti da je dio zajednice i uvijek na usluzi svojim sugrađanima. Zahvaljujući prikupljenim zalihama krvi biće omogućena pravovremena i kvalitetna medicinska usluga i spašavanje života unesrećenih – poručio je Seferović.\nIz ove općinske organizacije zahvalili su svima koji su na bilo koji način pomogli, podržali i dali svoj doprinos za realizaciju ove akcije, prije svega dobrovoljnim darivaocima krvi.


Vesti online / Vesti / Hronika / Lukin otac: Oprostio sam ubici svoga sina\n"I pre nego što sam kročio na Brankov most i počeo tihi štrajk, i pre hapšenja osumnjičenih - ja sam ubici već oprostio", kaže Bojan Jovanović, otac Luke Jovanovića koji je pregažen na Brankovom mostu i ostavljen bez pomoći.\nLukin otac čeka da pogleda Milićeva u oči i kaže svoje na sudu\nMarko Milićev, osumnjučeni da je 25. jula 2014. na Brankovom mostu "kantrimenom" usmrtio Luku, na suđenju je tražio da mu Lukini roditelji sve oproste. Bojanu Jovanoviću, Lukinom ocu, nije bilo dozvoljeno da na tom ročištu bude u sudnici, ali je za "Blic" dao svoj odgovor na molbu optuženog:\n- Još 3. avgusta, kada sam izašao na Brankov most da ukažem da ubica mog sina još nije uhvaćen, vozaču sam bio oprostio. Iako sam osetio nemoć, oprostio sam svima kako bih olakšao dušu. Viđao sam šta neizraženi gnev može da učini od čoveka: ja imam još četvoro dece, nisam želeo da dolazim takav kući - rekao je Jovanović.\nIpak, kaže Lukin otac, kada mu se Milićev bude obratio pred sudom, imaće adekvatan odgovor.\n- Ne želim ništa da govorim pre 20. marta, kada ću svedočiti pred sudom. Tada ću komentarisati i njegovu "odbranu": još nisam dobio zapisnik, i o onome što je rekao sudu saznao sam samo iz medija - objašnjava Jovanović.\nMilićev je u utorak u Trećem osnovnom sudu gotovo dva sata pričao u svoju odbranu. Uglavnom je nizao opravdanja: da ga je zaslepio blic zbog selfija, da je hteo da se prijavi, kao i da je "automobil na koji je naleteo bio neosvetljen i nepropisno parkiran".\nHRONIKA Više bi dobio da je ubio psa\nHRONIKA Slučaj "Kantrimen": Milićev osuđen na 4,5 godine zatvora za Lukinu smrt\nHRONIKA Marko Milićev sproveden u Centrali zatvor\nHRONIKA Predao se odbegli kum Milićeva


31 maj 2012 – Svetski dan bez duvanskog dima – Uplitanje duvanske industrije « Zavod za javno zdravlje, Sombor\n31 maj 2012 – Svetski dan bez duvanskog dima – Uplitanje duvanske industrije\nDuvan ne prestaje da bude vodeći globalni preventabilni uzrok smrti.\nBlizu 6 miliona ljudi svake godine strada od duvana, kroz rak, bolesti srca, bolesti disajnih organa, i dr. Takođe, u vezi sa tim uzrokuje i stotine milijardi dolara ekonomskih gubitaka godišnje.\nAko se nešto hitno ne preduzme, u 21. veku duvan će da ubije milijardu ljudi…\nSvetski dan bez duvanskog dima 2012:\nMešanje duvanske industrije\nAkcije koje je potrebno preduzeti sadrži Okvirna konvencija o kontroli duvana Svetske zdravstvene organizacije. 174 države (plus Evropska unija) obećale su da će zajedno raditi na implementaciji Konvencije.\nOvi napori kontrole nad duvanom sistematski se urušavaju od strane duvanske industrije. U cilju da izbaci iz šina ili oslabi kontrolu nad duvanom, uplitanje duvanske industrije odvija se u nekoliko oblika. To uključuje:\n1. Ometanje političkog i zakonodavnog procesa\nDuvanska industrija je veoma snalažljiva u podrivanju napora vlada da zaštite javno zdravlje. Duvanske kompanije postale su eksperti da kreiraju i koriste rupe u zakonu, kao i da vešto sarađuju sa raznim lobijima koji efikasno utiču na donošenje zakonskih odluka koje njima odgovaraju.\n2. Preuveličavanje ekonomskog značaja duvanske industrije\nZapošljavanje, porezi na doprinose, i drugi pozitivni ekonomski pokazatelji, često se koriste od strane duvanske industrije da pokaže svoj doprinos privredi zemlje. Ali, cifre koje ona pruža ne samo da preuveličavaju ekonomski značaj duvanske industrije, već i ignorišu socijalne, ekološke i zdravstvene troškove izazvane korišćenjem duvana i duvanskih proizvoda.\n3. Manipulisanje javnim mnjenjem da bi zadobila poštovanje\nDuvan je štetan – ali duvanska industrija je razvila niz trikova za manipulaciju javnim mnjenjem. Ulaganjem sredstava u omladinske programe, saniranjem raznih masovnih nesreća, finansiranjem grupa za očuvanje prirode, duvanske kompanije pomeraju fokus pažnje sa svojih štetnih proizvoda na društveno korisne stvari da bi zadobile poštovanje.\n4. Stvaranje podrške preko lažno stvorenih grupa\nPošto je izolovana, duvanska industrija mora da simulira podršku. Duvanska industrija stvara i koristi lažne grupe koje podržavaju njene interese. Tipično, ove grupe se fokusiraju na individualne slobode, navodne ekonomske štete izazvane politikom bez duvanskog dima, ili fingiranu polemiku o pasivnom pušenju.\n5. Diskreditovanje naučnih dokaza\nSejanje semena sumnje na naučne dokaze o šteti izazvanoj duvanom i pasivnim pušenjem, popularna je taktika koju koristi duvanska industrija. U cilju slabljenja legislative kontrole duvana, industrija potpiruje kontroverzne polemike da bi odvratila i zbunila javnost i vlade.\n6. Zastrašivanje vlada sa parnicama ili pretnjama sa parnicama\nPravne pretnje popularna su taktika zastrašivanja vlada koje uvode efektivnu politiku kontrole duvana. Kako domaći sudovi, na osnovu Okvirne konvencije SZO o kontroli duvana, sve više donose odluke protiv duvanske industrije u slučajevima pokrenutim protiv vlade, kompanije koriste i bilateralne trgovinske sporazume da slede države u međunarodnim sudovima, sa ciljem da odvrate druge zemlje od uvođenja efikasnih mera kontrole duvana.\nZemlje članice SZO koje su ratifikovale Okvirnu konvenciju o kontroli duvana obavezale su se na prevazilaženje smetnji duvanske industrije primenom člana 5.3 ovog ugovora, koji kaže da “Prilikom određivanja i sprovođenja svoje javne zdravstvene politike u pogledu kontrole duvana, ugovorne strane delovaće u cilju zaštite od komercijalnih i drugih interesa duvanske industrije u skladu sa nacionalnim zakonom.”\nUgovorne strane okvirne konvencije o kontroli duvana SZO dogovorile su se o načinima zaustavljanja smetnji Duvanske industrije koji se zasnivaju na četiri principa:\n– Postoji fundamentalan i nepomirljiv sukob interesa duvanske industrije i interesa politike javnog zdravlja.\n– Stranke, kada se bave duvanskom industrijom, u cilju unapređenja svojih interesa, treba da rade odgovorno i transparentno.\n– Od stranki koje se bave industrijom duvana u svrhu unapređenja svojih interesa treba zahtevati da rade i deluju na način koji je odgovoran i transparentan.\n– Pošto su proizvodi duvanske industrije štetni, duvanska industrija ne bi trebalo da dobija podsticaje za uspostavljanje ili pokretanje posla.


Veliki dan za srpski turizam u Kini - Novosti - Turistički svet\nKao rezultat višegodišnje saradnje čuvenog pisca iz Kine Chen Denyan (Madam Chen) i Turističke organizacije Srbije (TOS), danas je u Šangaju upriličena konferencija za novinare na kojoj je TOS proglasio Madam Chen za svojevrsnog ambasadora srpskog turizma u Kini. Konferencija je održana u sali koja je bila tesna da primi sve zainteresovane novinare, navodi se u saopštenju TOS.\nInspirativni govor Madam Chen upotpunjen kratkim umetničkim filmovima koje je snimala tokom svojih boravaka u Srbiji, kao i knjiga koju je napisala o Srbiji, privukli su ogromnu pažnju kineskih medija.\nZbog ogromnog interesovanja koji je izazvao ovaj događaj, kao i zbog informacije o viznoj liberalizaciji između Srbije i Kine, impozantan broj značajnih kineskih medija kao što su: "Shanghai daily", "Shanghai Travel times", "Xinmin Evening News", "World Traveller Magazine", "Oriental TV" i "Oriental Radio", odlučili su da urade detaljnije intervjue sa direktorkom TOS-a i Madam Chen.\nOčekuje se velika medijska pokrivenost sa ovog događaja, što bi kao rezultat trebalo da doprinese većoj prepoznatljivosti Srbije kao turističke destinacije u ovoj mnogoljudnoj zemlji, zaključuje se u saopštenju.


Sve veći broj slučajeva korona virusa u Evropi uskoro bi mogao dovesti mnoge bolnice do kraja njihovih mogućnosti, saopštila je Svetska zdravstvena organizacija (SZO).\nProšle nedelje, naime, broj prijavljenih slučajeva korona virusa u Evropi bio je gotovo tri puta veći od onog na vrhuncu pandemije u prvom talasu u martu, rekao je u petak direktor SZO Tedros Adanom Gebrejesus na konferenciji za novinare u Ženevi, dodajući da je istovremeno broj umrlih daleko ispod nivoa iz marta, prenosi AP.\nOn je, međutim, upozorio da se broj hospitalizacija povećava i da u mnogim gradovima prijavljuju da će kroz nekoliko nedelja popuniti kapacitete na intenzivnoj nezi.\nTedros je naglasio taj trend brine SZO, jer će sezona gripa na severnoj polulopti takođe povećati potrebu za bolničkim krevetima.\nRekao je i da bi zemlje trebalo da prihvate jedinstveni pristup kovidu i gripu, s obzirom da se obe bolesti mogu pobediti istom strategijom – distancom, čistim rukama, maskama i dobro provetrenim prostorima.\nTags: Evropski zdravstveni kapaciteti pred limitom, korona virus, SZO\nAzerbejdžan: U sukobima poginulo 60 civila, ranjeno 270