9. Septembra 2020.\tAktuelno, Fojnica\nU okviru projekta “Katunski putevi Crne Gore i Bosne i Hercegovine” koji finansira Evropska unija, 7. septembra 2020. godine u prostorijama Općine Fojnica upriličena je prezentacija Javnog poziva seoskim domaćinstvima katunskih naselja za dodjelu solarnih sistema u svrhu pružanja turističkih usluga.\nJavni poziv je objavljen 01. septembra i trajaće do 15. septembra 2020. godine. Cilj je da se kroz ovu podršku unaprijedi kvalitet turističkih usluga u katunskim naseljima, te ojačaju kapaciteti lokalnog ruralnog stanovništva (30 domaćinstava).\nOstale aktivnosti u ovom projektu uključuju uspostavljanje ruralnih kampova u katunima, postavljanje odmorišta, signalizacije duž staze, kao i promotivne aktivnosti koje će obezbijediti da se potencijalni posjetioci, domaći i ino turisti upoznaju sa uslugama koje se nude na ovom području.\nKatuni predstavljaju značajan resurs za razvoj ruralnog turizma i turističkih proizvoda koji se baziraju na prezentaciji kulturno-historijskog naslijeđa. Imaju specifičnu, tradicionalnu arhitekturu, oslikavaju posebnost života u planinskim krajevima Bosne i Hercegovine i samim tim predstavljaju jedinstven doživljaj za posjetioce. Nalaze se u najatraktivnijim zonama, u blizini planinarskih staza koje posljednjih godina posjećuje sve veći broj turista. Na taj način stočari koji borave u katunima imaju mogućnost da kroz pružanje određenih turističkih usluga, poput smještaja, degustacije hrane i prodaje tradicionalnih proizvoda, ostvare dodatne prihode za svoje porodice. Međutim, mali je broj onih koji su se upuštanjem u ovu vrstu biznisa odlučili na pružanje neke od turističkih usluga, tako da ovaj projekat ima za cilj da uspostavljanjem tematske staze promijeni postojeće stanje.\nOva aktivnost se realizuje u okviru projekta “Katunski putevi Crne Gore i Bosne i Hercegovine” koji finansira Evropska unija kroz program prekogranične saradnje između BiH i Crne Gore i koji ima za cilj unapređenje turističke ponude u BiH kroz valorizaciju katuna. Pored partnera iz BiH, projekat se u Crnoj Gori realizuje u partnerstvu sa vodećim partnerom Nacionalnom turističkom organizacijom Crne Gore i Regionalnom razvojnom agencijom za Bjelasicu, Komove i Prokletije. Vrijednost projekta iznosi 470.000 eura, od čega Evropska unija finansira 400.000 eura. Očekivani završetak projekta je juni 2022. godine.


Mali: Penzionerima sutra po 20 evra, ostalim građanima u sredu i četvrtak | INFO 24\n“Ukupno će oko 5,8 miliona građana Srbije dobiti po 20 evra novčane pomoći države, koje isplaćujemo u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima u cilju ublažavanja posledica pandemije korona virusa. Novac će sutra biti isplaćen za 1.743.929 penzionera, primalaca socijalne pomoći i lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija”, rekao je Siniša Mali.\n“Za ovu meru podrške ukupno je opredeljeno 13,6 milijardi dinara, a isplatom tog novca završavamo isplate u okviru trećeg paketa podrške u ovoj godini”, rekao je ministar Mali i podsetio da je do sada uspešno realizovano tri paketa podrške privredi i građanima Srbije koja su ukupno vredna oko osam milijardi evra, odnosno oko 17 odsto BDP.\n“Podsećam vas i da su penzioneri u septembru dobili po 50 evra novčane podrške, a naši najstariji sugrađani mogu da očekuju još po 20.000 dinara u februaru, kao što smo i predvideli budžetom za 2022. godinu”, naveo je ministar finansija.\n“Stabilne javne finansije i jaka ekonomija omogućile su nam da sve što smo obećali isplatimo bez dana kašnjenja. Merama koje smo sproveli zadržali smo optimizam građana, koji nisu smanjili potrošnju zbog pandemije korona virusa. Pokazali smo da je Srbija jaka i stabilna i da je tu za svoju privredu i građane, kao i da odlični ekonomski rezultati koje postižemo nisu slučajni”, dodao je Siniša Mali.\nMali je podsetio da je Srbija u trećem kvartalu ostvarila stopu privrednog rata od 7,7 odsto, a da će u ovoj godini imati stopu rasta od preko sedam odsto.\n“Ako se tome doda prošlogodišnji rezultat od tek minus 0,9 odsto, jasno je da ćemo imati jedan od najboljih rezultata u Evropi kada je kumulativni rast BDP-a u pitanju. Takođe, naš javni dug je pod kontrolom i ostaće na nivou ispod 60 odsto, a nezaposlenost je na silaznoj putanji, uprkos pandemiji. Sve su to odlične vesti za naše građane, i sjajan pokazatelj ekonomske snage naše zemlje”, zaključio je ministar Siniša Mali.


Konferencije – Evropski pokret u Srbiji\nKonferencije\tadmin\t2017-01-26T12:45:58+00:00\nStručna debata “Srbija i Hrvatska – šta nas očekuje nakon ulaska Hrvatske u EU?”\nKonferencija “Stvarna slika sveta”\nDebata “Da li je proširenje budućnost Evropske unije?”\nNajava: Konferencija “Enlargement in perspective: how do candidate and potential candidate countries perceive accession in the light of the current crisis?”\nKonferencija “Socijalno preduzetništvo – mogućnosti i perspektive” biće održana 26. aprila 2010. godine u Palati Srbija, sala Beograd sa početkom u 10h.\nPanel diskusija “Da li sledi nova gasna kriza?”\nMeđunarodna konferencija “Srbija na putu ka Evropskoj uniji”\nMeđunarodna konferencija “Vizija evropske Srbije”\nMeđunarodna konferencija “Ljubljanska Agenda za novu fazu Procesa stabilizacije i pridruživanja”\nRegionalni okrugli sto “Zemlje Zapadnog Balkana: regionalni odgovor na relevantna pitanja liberalizacije viznog režima“ održan je 18 i 19. maja 2006. godine u Beogradu, u Institutu za međunarodnu politiku i privredu.\nKonferencija “Mladi + tehnologija = ulaznica u Evropsku uniju“ koju u sklopu proslave Dana Evrope organizuju Udruženje “Tehnologija i društvo“, “Institut Mihajlo Pupin” i “Evropski pokret u Srbiji“. Ovaj projekat pomogli su Konrad Adenauer Stiftung, Microsoft za SCG, IEDC, “Bled School of mangement” i Ministarstvo za nauku i životnu sredinu. Na konferenciji se dodeljeuju i nagrade za najbolje internet prezentacije sa konkursa na temu “Srbija – kandidat za EU”.\nIzveštaj sa međunarodne konferencije “Proces integracije mladih u okviru Euroregiona Dunav XXI”\nMeđunarodna konferencija EU i Balkan – Šta posle Soluna?\nSeminar Reforma oružanih snaga – iskustva i izazovi\nProgram simpozijuma: “Best Practises” (Najbolji praktični primeri), u okviru programa USAID-a Serbia Resource Cities Program (SRCP)


Tramp ništa ne razume: Kako su Mogerinijeva i Junker naseli na prevaru ruskih šaljivdžija - Sputnjik Srbija\n06:29 08 Maj 2021\nTramp ništa ne razume: Kako su Mogerinijeva i Junker naseli na prevaru ruskih šaljivdžija\n17:05 19.07.2018 (osveženo 17:12 19.07.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednika Evropske komisije Žan Klod Junkera i šeficu evropske diplomatije Federiku Mogerini prevarila su dvojica ruskih šaljivdžija, Aleksej Stolarov i Vladimir Kuznjecov, koji su ih ubedili da razgovaraju sa premijerom Jermenije Nikolom Pašinjanom.\nKako piše „Politiko“ pozivajući se na „Juronjuz“, jedan od prevaranata se pretvarao da je Pašinjan ubrzo nakon što je pravi Pašinjan u maju položio zakletvu za premijera.\nOni su rekli da je Junker sa njima razgovarao o odluci američkog predsednika Donalda Trampa da se povuče iz iranskog nuklearnog sporazuma iz 2015. godine.\n„Ovo je za sve nas velika briga, a i za mene lično zato što zaista smatram da je velika greška to što je Tramp sinoć uradio“, kazao je navodno Junker tada.\nO Trampu je u razgovoru ponovo bilo reči kada je „lažni“ Pašinjan rekao da SAD vrše pritisak na Jermeniju.\n„Mi moramo iznova da objašnjavamo svet gospodinu Trampu, on ne razume o čemu se radi. Postaraćemo se da bolje razume šta se u Jermeniji događa“, rekao je navodno Junker koji je, kako su kazali, ruskog predsednika Vladimira Putina opisao kao „ličnog prijatelja“.\nNova ruska „zavera“ — misterije ledenih lopti (foto, video)\nStolarov i Kuznjecov su takođe za „Juronjuz“ naveli da su razgovarali sa Federikom Mogerini koja je komentarisala njihove tvrdnje da Jermenija trpi pritisak od susedne Turske i Azerbejdžana, kao i od Rusije.\n„Vi ne živite u jednostavnom okruženju, ali možete sigurno da računate na nas kao prijatelje na koje možete da se oslonite. Tačno je, to je region pun izazova i suočavate se sa različitim vrstama pritisaka i izazova, ali sigurna sam da postoji način da se smire tenzije i pokuša da se pronađe kooperativan pristup“, rekla je, navodno, Mogerinijeva.\nMeđu „žrtvama“ ovih šaljivdžija našli su se mnogi, među kojima pevač Elton Džon, koji je mislio da razgovara sa Putinom, kao i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, kojeg su prevarili da razgovara sa ukrajinskim predsednikom Petrom Porošenkom.\nOni su u maju kazali da su telefonom razgovarali sa tadašnjim ministrom spoljnih poslova Ujedinjenog Kraljevstva Borisom Džonsonom, kada se jedan od njih takođe pretvarao da je Pašinjan.\nšaljivo, Federika Mogerini, Žan-Klod Junker, EU


Kada i kako mogu da zaposlim lica na povremenim i privremenim poslovima?\nUgovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova poslodavac može da zaključi sa: nezaposlenom osobom, zaposlenim koji radi nepuno radno vreme (ali samo za radno vreme koje mu nedostaje do punog radnog vremena) ili korisnikom starosne penzije.\nAgencija za privredne registre (APR) završila je prijem redovnih godišnjih finansijskih izveštaja za 2016. godinu. Zaključno sa 30. junom 2017. godine, u zakonskom roku, primljeno je oko 160.000 izveštaja, a poslednjeg dana obveznici su dostavili oko 6.500 izveštaja.\nNajefikasnija sredstva obezbeđenja novčanih obaveza od kupaca su menica, hipoteka, zaloga i osiguranje.


Mickoski: Ovo je najgori dan u makedonskoj istoriji - Sputnjik Srbija\n01:10 08 Maj 2021\n© REUTERS / Marko Djurica / Marko Djurica\n08:29 20.10.2018 Preuzmite kraći link\nOn je istakao da je time biti promenjena i njena istorija i lična dokumenta građana.\nNa konferenciji za novinare održanoj tačno u ponoć u sedištu te stranke, Mickoski je rekao da je inicijativa za promenu Ustava sinoć izglasana pod pritiskom i na sramotan način koji će ostati upamćen.\nOn je dodao da je inicijativa usvojena pod pritiskom i „klasičnim silovanjem“, za šta je odgovornost pripisao premijeru Zoranu Zaevu.\n„Ovo je najgori dan u makedonskoj istoriji, crni petak“, rekao je Mickoski.\nVMRO-DPMNE, poručio je, neće odustati od članstva Makedonije u NATO I EU.\n„A najveći neprijatelj evropskih vrednosti je Zoran Zaev, koji je do ustavne revizije došao kršenjem demokratije“, poručio je Mickoski.\nPoručio je da ta stranka neće odustati od zahteva za održavanje vanrednih parlamentarnih izbora i dodao da je siguran da će na tim izborima odneti pobedu, a Zaev će, kazao je, dobiti zasluženu kaznu.


Đokić: Rudnik Sase primjer dobrog poslovanja - infoBirač\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas da Rudnik olova i cinka Sase od potpisivanja koncesionog ugovora sa britanskom kompanijom Mineko 2007. godine bilježi dobre rezultate i da je primjer uspješne realizacije i poštovanja koncesionog ugovora.\nTokom današnje posjete Rudniku Sase koji radi u okviru kompanije Gross, Đokić je rekao da ovaj rudnik primjer da se teška jamska proizvodnja može organizovati uz poštovanje svih standarda iz oblasti rudarstva na najvišem nivou.\nĐokić je rekao da je za Vladu Republike Srpske od velikog značaja obim proizvodnje, odnosno količina eksploatisane rude, ali da je važan i odnos prema radnicima i uslovi u kojima oni rade.\nOn kaže da, prema dosadašnjim podacima i na osnovu kontrola stručnih organa, nema primjedbi na uslove rada, iako su oni teški jer je riječ o jamskoj proizvodnji.\nĐokić je istakao da menadžment ulaže maksimalne napore i odgovorno radi na stvaranju što boljih uslova za rad i da radnici imaju sve ono što je zakonom propisano kako bi mogli izvršavati svoje radne obaveze.\nOn je naveo da ovaj kolektiv nije prekidao proizvodnju ni u vrijeme pandemije virusa korona, iako je privremeno došlo do prekida isporuke rudnog koncentrata, što je posebno značajno.\n– Srećom stanje se normalizovalo i isporuka koncentrata je nastavljena što doprinosi oporavku ovog kolektiva – konstatovao je Đokić.\nOn je istakao da je Vlada Srpske zainteresovana da i dalje na najbolji način sarađuje sa ovom kompanijom i vodi kontinuirani dijalog o određenim pitanja koja zajedički rješavaju, poput eksploatacionog polja i odlaganja jalovine.\n– Posebno treba istaći primjenu ekoloških standarda koje ova kompanija u cjelini primjenjuje – naglasio je Đokić.\nPrema njegovim riječima, 480 zaposlenih je značajan broj za ovo područje, ali i za Republiku Srpsku, jer su plate i uplata doprinosa i koncesionih obaveza redovni.\nĐokić je najavio da će sa načelnikom opštine Srebrenica razgovarati o pokretanju jednog odjeljenja rudarske struke u Srednjoškolskom centru kako bi rudnik mogao popunjavati radna mjesta stručnom radnom snagom, što bi omogućilo sigurnu egzistenciju radnicima, te stručno održavanje i nastavak eksploatacije i prerade rude.\n– Dugoročan cilj je da se ova proizvodnja održi i unapređuje u narednom periodu – zaključio je Đokić.\nPredsjednica Upravnog odbora Rudnika Sase Јelena Petrić rekla je da je pandemija u martu izazvala probleme i u ovoj firmi sa 480 zaposlenih i da je izgubljeno 270 jamskih dnevnica.\n– Zahvaljujući izuzetnim naporima rukovodstva, ali i odgovornosti svih zaposlenih uspjeli smo održavati proizvodnju, koja nije prekidana. Do sada smo uspješno poslovali i nadam se da će tako biti i ove godine. Plan nam je eksploatacija 210 hiljada tona rude i potrebno je da iskopamo još oko 70 hiljada tona da uspješno završimo ovu godinu što objektivno možemo realizovati – rekla je Petrićeva.\nOna je precizirala da bi to omogućilo proizvodnju 15,5 hiljada tona koncentrata cinka i 6,5 hiljada tona koncentrata olova u ovoj godini.\n– Pandemija virusa korona donijela nam je problem nemogućnosti isporuke koncentrata rude kao i niska cijena na svjetskom tržištu što smo prevazišli zahvaljujući otvaranju tržišta, nastavku isporuke i stvorenoj zalihi od 12,6 hiljada tona koncentrata cinka koji smo isporučili i to nam omogućava stabilnost proizvodnje i izvršavanje finansijskih obaveza – zaključila je Petrićeva.\n(Izvor: Srna, agencije)


O održanom međunarodnom naučno-stručnom skupu “Izazovi u teoriji i praksi socijalnog rada sa migrantima” - Visoka škola socijalnog rada Usko smo specijalizovani u oblasti socijalnog rada, okupacione terapije i logopedije i JEDINI u regionu!\nO održanom međunarodnom naučno-stručnom skupu “Izazovi u teoriji i praksi socijalnog rada sa migrantima”\nProjekat „MI I ONI smo zaJEDNO“ jedan je u nizu koji ima za cilj da taj suživot olakša i da se međusobno upoznamo. Partnerski ga realizuju Centar za društvene integracije (CDI) iz Vranja i Visoka škola socijalnog rada iz Beograda. Projekat je deo šireg programa „Jačanje socijalne zaštite migranata u ranjivom položaju u Srbiji“, koji sprovodi Međunarodna organizacija za migracije (IOM) uz podršku Švajcarske konfederacije.\nU Visokoj školi socijalnog rada je 17.juna 2019. godine u okviru Projekta “MI I ONI smo zaJEDNO” održan međunarodni naučno-stručni skup “Izazovi u teoriji i praksi socijalnog rada sa migrantima”. U uvodnom delu učesnicima skupa obratile su se predstavnica Švajcarske ambasade, zadužena za praćenje ovog projekta, Jovana Mihajlović i predstavnica Međunarodne organizacije za migracije u Srbiji, Jelena Ribać. Učesnike skupa pozdravili su i direktor Visoke škole socijalnog rada prof. dr Vladimir Ilić i predsednica NVO Centar za društvene integracije iz Vranja Anita Stojanović, koordinatorka projekta.\nU okviru projekta je 17.juna 2019.godine u Visokoj školi socijalnog rada u Beogradu održan međunarodni naučno-stručni skup pod nazivom “Izazovi u teoriji i praksi socijalnog rada sa migrantima”. Komparativno promišljanje ukupno 14 naučnih i stručnih radnika iz celog regiona, koji su izložili svoje radove o ovoj važnoj temi, podstaklo je raspravu o perspektivama novih pristupa u pružanju socijalnih usluga migrantima i mogućim načinima rešavanja problema s kojima se susreću praktičari i istraživači u ovoj oblasti. Teme prezentovanih radova su se bavile savremenom percepcijom migracija, različitosti potreba dece i adolescenata migranata, psihološkim posledicama migracija, dostupnosti socijalnih usluga migrantima i inovativnim modelima socijalnih usluga, kao što je porodični smeštaj. Autori su bili naučni i stručni radnici iz Srbije, Belgije, Izraela, Crne Gore, Nemačke, članovi programskog odbora bili su naučni radnici iz Francuske, Izraela, Nemačke, Bugarske, Crne Gore, Bosne i Srbije, a konferenciji je prisustvovalo oko 80 stručnih radnika iz oblasti socijalne zaštite. Cilj ove konferencije je bio da doprinese naučnoj i stručnoj javnosti u unapređenju i razvijanju novih pristupa u pružanju socijalnih usluga migrantima.\nDoc.dr Sanja Đurđević, profesorka na Visokoj školi socijalnog rada i jedna od tematskih ekspertkinja u Projektu “MI I ONI smo ZAJEDNO”


Poverenica: Bolnica diskriminisala kandidata jer je Rom | Forum Roma Srbije\nPoverenica: Bolnica diskriminisala kandidata jer je Rom\nN1: Poverenica Srbije za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković utvrdila je da je Opšta bolnica „Dr Laza K. Lazarević“ u Šapcu u postupku zapošljavanja diskriminisala jednog kandidata zato što je Rom.\nU saopštenju poverenica je navela da je u postupku sprovedenom po pritužbi protiv bolnice zbog diskriminacije na osnovu pripadnosti romskoj nacionalnoj manjini, dala mišljenje da su prekršene odredbe Zakona o zabrani diskriminacije.\nPodnosilac pritužbe je naveo da se veliki broj puta prijavljivao na konkurse bolnice, prilagao dokumentaciju i ispunjavao uslove, ali da nije primljen u radni odnos zbog pripadnosti romskoj nacionalnoj manjini.\nPoverenica je dodala da bolnica u toku postupka nije ponudila činjenice i dokaze kojima bi dokazala da je razmatrala prijavu podnosioca pritužbe, kao i dodatnu dokumentaciju priloženu u skladu sa javnim oglasima za prijem u radni odnos i da on nije primljen zbog objektivnih razloga koji nisu u vezi sa njegovom nacionalnom pripadnošću.\n„Imajući u vidu navedene činjenice i izvedene dokaze, kao i statističke podatke o položaju pripadnika romske nacionalne manjine na tržištu rada, stereotipe i predrasude o radnim navikama Roma, i činjenici da prema ovoj društvenoj grupi i dalje postoji izražena socijalna distanca“, poverenica je donela mišljenje da je Bolnica u postupku zapošljavanja diskriminisala kandidata na osnovu njegovog ličnog svojstva – pripadnosti romskoj nacionalnoj manjini.\nPoverenica je uz mišljenje dala preporuku Opštoj bolnici da preduzme mere u okviru svoje nadležnosti kako bi otklonila posledice diskriminatornog postupanja, kao i da u okviru svojih redovnih poslova i aktivnosti ne krši zakonske propise o zabrani diskriminacije.\n„S obzirom da ni posle opomene Opšta bolnica ‘Dr Laza K. Lazarević’ Šabac nije postupila po preporuci, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, u skladu sa Zakonom o zabrani diskriminacije, o tome obaveštava javnost“, navodi se u saopštenju.


Poseta Komiteta za jednakost i nediskriminaciju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope - Minority News\nPoseta Komiteta za jednakost i nediskriminaciju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope\nČlanovi potkomiteta za prava nacionalnih manjina Parlamentarne skupštine Saveta Evrope sastali su se 6. juna u Skupštini AP Vojvodine s predstavnicima institucija AP Vojvodine i saveta nacionalnih manjina – nacionalnih zajednica povodom razmene iskustva kada je u pitanju ostvarivanje prava nacionalnih manjina.\nPotpredsednica Skupštine AP Vojvodine Snežana Sedlar, kao domaćin ovog skupa, obratila se prisutnima, ukratko ih upoznala sa specifičnostima pokrajine i Skupštine AP Vojvodine, istakavši da je pokrajinska Skupština pravo mesto za razgovore o položaju, o pravima nacionalnih manjina i o svim drugim pitanjima u vezi sa ostvarivanjem pune jednakosti i nediskriminacije.\n„S ponosom mogu da kažem da je naša skupština prepoznatljiva po tome što u svom radu u službenoj upotrebi ravnopravno koristi šest jezika, na kojima poslanice i poslanici mogu da se obrate na sednicama. To su srpski, mađarski, slovački, hrvatski, rumunski i rusinski jezik. Pored toga, poslanici i poslanice odnedavno mogu da dobiju i skupštinske materijale na manjinskim, svojim maternjim jezicima, kao i da se na jezicima manjina koji su u službenoj upotrebi obrate na sednicama skupštinskih odbora i radnih tela”, rekla je potpredsednica Skupštine APV.\nSedlarova je dodala i to da pokrajinska Skupština ima i posebne odbore koji se bave pitanjima prava nacionalnih manjina.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice Mihalj Njilaš ocenio je današnji sastanak veoma značajnim i pohvalio je odluku da se taj sastanak održi u Novom Sadu, na podneblju gde vekovima u slozi i harmoniji žive pripadnici mnogih nacionalnih manjina.\n„Vojvodina je zaista dobar primer kako u jednom regionu može da funkcioniše razvijena manjinska politika. Ona se zasniva na visokom stepenu razvijenosti informisanja na jezicima nacionalnih manjina, kao i svesti samih pripadnika o svojim pravima. Toj politici takođe doprinosi efikasna službena upotreba jezika i pisama nacionalnih zajednica, razvijena mreža njihovih kulturnih institucija, kao i veoma dobra saradnja s matičnim državama i regionima”, istakao je Njilaš.\nPored toga, resorni sekretar predstavio je normativne okvire koji garantuju zaštitu prava nacionalnih manjina u Srbiji i najvažnije organe pokrajinske uprave koje se bave manjinskim pravima, kao i njihovu ulogu. Njilaš se osvrnuo i na aktivnosti njegovog sekretarijata kada su u pitanju manjine, koje se dele na četiri oblasti: na obrazovanje, službenu upotrebu jezika i pisma, kulturu nacionalnih manjina i javno informisanje na jezicima manjina.\nPredstavnica Federalne unije nacionalnih manjina (FUEN) Renata Trišler predstavila je Inicijativu sigurnosnog paketa za nacionalne manjine (MSPI), peticiju koja ima za cilj da obezbedi bolju budućnost nacionalnih manjina – nacionalnih zajednica u Evropi. Prema njenim rečima, inicijativa ne želi ničega da liši većinske zajednice ili Evropu, jednostavno želi da te zajednice i Evropa budu raznolikije kada su u pitanju jezici i kulture.\nPeticiju je potpisalo više od 1,1 miliona građana iz jedanaest zemalja Evropske unije, tačnije iz Mađarske, Rumunije, Italije, Slovačke, Španije, Bugarske, Litvanije, Hrvatske, Danske, Letonije i Slovenije.\nRenata Trišler istakla je da u Evropi živi više od četiri stotine nacinalnih manjina, i da inicijativa zastupa upravo njihove interese.\nSastanku potkomiteta za prava nacionalnih manjina Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, kojem je predsedavala poslanica Elvira Kovač, prisustvovali su i brojni predstavnici nacionalnih saveta nacionalnih manjina, koji su pojedinačno izneli svoje stavove, iskustva i ideje kada je u pitanju zaštita prava nacionalnih manjina.\nIzvor: PS za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice\nKategorije:\tSedam dana, Top vesti\nOznake:\tAP Vojvodina, Komitet za jednakost i nediskriminaciju, Mihalj Njilaš, nacionalne manjine, Savet Evrope, Snežana Sedlar\nSukobljavanje različitih mišljenja\nPaunović: Vlada posvećena praćenju sprovođenja Akcionog plana za manjine\nObjavljen prvi nacrt revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23\nPaunović: U Srbiji živi više od 30 etničkih zajednica koje govore različitim jezicima\nPočela javna rasprava o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina\nDogovor o izradi izveštaja o sprovođenju manjinskog Akcionog plana\nMilićević: Manjinski mediji su deo kulturnog nasleđa


Vučić uputio pismo saučešća Putinu povodom žrtava poplava - Sputnjik Srbija\n09:18 02.07.2019 (osveženo 10:49 02.07.2019) Preuzmite kraći link\n„Primite iskreno saučešće zbog žrtava velikih poplava koje su pogodile Irkutsku oblast. Molim Vas da porodicama poginulih, kao i onima koji tragaju za svojim najbližima, prenesete izraze dubokog saosećanja, a povređenim najbolje želje za brz oporavak“, naveo je Vučić, prenosi Tanjug.\nOn je stanovnicima oblasti pogođenoj poplavama uputio reči ohrabrenja i podrške da se izbore sa posledicama prirodne katastrofe.\n„Srbija je spremna da, u okviru svojih mogućnosti, pomogne, jer ono što imamo uvek možemo da od srca podelimo sa prijateljima“, naveo je predsednik u pismu.\nKako je naveo, Srbija će uvek duboko ceniti požrtvovanost ruskih spasilaca, koji su rizikujući svoje živote tada prvi pritekli u pomoć.\npoplave, Vladimir Putin, Aleksandar Vučić


Trumpov izaslanik Richard Grennel: Podržavamo Mali Šengen, ali sa Kosovom | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Ekonomija Trumpov izaslanik Richard Grennel: Podržavamo Mali Šengen, ali sa Kosovom\nAmbasador Richard Grennel, specijalni izaslanik američkog predsjednika Donalda Trampa za razgovore Beograda i Prištine, komentarisao je inicijativu “Malog Šengena”.\nIako je pozdravio inicijativu “balkanskog Šengena”, istakao je da bi ona mogla biti uspješna ako uključi sve iz regiona, pa i Kosovo.\n“Pozdravljamo inicijativu za “Mini Šengen” Zapadnog Balkana kao način da se pokrene slobodno kretanje ljudi i robe. Vjerujemo da ova inicijativa, da bi bila bila uspješna, mora da uključi sve u regionu, uključujući Vladu Kosova. Trumpova administracija usmjerena je na pomoć čitavom regionu u stvaranju ekonomskih prilika i radnih mjesta za mlade”, navedeno je u saopćenju američke ambasade u Berlinu.\nZajednička inicijativa lidera tri balkanske zemlje, Albanije, Srbije i Sjeverne Makedonije za “Mini Šengen”, podstakla je reakcije i sukobe na relaciji Priština i Tirana, prenio je sinoć portal Kosovo Online.\nOdržani sastanak u Ohridu, nakon prvog susreta 10. oktobra u Novom Sadu, na koji su također pozvani Kosovo, Crna Gora i Bosna i Hercegovina.\nKosovski predsjednik Hashim Thaci, rekao je da Kosovo ne želi da euroatlantsku budućnost zamijeni nijednom regionalnom inicijativom.\nLider Pokreta Samoopredeljenje Albin Kurti, kandidat za kosovskog premijera, izjavio je da je učinjena greška u koracima u vezi s regionalnom inicijativom za slobodno kretanje ljudi i robe, jer je Albanija morala da sačeka formiranje nove Vlade Kosova prije bilo koje regionalne inicijative.\nTeme: Richard Grennel\nprevious Od danas sva motorna vozila moraju imati zimsku opremu\nnext Bolivija na ivici haosa


Srđan Nogo: Nataša Kandić – podsetnik na okupaciju Srbije | Српски покрет Двери\nNataša Kandić je deo obaveštajne zajednice SAD, i sasvim je logično što njeni šefovi žele da je nagrade predlažući je za Nobelovu nagradu za mir, koja je svetski poznata, ali krajnje kompromitovana nagrada.\nSvakome Srbinu jasno je ko je Nataša Kandić i šta je njena uloga – fabrikovanje lažnih dokaza koji izmišljaju navodne zločine koje treba pripisati Srbima, i koji su medisjki pompezno eksponirani, uz istovremeno prikrivanje dokaza o pravim činjenicama spornih događaja i minimalizacije zločina nad Srbima. Ona i njeni saradnici nesmetano subverzivno deluju protiv Srbije još od devedesetih, a od famoznog 5. oktobra 2000. i okupacije Srbije praktično imaju određene poluge vlasti, što je najizrazitije u pravosuđu, gde su praktično postavili svoje kadrove u postupcima za ratne zločine. Takođe, njena NVO je bila produžena ruka haškog tužilašta u Srbiji, ali i terorista OVK.\nKako se zadnjih godina Nataša Kandić smišljeno povukla iz javnosti, nastavljajući isti angažman van medijske pažnje, ovu situaciju sa sramnom kandidaturom dotične od strane nekolicine američkih kongresmena treba iskoristiti da se ukaže na potrebu da se onemogući rad i njenoj organizaciji, ali i brojnim sličnim, međusobno povezanim NVO. Srbija mora da donese Zakon o agentima stranog interesa, koji bi onemogućio subverzivno delovanje domaćih saradnika stranih agentura.\nNa žalost, političkim liderima aktuelne vlasti, baš kao što je slučaj i sa prethodnom vlasti u periodu 2000 – 2012, šefovi i nalogodavci se nalaze u Vašingtonu, Briselu, Berlinu i Londonu, odnosno ambasadama tih zemalja u Srbiji, te stoga je nemoguće očekivati jedan takav zakon. Koliko je srpska vlast slobodna u donošenju odluka, vidi se iz činjenice da je Vlada Srbije dok je njen predsednik bio Aleksandar Vučić dala 2 miliona dolara donacije Fondaciji Klinton, koje je ona iskoristila za kampanju za izbore u SAD, i da se Vučić u kratkom vremenskom intervalu nedavno 2 puta sreo sa Sorošem – jednom prilikom posete SAD, i nedavno kada je ugostio Soroša juniora. Tako da je u ovakvim prilikama nemoguće doneti ovaj zakon.\nZato je neophodno srušiti kriminalni sistem, uspostavljen 2000. koji Srbiju drži u okupaciji, i gde su vlasti koje su se smenjivale bile deo iste politike. Posle 18 godina Srbija zaslužuje novu politiku, jer smo dovedeni na rub propasti. Kriminal, izdaja, strahoviti gubitak stanovništva, pljačka ogromnih razmera, uništenje bankarskog sistema i industrije, urušavanje vojske, policije i službi bezbednosti, državnih institucija, pravosuđa, zdravstva, obrazovanja – na to se mora staviti tačka. Rešenje su novi ljudi, koji nisu u fiokama, nisu saradnici stranih službi, nisu u kriminalu, i mogu i žele da okončaju ovo stanje. Dveri su od nastanka do danas dosledne u jasno izraženoj nameri da se ovaj sistem okonča. Zbog toga smo i pokrenuli Dveriliks – sa željom da se mračne tajne iznesu u javnost i da se konačno oslobodimo tog začaranog kruga političara međusobno povezanog u kriminalu i saradnji sa stranim službama.\nSvako nekompromitovan, ko nije bio na vlasti, nije umešan u kriminal i ne radi za strane interese nam je potreban u toj borbi, i učinićemo sve da taj front bude što širi. Najviše računamo na podršku građana za ovu borbu, jer jedino smo mi i narod zainteresovani za uspeh ovog poduhvata. Neka nas izvlačenje u javnost Nataše Kandić, ovog, sa pravom, prezrenog lika, podseti na kontinuitet politike i „žutih“ i „naprednih“, i stepen naše okupacije. Borimo se do pobede za život Srbije.\nAutor je narodni poslanik i predsednik GrO Dveri Beograd\nTagged Autorski tekstoviBGD kampanjaSrđan Nogo


Unija mladih SNS Pančevo uvek uz najugroženije stanovnike - Radio televizija Pančevo\nUnija mladih SNS Pančevo uvek uz najugroženije stanovnike\n9. avgusta 2019. 9. avgusta 2019. 01070\nUnija mladih Srpske napredne stranke Pančevo poručila je da se međunarodni Dan mladih obeležava sa ciljem da se ukaže pažnja toj populaciji, njihovoj sposobnosti i individualnosti, ali i rešavanju problema. Predsednica Aleksandra Timotijević saopštila je na današnjoj konferenciji za novinare da su mladi veoma važan deo zajednice.\nUnija mladih Srpske napredne stranke Pančevo tokom čitave godine organizuje veliki broj aktivnosti koje su zasnovane na društveno odgovronom ponašanju, rekla je Aleksandra Timotijević, predsednica Unije mladih SNS- a Pančevo.\nAleksandra Timotijević je istakla da je Unija mladih SNS organizovala veliki broj tribina i štandova širom Pančeva i u mesnim zajednicama.\nPovodom 12. avgusta Međunardnog dana mladih, Grad Pančevo je organizovao interesantne programe i događaje za mlade, a Aleksandra Timotijević je iskoristila priliku i pozvala sve mlade da tokom vikenda posete letnju baštu Doma omladine, Barutanu, plato Gradske uprave . Gradski bazen biće besplatan za mlade, do 30 godine. Potrebno je da donesete samo đačku knjižicu ili ličnu kartu.\nUnija mladih SNS Pančevo obeležiće medjunarodni Dan mladih tako što će aktivisti urediti dečije igralište pored kafea „Kula“ u nedelju 11. avgusta.\nNa “Cipovki” 15 udruženja predstavilo svoje radove


Sutra isplate penzionerima: Za puni radni staž penzija 610 KM - epiCentar INFO\nNovac za isplatu penzija u Republici Srpskoj sutra, 9. decembra, će biti doznačen komercijalnim bankama i JP „Pošte Srpske“, saopšteno je iz Ministarstva finansija RS.\nZa isplatu penzija u Republici Srpskoj, kao i za korisnike prava u Federaciji BiH i inostranstvu, potreban je 101,1 milion KM.\nProsječna penzija u Srpskoj iznosi 414 KM i čini 40 odsto prosječne plate. Za puni staž osiguranja od 40 godina prosječna penzija za oktobar iznosila je 610 KM.\nPrema prijedlogu Budžeta Republike Srpske u 2022. godini je za povećanje penzija namijenjeno 61,2 milion KM više nego ove godine, čime bi ukupan iznos potreban za isplatu penzija u narednoj godini iznosio 1,3 milijarde KM.\n– Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srpske će i u narednom periodu vršiti usklađivanja prava po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja sa makroekonomskim kretanjima i ekonomskom situacijom u Republici Srpskoj- rekli su iz MF.\nPodsjećaju da je naplata doprinosa u periodu januar – novembar ove godine iznosila 1,620 milijarde KM , te da je veća za 139,1 milion KM u odnosu na prošlu godinu ili za 190 miliona više nego 2019. godine.\nTags: društvo, ministarstvo finansija rs, penzije, Penzioneri\nPrevious Zdravstvenim ustanovama u Republici Srpskoj na raspolaganju još 1.155 doza vakcina\nNext Došić o rekordnim prihodima na osnovu naknada za priređivanje igara na sreću


Hodaj muški: Priča o Djuiju Koksu (2007) - HBO Crna Gora\nPriča o Djuiju Koksu WALK HARD: THE DEWEY COX STORY\nRežiser: Jake Kasdan\t 2007 | 92 minuta\nParodija na biografije, film o izmišljenoj rokabili legendi izmučenoj tragedijom, narkomanskom zavisnošću i nizom besmislenih veza. Junak se valja u dekadentnom životu, dok se ne suoči sa demonima i ne obezbedi mesto u muzičkoj istoriji.\nPevač Djui Koks prevazilazi nedaće da bi postao muzička legenda. Parodija na filmske biografije muzičkih ikona u kojoj rokabili pevač, Djui Koks – skromnog porekla, izmučen neprekidnim tragedijama, narkomanskom zavisnošću, nemogućnošću da se dugo zadrži pored jedne žene itd. – doživljava uspone i padove svog dekadentnog, hedonističkog rokenrol načina života, pre nego što se konačno izmiri sa svojim brojnim demonima i ne obezbedi sebi mesto u legendi.


Siniša Mali: Sporazum o izgradnji beogradskog metroa u drugoj polovini januara | Insajder\nSiniša Mali: Sporazum o izgradnji beogradskog metroa u drugoj polovini januara\nMinistar finansija Siniša Mali danas je rekao da će u drugoj polovini januara iduće godine biti ozvaničena saradnja francuskih i kineskih kompanija u sprovođenju projekta izgradnje beogradskog metroa.\nTomislav Momirović i Siniša Mali na sastanku Radne grupe za realizaciju projekta izgradnje beogradskog metroa Foto: Vlada Srbije\nOn je na prvom sastanku Radne grupe za realizaciju projekta izgradnje beogradskog metroa rekao da će biti potpisan Sporazum o razumevanju između Vlade Srbije, Grada Beograda, kineskih i francuskih kompanija koje će učestvovati u tom projektu.\nNa sastanku su razmatrane neophodne zakonske i tehničke aktivnosti, kako bi sve bilo spremno da radovi na Makiškom polju počnu krajem 2021. godine, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nMinistar Mali je, kako se navodi u saopštenju, rekao da je sprovođenje projekta izgradnje beogradskog metroa apsolutni prioritet i dodao da je neophodno da svi članovi Radne grupe, kao i uključene institucije, budu u potpunosti posvećene ovom poslu.\nIstakao je da je sada "prilika da se sprovede istorijski važna stvar za grad Beograd, upravo kao što je urađeno i sa projektom Beograd na vodi".\nNajavio je da će posle potpisivanja Sporazuma o razumevanju između učesnika u izgradnji beogradskog metroa srpska delegacija posetiti francusku kompaniju Alstom, gde će joj biti predstavljena rešenja za dizajn vagona.\nPrema postojećim dogovorima, francuska strana će biti zadužena za elektromehaniku, a kineska strana će se baviti građevinskim poslovima u izgradnji metroa, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nMinistar finansija je nedavno s francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Riesterom potpisao Sporazum o saradnji u oblasti sprovođenja prioritetnih projekata u Srbiji.\nSporazum o strateškom partnerstvu i saradnji potpisan je sa Vladom Republike Francuske još 2011. godine, a izjave o namerama o projektu beogradskog metroa odmah nakon toga, kao i 2014.\nPočetkom februara ove godine Skupština Srbije usvojila je poseban zakon (leks specijalis) kako bi ubrzala izgradnju važnih infrastrukturnih projekata kao što su metro i auto-putevi, kao i rekonstrukcija pruga.\nU ovom zakonu navodi se i da se će se za sve ove projekte primenjivati Zakon o javnim nabavkama osim ukoliko međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno kao i da u hitnim slučajevima Vlada može doneti odluku da se za izbor strateškog partnera ne primenjuju pravila o tenderu.


TREĆI AGRO INFO PUNKT\nPredstavnici Zadružnog saveza Beograda i Udruženja poljoprivrede i prehrambene industrije, 06. jula 2009. godine posetili su Zemljoradničku zadrugu Terra Viva u Ovči, i sa Iljanom Ilić, direktorkom Zadruge i njenim saradnicima dogovorili način učešća ove zadruge u projektu ’’AGRO INFO PUNKTOVI’’.\nOvim je nastavljena realizacija projekta koji finansira Skupština grada Beograda, a preko koga će Privredna komora Beograda otvoriti agro info punktove u zemljoradničkim zadrugama, sa ciljem unapređenja i podsticanja poljoprivredne proizvodnje na teritoriji četiri opštine – Surčin, Grocka, Palilula i Barajevo.\nU svakoj od ovih opština, poslovnu aktivnost u primarnoj proizvodnji obavljaju zemljoradničke zadruge koje, zahvaljujući čvrstoj saradnji sa zemljoradnicima, predstavljaju važne punktove za realizaciju projekta.\nOrganizovanjem savetodavne i informativne službe u zemljoradničkim zadrugama koje su poljoprivrednicima najdostupnije za komunikaciju, stvaraju se uslovi da se kroz direktan kontakt sa poljoprivrednicima radi ne samo na rešavanju njihovih trenutnih individualnih problema, već i na podizanju nivoa svesti i znanja o načinu poboljšanja njihove proizvodnje, materijalne uštede, smanjenju zagađenja zemljišta i životne sredine, zahtevima tržišta uz istovremeno jačanje kapaciteta zemljoradničkih zadruga kao jednog od oblika interesnog udruživanja.\nTokom ove posete bilo je reči i o stanju useva, posebno o stanju pšenice, kukuruza i ječma. Kao poseban problem istaknuta je niska otkupna cena pšenice roda 2009. godine, koja u ovom trenutku iznosi 9 dinara plus PDV po kilogramu. Ova cena ni približno ne pokriva troškove proizvodnje, nego prouzrokuje enormne gubitke poljoprivrednicima na ovom poslu, što izaziva njihovo opravdano nezadovoljstvo.


Stonoteniseri sa invaliditetom uspešni u Varni i Podgorici - Sportske vesti\nStonoteniska reprezentacije Srbije za osobe sa invaliditetom u prethodnih desetak dana nastupila je na dva međunarodna turnira. Ostvareni su izvanredni rezultati, a posebno treba istaći da su po prvi put u sastavu reprezentacije bila i petorica stonotenisera iz Niša, kao i dvoje naših trenera. Pored Bojana Stamenkovića i Bojana Jovanovića koji su i ranije nastupali za reprezentaciju, po prvi put u timu Srbije našli su se i Milan Antić, Nikola Jovanović i Dario Stošić članovi Niškog kluba STK OSI NAIS. U ulozi trenera reprezentacije našli su se Neda Ćirić i Miloš Milenković treneri STK OSI NAIS.\nU Bugarskom gradu Varni održan je turnir VARNA OPEN 2018. Turnir je održan od 17 do 20 maja. Pored reprezentacije Srbije i domaćina Bugarske učestvovali su i predstavnici Crne Gore, Makedonije, Rumunije i Grčke. Ukupno 40 takmičara iz šest zemalja.\nPrvog dana održano je takmičenje u pojedinačnoj konkurenciji i reprezentativci Srbije su osvojili pet medalja, među njima i trojica Nišlija. Bojan Jovanović je osvojio srebrnu medalju u kategoriji 9-10, Nikola Jovanović takođe srebro u kategoriji 8, Milan Antić srebro u kategoriji 6.\nDrugog dana u ekipnom delu takmičenja Srbija je osvojila dve medalje. Nišlija Bojan Jovanović u paru sa Draganom Vujisićem iz Beograda osvojio je drugo mesto u kategoriji 8-10, dok su Šapčani Nemanja Birmančević i Dragan Baćanović takođe bili drugi u kategoriji 6-7.\nProteklog vikenda u Podgorici je održan još jedan međunarodni turnir pod nazivom PODGORICA OPEN 2018. Učestvovalo je šest zemalja. Pored domaćina i naše reprezentacije nastupili su još timovi Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Bugarske. 55 takmičara nastupilo je u 6 kategorija.\nPrvog dana u pojedinačnom delu takmičenja Srbija je osvojila sedam medalja, među njima i dvojica Nišlija, Milan Antić je bio drugi u kategoriji 6 dok je Bojan Stamenković zauzeo treće mesto u kategoriji 4-5.\nDrugog dana u ekipnom takmičenju osvojeno je šest medalja, Niški stonoteniseri su kući poneli tri medalje.\nBojan Stamenković u paru sa Nebojšom Ilić iz Leskovca osvojio je drugo mesto u kategoriji 2-5.\nMilan Antić u paru sa Nemanjom Birmančević iz Šapca, drugo mesto u kategoriji 6-7\nNikola Jovanović u paru sa Draganom Vujisićem iz Beograda treće mesto u kategoriji 8-10.


petak, 02 januar 2015 16:33\n„Majkrosoft“ će novim operativnim sistemom Windows 10 svim korisnicima doneti potpuno novi program za surfovanje internetom - Spartan. Upućeni kažu da „Majkrosoft“ ovim korakom želi da polako raskrsti sa čuvenim Internet eksplorerom.\nNovi program za surfovanje biće „lakši i brži“, poput konkurentskih „Guglovog“ Hroma i „Mozilinog“ Fajerfoksa, prenosi ZDNet. Iako će se u okviru Vindouza 10 naći i Internet eksplorer i Spartan, u „Majkrosoftu“ planiraju da novi program polako zameni istrošenog veterana.\nFajerfoks i Hrom su odavno već uzeli priličan kolač desktop tržišta od Eksplorera, koji je sa nekadašnjeg apsolutnog monopolskog položaja sada sveden na oko 58 odsto tržišta.\nOno što je još gore za „Majkrosoft“, kad je reč o mobilnim uređajima, jeste Eksplorerov udeo na tržištu od dva odsto. „Eplov“ program za pretragu Safari i „Guglovi“ Hrom i Android potpuno su dominantni na tržištu mobilnih uređaja.\nSpartan će se, prema navodima ZDNet, uhvatiti ukoštac sa rivalima na oba tržišta. Vindouz 10 je dizajniran da radi na velikom broju uređaja, a Spartan će biti na raspolaganju za telefone i tablete, kao i laptope i deskrop računare.\nJedino što ostaje nejasno jeste da li će Spartan raditi na androidu, „Eplovom" operativnom sistemu iOS i drugim operativnim sistemima.\nViše iz ove kategorije « Ruski naučnici prave DNK Nojevu barku\tKada su i zašto ljudi počeli da puše duvan? »


U petak otvaranje manifestacije “Dani Srbije i Srpske u Austriji” | Dunav.at\nU petak otvaranje manifestacije “Dani Srbije i Srpske u Austriji”\nProgram je većim dijelom usmjeren na predstavljanje kulture i umjetnosti Republike Srbije i Republike Srpske publici u Austriji.\nU organizaciji Predstavništva Republike Srpske u Austriji, Ambasade Republike Srbije u Austriji i Zajednice srpskih klubova u Beču, u petak, 4. oktobra 2019. godine, u Beču će biti otvoreni „Dani Srbije i Srpske u Austriji“.\nOtvaranje manifestacije „Dani Srbije i Srpske u Austriji“ održaće se u prostorijama salona Кursalon Hubner sa početkom u 19 časova.\nProgramu otvaranja prisustvovaće ugledne zvanice iz javnog i kulturnog života Republike Srbije i Republike Srpske, te predstavnici srpske dijaspore u Austriji, kao i gosti iz javnog života Republike Austrije.\nOvom prilikom će pred publikom u Beču nastupiti istaknuti operski umjetnici Opere Narodnog pozorišta iz Beograda Jasmina Trumbetaš Petrović, Jadranka Jovanović i Dejan Maksimović, baletski umjetnici iz Narodnog pozorišta u Beogradu Кonstantin Кostjukov, Tatjana Tatić i Igor Pastor, Banjalučka filharmonija, srpska kulturno umjetnička društva iz Beča „Branko Radičević“ i „Stevan Mokranjac“, te izvorna pjevačka grupa „Una“ iz Novog Grada.\n„Dani Srbije i Srpske u Austriji“ trajaće do 30. oktobra 2019. godine, a program je većim dijelom usmjeren na predstavljanje kulture i umjetnosti Republike Srbije i Republike Srpske publici u Austriji.\nTokom oktobra u Beču će biti upriličeno gostovanje pozorišta iz Beograda i Banje Luke, otvaranje nekoliko izložbi i održavanje koncerata. Pored navedenog, u okviru programa manifestacije predviđene su i prezentacije privrednih i turističkih potencijala Republike Srbije i Republike Srpske.\n„Dani Srbije i Srpske u Austriji“ se održavaju pod pokroviteljstvom predsjednice Republike Srpske, Željke Cvijanović, Vlade Republike Srpske i Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije.\nBebe u zagrljaju hobotnica: Volonterke iz BiH u humanoj misiji osvajaju regiju\nSlađana Vasiljević, Tamara Nešić iz Banja Luke i Zineta Mutapčić iz Srebrenika, već su u porodilištu u Tuzli unijele mekane dodire izrađujući hobotnice, a sve s ciljem...\nKarl Nehamer novi austrijski kancelar\nAuthor EmaPosted on 03/12/2021\nNehamer je bio zadužen za sprovođenje tvrdokorne imigracione politike bivšeg kancelara Sebastijana Kurca, koji je juče saopštio da se povlači iz politike, što je...\nDirektor CIA: Amerika u Siriji ubila nekoliko stotina Rusa\nKomentari Pompea, koje je iznio tokom svjedočenja pred komitetom Senata 12. aprila u sklopu saslušanja za nominaciju za sljedećeg državnog sekretara, bili su rijetko...\nAuthor EmaPosted on 03/05/2018\nViše od pola miliona zaraženih korona virusom u Americi\nBroj potvrđenih slučajeva COVID-19 u SAD povećava se dnevno za 30.000 do 35.000 od kada je testiranje postalo dostupnije. Broj smrtnih slučajeva u SAD...\nAuthor Saša BižićPosted on 23/01/2022\nOsim ambasadora BiH u Austriji Kemala Kozarića i članova austrijskog parlamenta, Nurtena Jilmaza (Yilmaz) i Eve Ernst – Džidić (Ewa), planirano je i obraćanja...


Brus ONLINE - Apel za pomoć Nenadu Staniću iz Velike Grabovnice kod Brusa da živi dostojanstvenije\nNedavno smo uputili apel za pomoć Nenadu Staniću koji živi u selu Velika Grabovnica kod Brusa kako bi imao osnovne uslove za život.\nOn živi sam u kontejneru bez tekuće vode, a ima i zdravstvenih problema.\nNenad nam je pre par dana poslao novu poruku za pomoć sa molbom da objavimo:\n"Dobro veče da li bih mogli da mi pomognete da nabavim 2 ili 3 polovna kuhinjska viseća elementa... Orman za garderobu imam treba mi 2 ili 3 kuhinjska viseća elementa."\nMi smo prosledili poruku pojedinim licima i očekujemo odgovor a ako je neko u situaciji da može pokloniti 2 ili tri polovna viseća kuhinjska elementa može se javiti lično Nenadu Staniću na tel +381 64 960 94 95\nKoliko smo upućeni on je predao i zahtev Opštinskoj upravi Brus za pomoć 13. januara 2021. godine i iskreno se nadamo da su ga kontaktirali i sagledali situaciju i da će naći način da pomognu u što kraćem roku.\nI ovaj put apelujemo ako ste u prilici lično da pomognete Nenadu Staniću možete ga kontaktirati na tel: +381 64 960 94 95 a ukoliko želite da pomognete finansijski možete to uplatom na njegov račun br. 200-36636955-51 Banka Poštanska štedionica\nApel za pomoć Nenadu Staniću upućujemo svima kako bi mu na adekvatan način pomogli da ima osnovne uslove za život.\nSvaka dobronamerna ideja i predlog su dobrodošli…\nPrethodni tekst sa apelom za pomoć Nenadu Staniću možete pročitati OVDE\nKoronavirus u Rasinskom okrugu: 138 novopotvrđenih slučajeva Covid 19\neUprava planira nove elektronske usluge za građane Srbije\nNataša Anđelić napisala pesmu inspirisana filmom Dara iz Jasenovca\nU toku Topličkog ustanka vođena bitka u blaževačkom kraju na Ćelavici 24. februara\nIzmeđu redova: Da li će benzin ponovo poskupeti?\nU sredu 24. februara 2021. u opštini Brus bez struje biće...\nDanas: Hoće li frilenseri oprostiti Srbiji?


Novi C4 Picasso: Evropski lider u segmentu monovolumena - GARAŽA\nLansiran 2013. u verziji sa 5 sedišta, i u septembru iste godine u verziji sa 7 sedišta (‘Grand C4 Picasso’), novi CITROËN C4 Picasso potvđuje mesec za mesecom svoju moć privlačenja kupaca kroz ujednačenu prodaju obe verzije, kroz prodaju gde 2/3 zauzimaju modeli sa najvišim nivoom opreme, kao i sa « best in class » zagađenosti vazduha ispuštanjem ugljen dioksida od samo 96g/km.\nZahvaljujući svojim glavnim adutima novi C4 Picasso je uspeo da se nametne konkurentima. Beležeći generacijski skok u svetu monovolumena, on ilustruje nove vrednosti proizvoda CITROËN sa više modernog dizajna, više udobnosti i sa više korisne tehnologije, uz umerene troškove i potrošnju od svega 3,7l/100km.\nKroz koncept monovolumena, novi CITROËN C4 Picasso nastavlja da piše uspešnu priču CITROËN monovolumena sa potpisom ‘Picasso’ (Xsara Picasso, C4 Picasso, C3 Picasso) prodatih u više od 3,3 miliona primeraka do danas. Ova cifra ilustruje umeće i legitimitet CITROËN-a.\nc4 picasso citroen lider monovolumen segment\nPrevious post:Volvo Cars na sajmu automobila u Guangzhou\nNext post:Toyota predstavlja unapređene sisteme za pomoć pri parkiranju


24. Drinska regata od srede do nedelje - Užicka Republika Press\nDrinska regata koja je prošle godine proglašena za zvanično najbolju turističku manifestaciju u Srbiji i okitila se priznanjima Turistički cvet i Najbolje iz Srbije 2016., počinje 19. i traje do 23. jula.\nOvogodišnju regatu otvoriće Tropiko benda u sredu, 19. jula od 21 sat u SRC „Braća Milutinović“, dok je za naredni dan od 16 časova na reci Vrelo na Perućcu planirano takmičenje u pripremanju riblje čorbe.\nDrugi dan tradicionalne manifestacije biće nastavljen od 20 časova u SRC „Braća Milutinovć“ gde u 20 časova počinje humanitarni koncert na kome će nastupiti trubački orkestar Petra Milićevića, Džuboks bend iz Bajine Bašte i Pinkove zvezde.\nTreći dan (petak, 21. jul) rezervisan je za egzibicione skokove sa mosta na izletištu Rača od 17 časova. Iste večeri počinje Most fest koji će u 21 sat otvoriti najveća balkanska zvezda, Zdravko Čolić.\nDejan Mlađenović, direktor Sportsko-turističkog centra „Bajina Bašta“ je izrazio veliko zadovoljstvo što će svi posetioci manifestacije imati priliku da slušaju istinsku muzičku legendu sa ovih prostora i naglasio da je i ovo logičan korak ka očuvanju statusa Drinske regate kao najbolje turističke manifestacije u Srbiji. Najavljeno je da će Čola u gradu u podnožju Tare promovisati i numere sa novog albuma čiji izlazak je planiran za nekoliko meseci.\nPodsećamo, u Bajinoj Bašti su u proteklim godinama već nastupale brojne muzičke zvezde poput Vlade Georgieva, Tonija Cetinskog, Gorana Bregovića ali se očekuje da će za koncert Čolića biti najveće interesovanje i da će privući najviše posetilaca na izletište pored Drine.\n24. Drinska regata počinje u subotu, 22. jula evidentiranjem plovila i učesnika i spuštanjem plovila od 10 i 30, dok je start spusta planiran za 11 časova.\nTrasa kojom se plovi duga je 25 kilometara, prolazi se pored reke Vrelo koja je u akciji izbora sedam srskih čuda prirode u organizaciji Turističke organizacije Srbije proglašena za prvu prirodnu lepotu Srbije.\nReka Vrelo čija dužina je 365 metara najkraća je reka na svetu i turistička atrakcija opštine Bajina Bašta Foto–URP\nInače, reka Drina opasuje Taru sa severozapadne i severne strane i najveća je reka opštine Bajina Bašta u dužini od 60 km i ubraja se u najčistije vodene tokove Srbije. U slavu starih splavara, koji su rekom Drinom prevozili građu, u julu svake godine održava se “Drinska Regata”, na kojoj će zaploviti nekoliko pravih splavova, od tarskih četinara, ali i stotine čamaca i raznoraznih originalnih plovila sa više hiljada posetilaca iz okruga, Srbije, regiona i Evrope.


CBD - Šta je CBD ili Kanabidiol - Medicinska Marihuana\nMedicinska Marihuana > Članci > Kanabinoidi > CBD > CBD – Šta je CBD ili Kanabidiol\nCBD ili kanabidiol (Cannabidiol) je jedan od najmanje 85 identikovanih aktivnih kanabinoida u konoplji.\nTo je najzastupljeniji fitokanabinoid, sa čak do 40% udela u ekstraktu biljke. Smatra se da CBD ima znatno širu medicinsku namenu od tetrahidrokanabinola (THC).\nJedan od prvih lekova u slobodnoj prodaji sa baziran na CBD-u za tretiranje dravetovog sindroma je na tržištu pod imenom Epidiolex koji je u tečnom stanju, dok postoji i Sativex koji ima približnu srazmeru THC-a i CBD-a 1:1, i koristi se za olakšavanje boli kod multiple skleroze, koji je odobren u Kanadi 2005.\nPreporučuje se kao alternativna metoda za lečenje šizofrenije, koja je bezbedna i lako tolerantna za razliku od nekih lekova. Studije su pokazale da se CBD-om mogu tretirati simptomi šizofrenije zbog njegove sposobnosti da stabilizuje prekinute ili neaktivne NMDA receptore u mozgu.\nLeweke et al. je izveo dupli četvoronedeljni eksperiment u kontrolisanim kliničkim uslovima da uporedi rezultate korišćenja čistog kanabidiola i atipičnog amilsuprida s ciljem poboljšavanja simptoma akutne paranoidne šizofrenije kod 42 pacijenta. Oba tretmana su pokazala značajno umanjenje psihotičkih simptoma u roku od 2 i 4 nedelje. Dok nije vodjena detaljna statistika izmedju ove dve grupe, pokazalo se da grupa tretirana kanabidiolom imala znatno manje sporednih efekata, za razliku od amilsuprida.\nVrste konoplje sa velikim sadržajem CBD-a\nDecenijama unazad, uzgajivači su selektivnim oplođavanjem dramatično smanjili udeo CBD u odnosu na THC, jer je na tržištu bila traženija zbog rekreativne upotrebe. Udeo CBD u biljci cannabis sativa je vremenom opao i zbog toga što je ona već dugo vremena ilegalna u većini država sveta, i nisu bila dozvoljena istraživanja o marihuani za medicinsku upotrebu. Trenutno se radi na razvijanju hibrida marihuane sa većim udelom CBD–a.\nU novembru 2012. istraživač iz Izraela je najavio novu vrstu cannabis sative samo sa CBD kao aktivnim sastojkom, bez aktivnog THC. Naučnici kažu da se marihuana obogaćena CBD-om može iskoristiti u lečenju bolesti kao što su reumatični artritis, kolitisa, upale jetre, srčanih bolesti i dijabetesa.\nIstraživanja na CBD obogaćenoj vrsti konoplje su počela 2009 godine, i u Avidikelu su razvili vrstu sa 15.8% CBD i manje od 1% THC. Rafael Mochulam, istraživač na kanabinoidima izjavio da se smatra da je Avidekel verovatno prva vrsta CBD obogaćenog kanabisa bez aktivnog THC-a koja je razvijena u Izraelu. 2014 godine je podneta prijava za patentiranje sorte kanabisa zvane „avidekel“.\nNaučnici kažu da biljka kanabisa, sa velikom koncentracijom CBD-a se može koristiti za tretiranje bolesti poput reume, artritisa, kolitisa, bolesti jetre, srčanih bolesti I dijabetesa.\nTakođe, studije su pokazale da CBD smanjuje aktivnost limbičkog sistema, i socijalnu izolovanost prouzrokovanu THC, i pokazalo se da umanjuje anksioznost kod ljudi sa socijanlom anksiozošću.\nEksperimenti na životinjama su pokazali da CBD ima antidepresivna svojstva kod animalističke forme depresije.\nStudija iz 2010. godine je pokazala da biljke kanabisa sa većom koncentracijom kanabidiola ne prouzrokuju probleme sa kratkotrajnim pamćenjem, dok se predpostavlja da sorte sa većom koncentracijom THC-a, a manje CBD-a izazivaju gubitak kratkotrajnog pamćenja dok je osoba pod dejstvom.\nTrenutno ste ovde - CBD – Šta je CBD ili Kanabidiol > CBD > Kanabinoidi > Članci > Medicinska Marihuana


Izvor: B92, 01.Avg.2021, 09:15\nKandidat za nemačkog kancelara Armin Lašet zapretio je Rusiji sankcijama ako se gasovod "Severni tok 2" upotrebi protiv Ukrajine.\n"Ako Rusija ponovo preduzme agresivne akcije protiv Ukrajine, Nemačka će preduzeti mere na nacionalnom nivou i zalagati se za kazne unutar Evropske unije", rekao je Lašet u intervjuu za poljski list "Ržečpospolita".\nPrema njegovim rečima, na taj način će Nemačka "sprečiti" korišćenje "Severnog toka 2" kao "geopolitičkog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << oružja". Nemački političar tvrdi da sporazum o gasovodu između Sjedinjenih Američkih Država i Nemačke pruža instrumente pomoću kojih one "mogu zajedno da pozovu Rusiju na odgovornost zbog destruktivnih aktivnosti". On je pri tome dodao da suverenitet i bezbednost Ukrajine moraju biti prioritet spoljne politike Nemačke. "Severni tok 2" je gotovo 99 odsto završeni gasovod iz Rusije u Nemačku sa ukupnim kapacitetom od 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Protiv njegove izgradnje aktivno se bore Sjedinjene Američke Države, koje su zainteresovane za promociju svog prirodnog tečnog gasa u zemljama EU, kao i Ukrajina i Poljska koje projekat nazivaju političkim. Vašington je četiri puta uvodio sankcije u pokušaju da spreči njegovu realizaciju, ali je izgradnja došla do završne faze i trebalo bi da bude završena do kraja leta. Ranije su Berlin i Vašington izdali zajedničko saopštenje o "Severnom toku 2" u kojem se navodi da je za izgradnju gasovoda potrebno obezbediti nastavak snabdevanja gorivom iz Rusije preko Ukrajine posle 2024. godine. Nemačka se takođe obavezala da će tražiti od Brisela sankcije protiv Moskve ukoliko Rusija bude koristila izvoz energenata kao instrument uticaja. Moskva je više puta pozivala da se prestane sa politizacijom situacije, podsećajući da je gasovod koristan ne samo za Rusiju, već i za Evropsku uniju i naglašavajući da nikada nije koristila energetske resurse kao instrument pritiska.\nDESNIČAR LAŠET PRETI RUSIJI ZBOG UKRAJINE: Tek što se kandidovao za nemačkog kancelara počeo da vuče rizične poteze\nLašet planira da se kandiduje za nemačkog kancelara..Kandidat za nemačkog kancelara iz konzervativnog bloka CDU/CSU, Armin Lašet, zapretio je Rusiji sankcijama ako se gasovod Severni tok 2 upotrebi protiv Ukrajine...- Ako Rusija ponovo preduzme agresivne akcije protiv Ukrajine, Nemačka će preduzeti...


ANA DABOVIĆ: Nije bitno s kim smo u grupi,važno je da smo spremne | Novosti.RS\n"Grupa nije ni teška ni laka, mi samo treba da se posvetimo nama. Ako ostanemo zdrave, mislim da ćemo iskoristi naše iskustvo, to što dugo godina igramo zajedno i da ćemo napraviti dobar rezultat", rekla je Dabović Tanjugu.\nSVI ZASLUŽUJU POŠTOVANJE: Jelena Bruks o protivnicama naših košarkašica na Evrobasketu\n08. 03. 2021. u 15:51\n"Ne bih se opterećivala medaljom, ponosna sam što idemo na peto uzastopno Evropsko prvenstvo. Da mi budemo spremne, da odradiimo dobro pripeme i da igramo našu igru. Onda ne moramo da brinemo ko nam je protivnik. Ako mi ne budemo zdrave i spremne, onda bismo i protiv najslabijeg protivnika na prvenstvu imali problem. To je suština", kaže Dabović.\n"Da budem iskrena, idem korak po korak. Sada sam posvećena mom prvenstvu, igramo sledeće nedelje polufinale Kupa i imamo još nekoliko važnih utakmica pre nego počne plej-of. Koliko se spremam za kraj ovog prvenstva, razmišljam da time spremam i za repereznativno leto koje nas očekuje".\n"Dobro je što ćemo sve vreme biti u Valensiji, da ne moramo da putujemo, da se selimo. Bilo je perioda kada smo se selile, menjale mesta i osvajale medalje. Nije to toliko važno koliko da svaka od nas bude spremna i zdrava. Verujem u stručni štab i ekipu da ćemo uraditi sve što najbolje možemo u tom trenutku", zaključila je Dabović.\nAna Dabović ženska košarkaška reprezentacija Srbije ženska košarka košarka


Takođe, on se sastao i sa ministarskom pravde Nelom Kuburović, sa kojom je razgovarao o novom šestomesečnom izveštaju o radu predstojećem izveštaju tog Tužilaštva.\nKuburović i Bramerc su se usaglasili da postoji dobra saradnja Srbije sa Mehanizmom za međunarodne krivične sudove u Hagu.\nNela Kuburović, Serž Bramerc\nKako se navodi u saopštenju, Bramerc je pozdravio povećanje broja zamenika javnih tužilaca u Tužilaštvu za ratne zločine Srbije i istakao da će Mehanizam nastaviti da podržava obuku zaposlenih iz tog tužilaštva, u cilju unapređenja njihovih znanja i veština potrebnih u predmetima procesuiranja ratnih zločina.\nOn je istakao da je potrebno raditi na daljem jačanju regionalne saradnje u procesuiranju ratnih zločina.\nNovi šestomesečni izveštaj o radu Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove biće predstavljen na sednici Saveta bezbednosti UN u decembru u Njujorku.\nVučić danas sa ambasadorom Rusije Bocan-Harčenkom\nVučić sa predstavnicima Hrvatskog nacionalnog vijeća (HNV)


Putevi energije u regionu i korišćenje obnovljivih izvora - Konferencije - BIG\nPočetna Konferencije Putevi energije u regionu i korišćenje obnovljivih izvora\n19.10.2012. 10:00 Beograd\nBEOGRAD - Cene struje i gasa u Srbiji su niske, ali o povećanju tih cena možemo govoriti tek nakom uvođenja socijalnih karata, što se očekuje u prvom kvartalu naredne godine, izjavila je danas ministarka energetike Zoarna Mihajlović.\n"Sve dok se u Srbiji ne uvedu socijalne karte, cene struje i gasa ne mogu rasti nebu pod oblake, jer moramo da vodimo računa o građanima Srbije", rekla je Mihajlović na konferenciji "Putevi energije u regionu i korišćenje obnovljivih izvora".\nOna je, međutim, naglasila da EPS i "Srbijagas" ne treba da budu socijalne ustanove, već jaka stabilana i profitabilna preduzeća. Mihajlović je dodala da se već u dužem razdoblju radi na izradi socijalnih karata, u šta je uključneo više ministartsva.\nPrema njenim rečima Srbija će zadržati podsticajne, "fid-in" tarife za proizvođače struje iz obnovljivih izvora, ali će one biti izmenjene.\nRazmišlja se da se povećaju kvote, a da se smanji period otkupa struje po povlašćenoj ceni, ali za mesec dana imaćemo jasan stav, rekla je ministarka na konferenciji "Putevi energije u regionu i korišćenje obnovljivih izvora".\nNaglašavajući da je interes Srbije da se koriste obnovljivi izvori energije, Mihajlović je dodala da je mali procenat struje proizveden na taj način u finalnoj potrošnji.\nKako je objasnila, razlog za to su birokratske procedure i nedostatak političke volje da se oni koji se bave obnovljivim izvorima energije priključe na mrežu.\nMihajlović je ukazala da je Srbija prihvatila direktivu EU da iz obnovljivih izvora energije do 2020. bude proizvedeno 27 odsto struje.\nOna je najavila da će biti smanjen broj neophodnih dozvola investitorima zainteresovanim za obnovljive izvore energije i da će u narednoj godini ministarstvo izdavati te dozvole.\nNapominjući da je investitorima u proseku potrebno između 1,5 do dve godine da dobiju potrebne dozvole, Mihajlović je rekla da je to razlog što Srbija ne dobija nijedan novi objekat, veći broj zaposlenih i nove količine energije.\nCene struje i gasa u Srbiji su niske, ali o povećanju tih cena možemo govoriti tek nakom uvođenja socijalnih karata, što se očekuje u prvom kvartalu naredne godine, izjavila je danas ministarka energetike Zoarna Mihajlović. "Sve dok se u Srbiji ne uvedu socijalne karte, cene struje i gasa ne mogu rasti nebu pod oblake, jer moramo da vodimo računa o građanima Srbije", rekla je Mihajlović na konferenciji "Putevi energije u regionu i korišćenje obnovljivih izvora".\nministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije\ngeneralni sekretar, Evropska mreža operatora prenosnih sistema električne energije ENTSO-E\ndirektor, Agencija za energetiku Republike Srbije\ngeneralni sekretar, Nacionalni naftni komitet Srbije\ndirektor, Regulatorna kancelarija za mrežne industrije Slovačke\npomoćnik ministra za održivi razvoj, obnovljive izvore energije i strateško planiranje, Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije\nšef Sekcije za evropske integracije Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji\nMr Bojan Kovačić\nv.d. direktora Agencije za energetsku efikasnost Republike Srbije\nzamenik ambasadora Države Izrael u Republici Srbiji\ndr Ištvan Garaguli\nKancelarija Ombudsmana za životnu sredinu Mađarske\nčlan akcionog odbora, Mreža energetskih menadžera Srbije\npotpredsednica Obrazovno naučnog društva „Mihajlo Pupin"\nDragoslav Dobrosavljević Prezentacija - 11987 KB\nEjal Naor Prezentacija - 9196 KB\nZorana Mihajlovic Prezentacija - 6664 KB\nDejan Trifunovic Prezentacija - 5504 KB\nKonstantin Staschus Prezentacija - 4960 KB\nLjubo Macic Prezentacija - 2953 KB\nBojan Kovacic Prezentacija - 342 KB\nIstvan Garaguli Prezentacija - 205 KB\nJozef Holjencik Govor - 89 KB


InfoBrcko.com - Edin Zaimović: Hvala svima koji su pomogli u pronalasku Stanišića i hvala Civilnoj zaštiti Brčko\nEdin Zaimović: Hvala svima koji su pomogli u pronalasku Stanišića i hvala Civilnoj zaštiti Brčko\nEdin Zaimović: Hvala svima koji su pomogli u pronalasku Stanišića i hvala Civilnoj zaštiti Brčko\tIstaknuto\nStanišić Maksim (75) koji je nestao 15. maja jutros je pronađen živ u blizini mjesta Bukvik kod Brčkog.\nPored Policije Brčko distrikta BiH u potrazi su bile uključene i službe Odjeljenja za javnu sigurnost Brčko distrikta BiH (Civilna zaštita), te Crveni krst Brčko distrikta BiH, GSS-Gorska služba spašavanja i Federalna uprava civilne zaštite.\nŠef Odjeljenja za javnu bezbjednost Brčko distrikta BiH Edin Zaimović u ime Vlade Distrikta zahvalio se svima na pomoći u potrazi nestalog lica.\n"Ova potraga je uspješno završena i dobro je da smo nestalog našli živog. Odmah smo ga uputili u JZU "Zdravstveni centar" Brčko. Hvala svima koji su učestvovali u potrazi i pomoći. Civilna zaštita još jednom je potvrdila da su spremni za građane Distrikta i hvala im na tome", kazao je Zaimović.\nPodsjećamo, Stanišić se dana 15.05.2017. godine udaljio od kuće u nepoznatom pravcu i za njim su tragali članovi porodice, a nakon prijave Policiji Brčko distrikta BiH, na terenu su preduzete opsežne mjere i radnje na njegovom pronalasku.


Predstava "Bajka o pozorištu" izvedena na sceni Centra za kulturu Lazarevac - GEM info\nPredstava „Bajka o pozorištu“ izvedena na sceni Centra za kulturu Lazarevac\n21. marta 2019. 21. marta 2019. Redakcija 0 Comments\nPredstava „Bajka o pozorištu“, Vladimira Đurđevića izvedena je na sceni Centra za kulturu Lazarevac. Reč je o komediji koja govori o položaju kulture, a pre svega pozorišta u vremenu lažnih reformi, bespoštedne jurnjave za što većim televizijskim i stranačakim rejtinzima, predizbornih kalkulacija, kao i o tome kako kulturu doživljava politička elita.\n“Bajka o pozorištu“ je komedija koja kroz kritiku društva donosi gorak ukus stvarnosti u kojoj nam se predstavlja siromašno pozorište, situacija u kulturi ali i sveopšta kriza društva. Iako je naslovljen kao bajka, ovaj komad, mnogo više korespondira sa stvarnošću od bajki koje znamo, a po rečima Snežane Savić koja tumači jednu od naslovnih uloga postigao je izuzetan uspeh kod publike.\nGovoreći o problemima sa kojima se kultura i pozorište suočavaju nosilac glavne uloge Tihomir Stanić ističe da slični problemi prate umetnike od nastanka do danas i navodi primere legendi glumišta Miodrag Petrović Čkalja i Mija Aleksić.\nPredstava je posvećena jednoj od čuvenih i važnih predstava “Zvezdara Teatra“ „Lari Tompson, tragedija jedne mladosti“, Dušana Kovačevića i njenom protagonisti Bori Todoroviću. Položaj kulture, a pre svega pozorišta, i kako kulturu i umetnost doživljava naša politička elita su glavne teme kojima se ova predstava bavi.\nShare the post "Predstava „Bajka o pozorištu“ izvedena na sceni Centra za kulturu Lazarevac"\n← KUD “Abrašević“ iz Aranđelovca priprema se za veliki jubilej\nOsmi rođendan Dečijeg odeljenja biblioteke “Dimitrije Tucović“ →


A cime garantujete da ce „biti bolje“ . Takve usmene garancije i „vasa licna vjerovanja da ce nesto biti“ u realnoj ekonomiji i privredi ne postoje i ne priznaju se. Do sada ste mnostvo puta prelagali javnost i to:\nOcigledno je da dalje funkcionisanje Crne Gore ne planirate na zdravim privredniim osnovama. Vasa „Evropa sad“ sva je na lapis u smislu, ovamo cu umanjit, a tamo cu zafatit i vjerujtenam sve ce bit bolje. Nidje znanja, nidje struke, nidje nauke. Sve finansijske mahinaciije.


Ponovo na snazi noćne obustave saobraćaja u tunelu Crnaja\nFoto: Fokus (Arhiv)\nZakonska odredba o obaveznom posjedovanju zimske opreme na putevima u Bosni i Hercegovini stupa na snagu 1. novembra\nPonovo su na snazi noćne obustave saobraćaja u tunelu Crnaja (Konjic-Jablanica). Obustave će trajati nekoliko noći, u vremenu od 23 do 4:30 sati. Tokom dana, kroz tunel se saobraća naizmjenično-jednom trakom, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Zbog asfalterskih radova, danas će u vremenu od 7 do 18 sati za saobraćaj bit zatvorena dionica regionalnog puta R-445 Kakanj-Visoko (od BP “Mušinbegović“ do skretanja za “Asfaltgradnja“)“, navodi se u izvještaju Bosanskohercegovačkog auto-moto kluba (BIHAMK).\n“Tokom oktobra i novembra povećan je broj srneće divljači koja prelazi ceste usljed formiranja zimskih krda u jutarnjim i večernjim satima, zbog čega dolazi do povećanog broja saobraćajnih nezgoda. Molimo vozače da budu oprezni“, apeliraju iz BIHAMK-a.\nPodsjećamo, zakonska odredba o obaveznom posjedovanju zimske opreme na putevima u Bosni i Hercegovini stupa na snagu 1. novembra.


Najboljih hotela blizu La Hulpe, Belgija - smeštaj blizu La Hulpe\nWalloon Brabant 111 smeštajnih objekata\nnajboljih hotela u gradu La Hulpe\nPosetiocima se dopada: tišina, šume, šetnje prirodom\nPutujete na destinaciju La Hulpe zbog posla?\n4 smeštajna objekta u gradu La Hulpe\nTražite ponude na destinaciji La Hulpe?\nU blizini grada La Hulpe\nMartin's Château Du Lac Hotel sa 5 zvezdica\nMartin's Manoir Hotel sa 3 zvezdice\nLe Vert Logis Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nLa Hulpe- grad i okolina\nBrisel na 15,6 km\nLeven na 22,5 km\nHuilart na 4 km\nAerodrom Brisel (BRU) 18,3 km\nAerodrom Šarlrua (CRL) 29,2 km\nAerodrom Antverpen (ANR) 51,0 km\nAerodrom Lijež (LGG) 69,7 km\nAerodrom Mastriht-Ahen (MST) 92,9 km\nAerodrom Lil (LIL) 98,2 km\nHoteli - La Hulpe\nUštedite do 50% u gradu La Hulpe


Najeminentnija svjetska imena na konferenciji o informacijskoj pismenosti u Bihaću\nU organizaciji JU Kantonalna i univerzitetska Biblioteka Bihać i Instituta za tehnologiju iz Limerika (Limerick Institute of Technology) iz Republike Irske, u Bihaću je od 17. do 20. juna održana XII Međunarodna konferencija o informacijskoj pismenosti.\nNa konferenciji su bila prisutna najeminentnija svjetska imena iz ove oblasti iz 25 država svijeta i sa svih kontinenata.\nTeme ovogodišnje konferencije su bile:\n– Informacijska pismenost u modernom svijetu\n– Bibliotekari kao podrška u procesu cjeloživotnog učenja\n– Medijska i informacijska pismenost – teoretski pristupi (standardi, procjena, saradnja)\n– Novi aspekti obrazovanja/strateškog planiranja , politika i propagiranje informacijske pismenosti u digitalno doba.\nKako je istakao direktor JU Kantonalna i univerzitetska biblioteka Bihać, mr. sci Ratko Knežević ovogodišnja konferencija je bila na svjetskom nivou.\n“Zaista sam sretan da smo u našem gradu ugostili učesnike sa svih kontinenata, iz SAD, Australije, Turske, Rusije, Vijetnama, Katara, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Engleske, Bugarske, Rumunije, Grčke, Irske, Nizozemske, Mađarske, BiH, Srbije, Kosova, Hrvatske, Slovenije, Egipta, Katara… Zaista mi je teško sjetiti se svih država, ali je skup privukao najzvučnija imena iz svijeta nauke i bibliotekarstva koja se bave ovom tematikom. Tu su osim profesorice Christine Susan Bruce (Australija), trenutno osobe broj jedan u svijetu, bila imena poput Tefka Saracevica (SAD), Angele Repanovici (Rumunija) mozda najzvucnijeg imena u Evropi… Treba napomenuti da je ova konferencija proizvod Projekta “Razvoj informacijske pismenosti-ekonomija znanja u zemljama Zapadnog Balkana” u koji su uključeni partneri iz nekoliko evropskih država”, istakao je Knežević.\nOvaj projekat prošle godine je dobio nagradu kao najbolji projekat koji je EU ikada finansirala.\n“Bilo je posebno zadovoljstvo vidjeti ljude od nauke iz cijelog svijeta u našoj državi, ujedno im u slobodno vrijeme pokazati sve ljepote i mogućnosti investiranja koje se nude u našem kantonu i cijeloj državi. Iskreno se zahvaljujem Federalnom ministarstvu obrazovanja i nauke i ministrici Elviri Dilberović koji su bili pokrovitelji ove veličanstvene manifestacije. Mnogobrojne zastave svih zemalja učesnica koje su se mogle vidjeti na random stolu su nešto zaista izuzetno što se rijetko viđa i u svijetu, a ne na našim prostorima”, dodao je Knežević, koji ističe da su uprkos mnogim nevoljama u kojima se nalaze institucije kulture, a koje nisu samo novčane prirode, uspjeli napraviti jadnu od najvećih konferencija u svijetu ove godine.\nO njenom učinku ne treba mnogo govoriti, dovoljno je reći da će se radovi sa ove konferencije objavljivati i vrednovati u SCOPUS i biti prikazivani širom svijeta. Ovo je još jedan dokaz izuzetnog progresa koji je JU Kantonalna i univerzitetska Biblioteka Bihać napravila na međunarodnom planu je postala prepoznatljiva institucija iz BiH i zbog čega imam nekoliko izuzetno značajnih projekata koje je finansirala EU a još nekoliko slijedi uskoro.\n#JU Kantonalna i univerzitetska Biblioteka Bihać#Ratko Knežević


M. D. 26. maja 2017. 21:14\nU Moskvi ima jako mnogo dešavanja, velike su gužve u saobraćaju, i bez obzira na to što imaju dobru mrežu metroa, može da vam se desi da ostanete zaglavljeni u gužvi i po dva sata. Ali, Moskva je lepa, sadržajna i što je važno, ima tu mogućnost i sposobnost da integriše druge kulture u sebe, kao što velike prestonice imaju značajne delove drugih kultura koje čine bogatstvo tog grada. Mislim da je Srbija jedna od tih kultura koja bi mogla da u Moskvi ima posebno mesto.“\nBiković kaže da Moskva ima predivne teatre, a da je na njega poseban utisak ostavio teatar MHAT, koji se smatra izvorom moderne glume, u kome su stvarali Stanislavski i Čehov. Prema njegovim rečima, u Moskvi ima oko 300 teatara, a Boljšoj teatar je, kako je istakao, stvarno „boljšoj“ (veliki).\n„Jednom sam bio u Boljšoj teatru, karte se kupuju mesecima ranije i nimalo nisu jeftine“, dodao je Biković. Kaže da ga u Rusiji doživljavaju „pomalo kao srpskog, a pomalo kao svog glumca“.\n„Nekad mogu da razgovaram tako da oni ne mogu odmah da raspoznaju da nisam Rus, ali se to posle, recimo deset minuta razgovora oseti. Slobodno razgovaram na ruskom, ali taj akcenat se čuje. Neki kažu da je to prednost, a ja mislim da je mana zato što ne mogu u potpunosti da budem autor svojih likova.“\nBiković trenutno živi na relaciji Beograd — Moskva — Sankt Peterburg i kaže da je takav život „naporan, ali lep“, prenosi Sputnjik.\nja zivim I radim u rusiji 20- godina, rusi I moskovljani malo znaju o srbiji I beogradu.


NM Slika dana - 01.03.2015 - Evropski Fejsbuk pesnički festival !!!\nNovoMiloševačka Slika dana - 01.03.2015\nEvropski Fejsbuk pesnički festival !!!\nPozivamo pesnike iz svih evropskih zemalja da učestvuju na šestom EVROPSKOM FEJSBUK PESNIČKOM FESTIVALU, koji će se održati 18. i 19. aprila 2015. godine u hali Master Novosadskog sajma, u okviru 21. međunarodnog Salona knjiga, u organizaciji Banatskog kulturnog centra (BKC) i Novosadskog sajma.\nŽiriranje pesama, koje budu prispele na ovogodišnji konkurs, će se vršiti dvostepeno. Pobednici prethodnih pet festivala Festivala će odabrati pesme koje će ući u uži izbor (svaki član prvostepenog žirija odabira po 5 pesama), dok će drugostepeni žiri iz užeg izbora odabrati glavnog pobednika Festivala.\nČlanovi drugostepenog žirija: Simon Grabovac (predsednik), dr Zoran Đerić, Franja Petrinović, Goran Ibrajter i Radovan Vlahović. Pesme koje uđu u uži izbor biće štampane u posebnoj knjizi, dok će najbolji pesnik dobiti, kao glavnu nagradu, štampanje samostalne zbirke pesama. Sve pesme pristigle na konkurs biće objavljene u zajedničkom zborniku.\nPravo učešća na Festivalu imaju svi koji pišu poeziju bez ograničenja starosnog, polnog, verskog, nacionalnog, profesionalnog...\nZa sve informacije možete zvati na telefon:\n+381 (0) 23/783-155\nili postaviti pitanje putem e-mail:


Sve Što Treba da Znate O Turbo Punjačima\nO turbo punjacima\nO TURBO PUNJAČIMA\nTurbo punjač, turbo kompresor, turbo ili turbina su nazivi koji se koriste u našoj terminologiji za deo na motoru vozila koji omogućava dodatno punjenje (natpunjenje) cilindara čime se dobija veća snaga motora i bolji osećaj u vožnji a smanjuje potrošnja goriva. Turbina se nalazi na izduvnoj grani motora dok je jednim svojim delom povezana sa sistemom za usis vazduha.\nTurbo kompresor je vrlo kompleksan uređaj koji se sastoji iz mnoštva manjih delova i na kojem se primenjuju nanotehnologija i ostala savremena tehničko-tehnološka sredstva.\nPo startovanju motora izduvni gasovi pokreću turbinske lopatice turbo punjača koje se nalaze u turbinskom kućištu. One su vratilom povezane sa lopaticama u kompresorskoj strani koje uvlače vazduh iz pravca filtera vazduha i pod pritiskom ga ubacuju u usisnu granu motora.\nU zavisnosti od dizajna kućišta, dizajna lopatica, dimenzija istih kao i odnosa izmedju turbinskog i kompresorskog dela značajno se menjaju karakteristike turbine a samim tim i performanse samog motora.\nPrve generacije turbina imale su i izražene mane u vidu turbo rupe ili turbo laga, neprijatne zadrške koja se javlja pri naglom dodavanju gasa.\nMeđutim, ekspanzija u razvoju turbokompresora od 2000-te godine i uvođenje turbina sa varijabilnom geometrijom (VGT – Variable-geometry turbocharger) dovela je do toga da su današnji turbopunjači daleko efikasniji a i pružaju puno bolje performase jer imaju mogućnost da već pri malom broju obrtaja motora postignu puni kapacitet, a samim tim i veći pritisak u usisnoj grani motora.\nSavremeni turbokompresori dostižu i do 250.000 obrtaja u minuti, temperatura kojoj su izloženi prelazi 1000°C, pritisak koji proizvode u usisnoj grani je uglavnom oko 1.5 bari, stoga, svi elementi turbine moraju biti izrađeni od visokokvalitetnih materijala otpornih na ove ekstremne uslove.\nUpravo zbog toga, vrlo je važno gde ćete vršiti remont turbine vašeg automobila. Turbo servis Nastasijević ugrađuje samo delove najvišeg kvaliteta renomiranih svetskih proizvođača što garantuje dug vek trajanja uz zagarantovane performanse.\nGubitak pritiska ulja u karteru motora\nOštećenje usled upada stranog tela iz pravca filtera vazduha ili iz pravca motora\nPrestanak podmazivanja, prljavo i staro ulje, zaostali opiljci u motoru\nVisoka temperatura izduvnih gasova usled začepljenja katalizatora ili DPF filtera\nUlazak izduvnih gasova u kućište turbine\nOnemogućen ili ograničen rad varijabilne geometrije\n"Curenje" izduvnog gasa i sl\nPreventivne kontrole turbine kod stručnog servisera\nKorišćenje odgovarajućeg motornog ulja visokog kvaliteta\nRedovna zamena ulja i filtera značano utiče na vek turbo punjača\nOsluškujte kako radi vaš auto - pravovremena postavka dijagnoze kvara može značajno umanjiti troškove popravke\nPovremeno čišćenje EGR ventila, katalizatora i DPF filtera\nŽelite da znate cenu TURBO SERVISA za Vaš automobil?


Hoće li se Srbija preseliti u Nemačku - Sputnjik Srbija\n20:35 01 Mart 2021\n10:40 08.11.2017 (osveženo 16:26 08.11.2017) Preuzmite kraći link\nU Nemačkoj tražnja za radnom snagom i dalje raste, tako da je u trećem kvartalu ove godine bilo otvoreno 1.097.600 radnih mesta, što je 175.000 više nego u istom periodu prošle godine, saopštio je Institut za istraživanje rada (IAB), koji deluje u sklopu Savezne kancelarije za zapošljavanje.\nNude posao u Dubaiju i platu od 226.000 evra, a za to vam čak nije potrebna ni škola\nStručnjaci procenjuju da veliku tražnju za stručnom radnom snagom neće biti moguće pokriti pojačanim useljavanjem iz zemalja Evropske unije, kao što je to bio slučaj proteklih godina, i podsticajnim merama u obrazovnom sektoru, nego i otvaranjem nemačkog tržišta rada za stručnjake iz celog sveta.\nAko u obzir uzmemo da je veliki broj stručnjaka iz raznih oblasti, a pogotovo iz zdravstva, već otišao iz Srbije na rad u Nemačku, dobre vesti za Nemce pokazuju se kao loše po Srbiju — odliv radne snage iz naše zemlje sigurno će biti još veći.\nMože li se sprečiti odliv radne snage iz Srbije, i na koji način?\nEkonomista Milan Kovačević kaže da ne može, uz napomenu da sumnja u to da Nemačka ne može da nadoknadi nedostatak radne snage radnicima iz EU.\nKovačević na problem odliva radne snage gleda drugačijim očima. Pošto se odliv radne snage ne može zaustaviti, bolje bi bilo razmišljati kako će se, kao kaže, poneko vraćati.\nSlovenija traži poštare iz Srbije: Veliko interesovanje, plata do 800 evra\n„Taj koji ode, postaje još bolji kada je tamo neko vreme, pa se vrati. A da li ćemo smanjiti tempo odlazaka, o tome je možda realno razmišljati. Da bi se smanjio tempo odlazaka, potrebno je od svega pomalo popraviti — da ovde bude udobnije za život, da opšti uslovi budu bolji, da se stiče poverenje da će sutra biti bolje, da su i zarade veće“, objašnjava Kovačević.\nNije samo problem u visini zarada, kaže Kovačević:\n„Kod nas se ljudi žale što se u javnom sektoru napreduje na osnovu političke pripadnosti, a ne na osnovu profesionalnog kvaliteta. U zdravstvu se ljudi žale da je za ministra otišao neko ko u struci ne bio prihvaćen na tom nivou. Tako da bi se sigurno na tome moralo raditi, i sigurno je da sa tim mnogo gubimo“, zaključuje Kovačević.\nNi profesor beogradskog Ekonomskog fakulteta Mihail Arandarenko ne smatra odliv stručne radne snage opasnošću, jer to, kako kaže, može da bude i korisno, i kroz doznake iz inostranstva, ali i napominje da su današnje migracije cirkularne.\n„Nije ono kao ranije, kada ste jednom otišli u Ameriku, to je kraj. Sada je regulativa čak i u odnosu na onaj prvi talas gastarbajtera takva da se obično dobijaju privremene dozvole. Onda i članovi porodica onih koji migriraju računaju sa tim da će se ovi vratiti“, kaže on.\nArandarenko ne vidi da država može bilo šta da uradi, kako kaže, čak i da hoće. Ako želite da popravite migracioni bilans potrebno je da imate uspešnu, homogenu državu uz još puno faktora, smatra Arandarenko.\nNovi useljenički zakon, po uzoru na klasične useljeničke zemlje poput Kanade ili Novog Zelanda po bodovnom sistemu, tema je i aktuelnih koalicionih pregovora između demohrišćana, liberala i zelenih, pri čemu su liberali najveći zagovornici otvaranja tržišta rada.\nNemačka ekonomija je ekonomija visokorazvijene industrijske zemlje kojoj su istovremeno potrebni i lekari, ali i radnici. Anglosaksonske zemlje privlače visokostručnu radnu snagu i najtalentovanije stručnjake zato što se ekonomija tih zemalja zasniva na uslugama.\n„Čak i da se Nemci više otvore, njihova tražnja će biti malo više zadovoljena iz EU nego iz drugih zemalja, a drugo, ako su im potrebne specifične usluge, ceo svet će im zakucati na vrata. I opet, neki dramatičan odliv iz Srbije je nešto što se dešava ovako ili onako. Ako ljudi ne odu u Nemačku, otići će u Slovačku ili u Kinu. U čemu je razlika“, pita se Arandarenko.\nSrbija za Nemačku nije posebno ciljno tržište i ona je jedna od mnogih zemalja u koju se može emigrirati, dodaje on. Nemačka se ne nalazi na prva tri mesta u koju građani Srbije najradije odlaze, kaže Arandarenko i dodaje da ne vidi da bi se dogodilo išta dramatično po Srbiju ukoliko bi Nemačka otvorila svoja vrata stranim radnicima.\nradna snaga, radnici, Nemačka


U porastu broj prekršaja, akcija do 22. juna - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Društvo U porastu broj prekršaja, akcija do 22. juna\nOd početka godine su policijski službenici saobraćajne policije isključili iz saobraćaja blizu 18.000 vozača zbog vožnje u alkoholisanom stanju i 700 vozača zbog vožnje pod dejstvom psihoaktivnih supstanci.\nPripadnici Uprave saobraćajne policije Ministarstva unutrašnjih poslova biće u akciji pojačane kontrole saobraćaja na teritoriji Srbije u periodu od 16. do 22. juna.\nPažnju će usmeriti na otkrivanje prekršaja upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci.\nSve raspoložive uređaje za otkrivanje prisustva alkohola i psihoaktivnih supstanci kod vozača, saobraćajna policija angažovaće neprekidno u subotu tokom akcije pod nazivom Alcohol and Drugs Marathon.\n– Upravljanje vozilom pod dejstvom alkohola jedan je od najvećih problema bezbednosti saobraćaja u većini evropskih zemalja, uključujući i Srbiju. Reč je o prekršaju koji, uz prekoračenje brzine, najviše doprinosi izazivanju saobraćajnih nezgoda i težini posledica, naveli su iz MUP-a Srbije.\nUkazavši da je u svim evropskim zemljama u ogromnom porastu broj prekršaja vozača koji upravljaju vozilom pod dejstvom psihoaktivnih supstanci, iz MUP-a su istakli da je broj sankcionisanih vozača od početka ove godine gotovo tri puta veći u odnosu na isti period prošle godine.\nAkcija saobraćajne policije biće istovremeno sprovedena u 30 evropskih zemalja koje su članice organizacije Mreža saobraćajnih policija Evrope ROADPOL.


Museum della Citta' San Leo : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nMuseum della Citta' San Leo (Италија)\nNalazi se u ulici Via Montemaggio, 45 - SP 89 Strada Leontina, pozicija mu je severoistok za grad San Leo, a od centra je udaljen samo 9 minuta kolima.Stil hotela Agriturismo Poggio Duca je Povoljan, Nastavaka pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking, Klimatizovano. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Soanne 1, a pozicija mu je severoistok za grad Pennabilli. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil Nastavakhotela Albergo Lago Verde je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nNa 11 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici San Francesco 1 sa pozicijom severozapad za grad Villagrande, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neNastavakkoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Villagrande je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu IG.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Federico Fellini je udaljen 30 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 60 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nU hotelu Vintage pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Murata: Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je NastavakLuksuzan.Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici sa pozicijom jugoistok za grad Murata, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer đakuzi/whirlpool. Aerodrom Federico Fellini se nalazi na oko 36 minuta kolima od hotela (18 kilomet(a)ra ).Sakrijte


Usvojen budžet Grada Prokuplja za 2019. godinu - Blace Info Press\nUsvojen budžet Grada Prokuplja za 2019. godinu\nAutor: Gorica Šegović · 25. decembra 2018.\nOdluka o budžetu Grada Prokuplja za 2019. godinu bila je najvažnija tačka na skupštinskom zasedanju, koje je danas po prvi put održano od kada je Prokuplje i zvanično dobilo status grada.\nGradski budžet za nastupajuću godinu iznosi 1.775.986.951 dinar, a prema rečima gradonačelnika Prokuplja, Aleksandra Simionovića, građani će tokom naredne godine da se uvere da je ovaj budžet kreiran u njihovu korist i da će da im donese značajan boljitak u 2019. godini.\n-U izradi nacrta budžeta za 2019. godinu učestvovali su svi budžetski korisnici, predstavnici javnih preduzeća, ustanova, organizacija, građani koji su imali priliku da na održanim javnim raspravama daju svoje primedbe, sugestije i predloge, kako bismo došli do najkvalitetnijeg budžeta. Naši najmlađi sugrađani, za koje je u narednoj godini opredeljeno najviše sredstava, oko 330 miliona dinara, već su osetili boljitak, a tako će biti i u narednom periodu, jer će najveća pažnja biti usmerena na predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, istakao je gradonačelnik Simonović.\nKako najavljuje, u narednoj godini, prioriteti su i razvoj infrastrukture i ulaganja u javna preduzeća. U planu je nastavak asfaltiranja gradskih i seoskih ulica, sanacija oštećenih puteva, izgradnja mostova, dečjih igrališta, rekonstrukcija vrtića.\n-Za sve planirane radove, predvideli smo znatna sredstva iz budžeta, ali će Grad Prokuplje učestvovati sa određenim procentom i u velikim projektima koji su započeti. Radi se o izgradnji moderne Zelene pijace, Industrijske zone i preseljenju Bolnice u zgradu Doma zdravlja. To su kapitalni projekti za koje je opredeljeno mnogo sredstava iz republičkog budžeta, istakao je gradonačelnik Prokuplja.\nPrema njegovim rečima, Prokuplje će i u narednoj godini biti veliko gradilište, a sve u cilju obezbeđivanja boljih uslova za život svih građana.\nOdbornici su razmatrali i podržali predlog Poslovnika Skupštine Grada Prokuplja, predlog Odluke o organizaciji Gradske uprave Prokuplja, predlog Kadrovskog plana, Odluke o Gradskom veću i Gradskom pravobranilaštvu. U nastavku sednice usvojeni su programi poslovanja javnih preduzeća i ustanova za 2019. godinu i doneta rešenja o imenovanju članova školskih odbora.\nSkupština Grada donela je rešenje o prestanku funkcije sekretara Skupštine Grada Saše Anđelkovića, koji je podneo ostavku, a umesto njega imenovana je diplomirani pravnik Aleksandra Vukićević.\nSledeća vest Da li se blago kneza Lazara krije u dubinama Blačkog jezera ?– večeras u EKSPLOZIVU TV PRVA\nPredhodna vest Kulturni centar „ Drainac“ i osnovna škola „ Stojan Novaković“ blačke osnovce obradovali predstavom – Čekajući Deda Mraza


ProWein 2021 produžen na pet dana - vino.rs\nsreda, 07 oktobar 2020 22:56\nsalon vina, ocenjivanje vina,\nKako 2020. godine nije održan, ProWein Dizeldorf je jednogodišnju pauzu iskoristio za nove ideje i unapređenja. Tako, će narednog proleća izlagači i posetioci prisustvovati premijeri revidiranog koncepta hala i drugih značajnih pogodnosti.\nUz poboljšanje izložbenog prostora i dodatnih garaža sa 500 mesta, otvara se novi Južni ulaz i izložbena Sala 1. Time je ostvaren direktan prilaz u Hale 4, 5 i 7.0, a zahvaljujući kružnom konceptu, iz centralnog prostora direktno se ulazi u Hale od 9 do 17.\nI druge akvizicije ProWein globalne vinske ustanove, ponašaju se po diktatu korone, pa je brazilski ProWine São Paulo originalno zakazan od 20. do 22. oktobra pomeren za narednu godinu. Iako se baš tokom oktobra u Brazilu uprkos koroni održavaju zabavne manifestacije gigiantskih razmera, zabunu i odlaganje izazvale su nejasne smernice državnih organa, pa se rukovodstvo festivala opredelilo za najbezbednije odlaganje.\nA kako je zdravstvena situacija u Kini potpuno drugačija, a mere jasno definisane, ProWein u Šangaju održaće se po planu od 10. do 12. novembra ove godine uz veliko interesovanje koje izlagači iskazuju. |


StreetScooter WORK XL – Električni Ford Transit – S Magazin\nOve godine će se u StreetScooterovoj fabrici u Aachenu proizvesti oko 150 e-kombija, a već sledeće godine je u planu proizvodnja još 2.500 XL-a. Računica pokazuje da svaki WORK XL štedi pet tona CO₂ i 1.900 litara dizela godišnje.\nUz 2.500 planiranih vozila u službi, rezultat bi u totalu bio ušteda od 12.500 tona CO₂ i 4,75 miliona litara goriva godišnje. Teretni prostor od 20 m³ WORK XL pruža smeštaj za oko 200 paketa, a modularni sistem baterija omogućuje konfiguraciju s baterijama kapaciteta od 30 do 90 kWh, s autonomijom od 80-200 km. S brzim punjačem snage 22 kW vreme punjenja je oko tri sata.


Konvoj od 50.000 kamiona stiže u Otavu na protest, kanadski premijer na tajnoj lokaciji - 29.01.2022, Sputnik Srbija\nKonvoj od 50.000 kamiona stiže u Otavu na protest, kanadski premijer na tajnoj lokaciji\nOgroman konvoj od oko 50.000 kanadskih vozača kamiona u koloni od oko 64 kilometara stigao je u Otavu uoči planiranog protesta protiv obavezne vakcinacije koji... 29.01.2022, Sputnik Srbija\nKanadski premijer Džastin Trudo i njegova porodica napustili su svoj dom u Otavi i otišli na tajnu lokaciju, prenosi Si-Bi-Es.Džastin Trudo je ranije rekao je da postoji „mala marginalna manjina neprihvatljivih stavova koja je na putu za Otavu“, ističući da je skoro 90 odsto njegove zemlje vakcinisano. Ipak, vozači u takozvanom „Konvoju slobode“ su ljuti zbog njegove izjave i planiraju ovog vikenda da pokažu nezadovoljstvo u kanadskoj prestonici.Visoki zvaničnik parlamenta upozorio je poslanike da izbegavaju proteste i da zaključaju svoja vrata usred izveštaja da bi njihove privatne kuće mogle biti mete.Konvoj se krenuo u nedelju iz Britanske Kolumbije, a pridružili su mu se i drugi demonstranti koji su vozili sa istoka i juga zemlje. Kamiondžije iz SAD – kojima je dozvoljen ulazak u Kanadu samo ako su vakcinisani – takođe su se pridružili ogromnom konvoju.Iako vođe protesta pozivaju na miran protest, pojedine izjave nekih od učesnika uključuju pretnje nasiljem. Policija Otave saopštila je da će biti u pripravnosti i spremna da uhapsi svakog ko prekrši zakon, prenosi „Dejli mejl“.Od 15. januara, svi kanadski vozači kamiona koji su nevakcinisani moraju da prođu test na kovid 19 i da budu u karantinu kada se vraćaju iz Sjedinjenih Država. Nije im dozvoljen ulazak u SAD osim ako nisu vakcinisani, a američkim vozačima nije dozvoljen ulazak u Kanadu osim ako ne pokažu sertifikat. Američki vozači koji se vraćaju u SAD, međutim, ne moraju da rade test niti da budu u karantinu.Čak 32.000, ili 20 odsto, od 160.000 kanadskih i američkih prekograničnih vozača kamiona moglo bi da bude isključeno sa puteva zbog obavezne vakcinacije, procenjuje Kanadska kompanija za transport.S druge strane, kanadski savez kamiondžija odbacio je protest i saopštio da je više od 85 odsto kamiondžija vakcinisano.Mnoge kamiondžije su takođe objavile na društvenim mrežama da nastavljaju da rade svoj posao i da konvoj ne zastupa njihova prava.Kanada je usvojila neke od najstrožih protokola o kovidu 19 u svetu. Ontario će tek početkom ovog meseca zatvoriti svoje restorane, teretane i bioskope, a ponovo će ih otvoriti tek početkom februara.Vakcinacije su obavezne za radnike u javnim preduzećima od prošle godine, a premijer Kvebeka najavio je da planira kazne za nevakcinisane stanovnike koji nemaju medicinski razlog da ne dobiju vakcinu.\nsvet, politika, kanada, svet – politika\n20:20 29.01.2022 (Osveženo: 20:21 29.01.2022)\nOgroman konvoj od oko 50.000 kanadskih vozača kamiona u koloni od oko 64 kilometara stigao je u Otavu uoči planiranog protesta protiv obavezne vakcinacije koji treba da se održi tokom vikenda. U međuvremenu, kanadski premijer Džastin Trudo napustio je sa porodicom svoj dom u Otavi i premestio se na tajnu lokaciju.\nKanadski premijer Džastin Trudo i njegova porodica napustili su svoj dom u Otavi i otišli na tajnu lokaciju, prenosi Si-Bi-Es.\nDžastin Trudo je ranije rekao je da postoji „mala marginalna manjina neprihvatljivih stavova koja je na putu za Otavu“, ističući da je skoro 90 odsto njegove zemlje vakcinisano. Ipak, vozači u takozvanom „Konvoju slobode“ su ljuti zbog njegove izjave i planiraju ovog vikenda da pokažu nezadovoljstvo u kanadskoj prestonici.\nVisoki zvaničnik parlamenta upozorio je poslanike da izbegavaju proteste i da zaključaju svoja vrata usred izveštaja da bi njihove privatne kuće mogle biti mete.\nKonvoj se krenuo u nedelju iz Britanske Kolumbije, a pridružili su mu se i drugi demonstranti koji su vozili sa istoka i juga zemlje. Kamiondžije iz SAD – kojima je dozvoljen ulazak u Kanadu samo ako su vakcinisani – takođe su se pridružili ogromnom konvoju.\nIako vođe protesta pozivaju na miran protest, pojedine izjave nekih od učesnika uključuju pretnje nasiljem. Policija Otave saopštila je da će biti u pripravnosti i spremna da uhapsi svakog ko prekrši zakon, prenosi „Dejli mejl“.\nOd 15. januara, svi kanadski vozači kamiona koji su nevakcinisani moraju da prođu test na kovid 19 i da budu u karantinu kada se vraćaju iz Sjedinjenih Država. Nije im dozvoljen ulazak u SAD osim ako nisu vakcinisani, a američkim vozačima nije dozvoljen ulazak u Kanadu osim ako ne pokažu sertifikat. Američki vozači koji se vraćaju u SAD, međutim, ne moraju da rade test niti da budu u karantinu.\nČak 32.000, ili 20 odsto, od 160.000 kanadskih i američkih prekograničnih vozača kamiona moglo bi da bude isključeno sa puteva zbog obavezne vakcinacije, procenjuje Kanadska kompanija za transport.\nS druge strane, kanadski savez kamiondžija odbacio je protest i saopštio da je više od 85 odsto kamiondžija vakcinisano.\nMnoge kamiondžije su takođe objavile na društvenim mrežama da nastavljaju da rade svoj posao i da konvoj ne zastupa njihova prava.\nKanada je usvojila neke od najstrožih protokola o kovidu 19 u svetu. Ontario će tek početkom ovog meseca zatvoriti svoje restorane, teretane i bioskope, a ponovo će ih otvoriti tek početkom februara.\nVakcinacije su obavezne za radnike u javnim preduzećima od prošle godine, a premijer Kvebeka najavio je da planira kazne za nevakcinisane stanovnike koji nemaju medicinski razlog da ne dobiju vakcinu.\n27 Januar, 11:22\nMiting i kontramiting ispred Bundestaga zbog obavezne vakcinacije /video/\n26 Januar, 15:33


Eurobarometar: Građani EU protiv daljeg proširenja, većina u Srbiji za EU | Magazin Restart\nEurobarometar: Građani EU protiv daljeg proširenja, većina u Srbiji za EU\nVećina građana Evropske unije protivi se proširenju Unije novim članicama u narednim godinama, dok istovremeno u zemljama kandidatima i dalje prevladava podrška članstvu u EU i uverenje da bi to bilo korisno, pokazuje najnovije istraživanje Eurobarometar koje sprovodi Evropska komisija.\nU samoj EU, medjutim, proširenje novim članicama u narednim godinama podržava 43 odsto građana, a protiv je 45 odsto.\nPitanje da li su za proširenje EU postavljeno je i gradjanima u zemljama kandidatima, i najviše pozitivnih odgovora bilo je u Albaniji (83 odsto), za njom slede Makedonija (77 odsto), Crna Gora (62 odsto), Srbija (56 odsto) i Turska (36 odsto).\nNajveći izazov – ekonomska situacija i kriminal\nUpitani koji je najveći izazov sa kojim se njihova zemlja suočava, najviše gradjana Srbije, njih 39 odsto, smatra da je to ekonomska situacija, a za njom, sa po 24 odsto, slede kriminal i rast cena i životnih troškova. Pored Srbije, ekonomska situacija je, sa više od 30 odsto, i najveći razlog zabrinutosti stanovnika Grčke, Kipra, Albanije, Turske i Makedonije.\nIstraživanje koje sprovodi Evropska komisija i koje je objavljeno 21. decembra, pokazalo je da je na nivou 28 zemalja članica EU, 47 odsto gradjana sklono da veruje štampanim medijima, 46 odsto im ne veruje, dok je sedam odsto neopredeljeno. U Srbiji, medjutim, 28 odsto gradjana veruje tim medijima, dok im 62 odsto ne veruje, a 10 odsto je neodlučno.\nKada je reč o političkim partijama, ni u zemljama članicama ni u zemljama kandidatima to poverenje ne prelazi 50 odsto, pri čemu je prosek na nivou EU 18 odsto, a u Srbiji 13 odsto. Partijama najviše veruju Holandjani i Švedjani, 44 odsto i 41 odsto, a najmanje Grci, Španci i Francuzi, gde je taj postotak jednocifren.\nVladi Srbije veruje 37 odsto građana\nNacionalnim vladama u 28 članica EU u proseku veruje 35 odsto gradjana, a ne veruje im 59 odsto. U Srbiji vladi veruje 37 odsto učesnika ankete, 55 odsto joj ne veruje, a 8 odsto je reklo da ne zna.\nI dok u EU gotovo isto poverenje, odnosno nepoverenje kao i vlada uživaju i nacionalni parlamenti, u Srbiji poverenje u narodne poslanike im 28 odsto gradjana, a 63 odsto im ne veruje.\nU svih 28 zemalja članica većina gradjana se osećaju kao gradjani EU, a u proseku taj postotak iznosi 71 odsto, pri čemu je najviši u Luksembugu, 89 odsto, a najniži u Bugarskoj, sa 51 odsto.