Tanjug 27. jula 2021. 15:11\nBEOGRAD – Državni sekretar u Ministarstvu finansija Gojko Stanivuković izjavio je danas, na uvodnom sastanku kojim je počeo osmi ciklus koordinacije ekonomskih politika sa EU evropski semestar „lajt“, da Srbiju očekuje izbor strukturnih reformi i mera za period od 2022. do 2024. godine.\nTaj izbor će prikazati pravce delovanja, prioritete i napore Vlade Srbije za unapređenje privrednog okruženja i kvaliteta života građana, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nSastanak, kojim počinje osmi ciklus koordinacije ekonomskih politika sa EU, posvećen je početku izrade novog dokumenta Programa ekonomskih reformi (ERP) za trogodišnji period, na osnovu smernica Evropske komisije i strateških dokumenata i politika Vlade Srbije.\n„U ovom ciklusu očekujemo inoviranje većeg broja oblasti kroz nove strukturne reforme imajući u vidu da je vlada već započela brojne inicijative, posebno u oblasti digitalizacije, energetike i životne sredine“, rekao je on.\nStanivuković je objasnio da je dokument ključan ne samo za Pregovaračko poglavlje 17 – Ekonomska i monetarna politika, u kontekstu ispunjenja ekonomskih kriterijuma za članstvo u EU, već i za druga poglavla, imajući u vidu da prioritetne strukturne reforme i mere tematski obuhvataju sve oblasti ekonomske politike i dobre uprave.\n„Time se potvrđuje i važnost ERP-a kao strateške osnove za programiranje pomoći EU, na čemu u ovom ciklusu posebno insistira i Evropska komisija“, istakao je Stanivuković.\nDodao je da je neophodno da ERP, kao i do sada, bude usaglašen sa Fiskalnom strategijom i Zakonom o budžetu Republike Srbije, imajući u vidu da je ključno obezbediti odgovarajuće finansiranje strukturnih reformi.\nStanivuković je naglasio da u kreiranju reformi i mera treba identifikovati prepreke privrednom rastu koje mogu biti naglašenije zbog pandemije i da treba obratiti pažnju na unapređenje konkurentnosti i tržišta rada, kroz dalje pobolšanje regulatornog okruženja, unapređenja energetskog sektora, zelenu i digitalnu tranziciju.\n„Takođe, sistem zdravstvene zaštite predstavlja ključnu oblast, s obzirom na uticaj koji zdravlje i otpornost zdravstvenih sistema mogu imati na privredu, kao i da će se nastaviti napori na razvoju dobre uprave, procesa digitalizacije, modernizaciji Poreske uprave, daljem unapređenju poslovnog ambijenta i suzbijanju sive ekonomije, kao i podršci zelenom, energetski efikasnom i inkluzivnom rastu“, rekao je on.\nObjasnio je da je iskustvo i uključenost svih aktera, od kreatora ekonomskih politika do krajnjih korisnika reformskih mera, od velike važnosti prilikom definisanja prioritetnih reformi.\n„Imajući u vidu da evropski semestar ‘lajt’ koordinacije ekonomskih politika neprekidno traje, tako se i proces konsultacija ne prekida, te da su sve razmenjene informacije iz prethodnog ciklusa relevantne za početak novog“, rekao je Stanivuković.\nOn se osvrnuo na ekonomske pokazatelje koji pružaju povoljan ambijent za sprovođenje strukturnih reformi.\n„Intenzivan oporavak ekonomske aktivnosti u drugoj polovini prošle godine omogućio je da pad BDP-a u 2020. bude svega jedan odsto, što je jedan od najboljih rezultata u Evropi, a da je krajem iste godine, neto priliv stranih direktnih investicija dostigao nivo od oko tri milijarde evra, javni dug je bio 58,2 odsto, dok je stopa nezaposlenosti bila na nivou pre pandemije“, rekao je on.\nNapomenuo je da je ove godine rast BDP-a u prvom kvartalu iznosio 1,7 odsto, dok se u drugom kvartalu očekuje rast između 12 i 15 procenata.\n„Za 2021. godinu se predviđa realni rast BDP-a od šest odsto sa daljim povećanjem kapitalne potrošnje države na 7,2 odsto BDP-a, a za ovu godinu možemo očekivati rast i od sedam odsto BDP-a i ponovo jedan od najboljih rezultata u Evropi“, rekao je on.\nStanivuković je istakao da je, isto tako, u prvoj polovini godine Srbija privukla 1,72 milijarde evra stranih direktnih investicija, što je 19 odsto više nego prošle godine, a da će javni dug do kraja godine ostati ispod 60 odsto BDP-a, što je po kriterijumima Mastrihta.\nPredstavnici EKOFIN-a pozvali su, podšeća on, na sastanku Ekonomskog i finansijskog dijaloga EU sa Zapadnim Balkanom i Turskom, održanom 12. jula, na efikasnu i kontinuiranu primenu paketa ekonomske podrške, korišćenje Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan i saglasili su se oko novih preporuka za Srbiju i ostale učesnike.\nKada je reč o Programu ekonomskih reformi za period 2021-2023, državni sekretar je istakao da su evropski partneri pohvalili ekonomske politike koje su dale dobre rezultate u Srbiji i efikasan odgovor na izazove, ali i dostavljanje dokumenta u roku, dobar proces koordinacije i javne rasprave.\nSrbija izrađuje program ekonomskih reformi na godišnjem nivou za naredni srednjoročni period, kako bi obezbedila održiv i inkluzivan ekonomski rast, piše u saopštenju.\nSastanku su prisustvovali članovi Radne grupe za izradu i praćenje realizacije Programa ekonomskih reformi, koji učestvuju u izradi ovog dokumenta, predstavnici Delegacije EU u Srbiji, kao i Narodne skupštine, civilnog društva, stručne javnosti, poslovne zajednice i socijalnih partnera.


Važno da se izađe sa jedinstvenim kandidatom za predsednika – Čivijaš Radio Šabac\nVažno da se izađe sa jedinstvenim kandidatom za predsednika\nNikola Jovanović, osnivač i direktor Centra za lokalnu samoupravu, rekao je za Danas povodom različitih stavova dva koaliciona partnera, SSP i NS oko kandidata za predsednika države, da je izuzetno važno da se izađe sa jedinstvenim kandidatom i da nema „prepucavanja i kmečanja“ u javnosti.\n„Ne znam šta je uzrok najnovijih šumova na vezama, ali je izuzetno važno da se izađe sa jedinstvenim kandidatom i da nema prepucavanja i kmečanja u javnosti. Lično smatram da treba izaći sa što više mlađih i obrazovanih kandidata na svim nivoima. Bojim se da za predsedničku trku nije bilo previše voljnih i učenih, koji su bili spremni da se uključe, a i tu šanse nisu ogromne“, rekao je Jovanović i dodao:\n„Moj savet opoziciji je da se fokusiraju na Beograd, jer će se ipak ključna bitka voditi na tim izborima. Sadašnja opozicija neće politički preživeti neuspeh u Beogradu, tako da ne treba više da se nadgornjavaju oko Ponoša, već da spreme tim i program za Beograd“, zaključuje Jovanović.


Pitanje je, međutim, da li će oni uspeti da zaustave pad podrške na izborima, krnjenje rejtinga ili će se na kraju i oni utopiti u SNS. Lider SPS-a Ivica Dačić, međutim, kaže da o ujedinjenju - ne razmišlja.\nAleksandar Vučić i Aleksandar Šapić\nOd kako je došla na vlast, SNS je u poslednjih devet godina uspela da pod svoje skute dovede ukupno deset stranaka sa republičkog nivoa, a sa nulom su pomnožili i impozantan broj lokalnih pokreta i partija. Da tom ukrupnjavanju nije kraj nagovestio je pre dva dana funkcioner SNS Bratislav Jugović ocenivši da mu se čini da će dobiti još jedno pojačanje, i to sa Zlatibora.\nA šta je realno za socijaliste? Da li je utapanjem SPAS-a u SNS njima pala cena, a Šapiću porasla? Vide li možda u budućnosti opciju u kojoj su i oni deo naprednjaka, ili će uspeti da se održe iznad vode?\nNa sva ta pitanja lider SPS Ivica Dačić za "Blic" odgovara sa zadrškom.\nBaš taj jubilej spominje za "Blic" Predrag Lacmanović iz agencije "Faktor plus" dok ocenjuje položaj SPS na političkoj sceni.\nSNS SPS Ujedinjenje Aleksandar Vučić Ivica Dačić Spas SNS-SPS Aleksandar Šapić\n10:10 Buktinja u Doboju: Ponovo goreo automobil od bišveg momka Fatalne Saške\n10:09 UŽAS U KOLUMBIJI Urušila se tribina tokom borbe sa bikovima, najmanje četvoro poginulih, među njima i DETE (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\n09:59 Patrijarh Porfirije večeras stiže u Gračanicu


SP Lasta procenjena na najviše 23 miliona evra, rukovodstvo preduzeća traži novu procenu | Insajder\nSP Lasta procenjena na najviše 23 miliona evra, rukovodstvo preduzeća traži novu procenu\nNa spisku preduzeća koje bi u ovoj godini trebalo da bude privatizovano nalazi se saobraćajno preduzeće Lasta. Procena privatizacionog savetnika, revizorske kuće BDO, je da sto odsto kapitala Laste vredi između 16 i 23 miliona evra. Reč je o najvećem i najstarijem preduzeće za prevoz putnika u Srbiji, koje godinama unazad posluje u plusu, ali je dobit tog preduzeća poslednjih godina sve manja. Jedan od pokazatelja odnosa vlasti prema ovom preduzeću je činjenica da su za poslednje četiri godine, Lastom rukovodila čak četiri direktora. U međuvremenu, Lastu su potresale brojne afere, hapšenja bivših rukovodilaca, zaposlenih zbog sumnje da su proneverili novac, štrajk zaposlenih...\nPredstavnici vlasti najavljuju privatizaciju Laste u toku ove godine i za te potrebe je već urađena prva procena vrednosti. Sredinom januara ove godine angažovana je konsultantska kuća BDO. Nacrt izveštaja o proceni vrednosti kapitala Laste je završen i dostavljen Ministarstvu privrede početkom aprila.\nNacrt izveštaja o proceni vrednosti kapitala, u koji je Insajder imao uvid, pokazuje rezultate poslovanja Laste u periodu od 2015. do 2018. godine. Tako se može videti da je neto dobit Laste za četiri godine umanjena gotovo četiri puta.\nDobit je 2015. iznosila 3,2 miliona evra, da bi 2018. pala na svega 860.000 evra.\nSlična situacija je i sa ostvarenim poslovnim prihodima koji su 2015. bili 82,1 milion evra, a 2018. znatno manji, odnosno 53,4 miliona evra.\nU nacrtu procene vrednosti se između ostalog navodi da Lasta ima 1995 zaposlenih, da poseduje 813 autobusa od kojih je u funkciji 568, da je po prihodima i broju putnika najveći prevoznik u kategoriji međunarodnog i međugradskog prevoza, ali i da je najveći deo nekretnina založeno kod banaka i lizing kuća kao hipoteke za odobrene kredite.\nU okviru Akcionarskog društva Lasta posluje više preduzeća: Lasta Beograd, Lastra Lazarevac, Lasta Banja Luka, Lasta Montenegro. Preduzeće u svom vlasništvu ima brojne autobuske stanice, benzinske pumpe, pogone za remont autobusa širom Srbije.\nSve ovo, odnosno 100 odsto kapitala Laste, prema proceni privatizacionog savetnika, vredi između 16 i 23 miliona evra. Država planira da proda 77 odsto svog udela u Lasti, dok ostatak od 23 odsto akcija pripada malim akcionarima.\nZaposleni i rukovodstvo Laste smatraju da ova procena nije realna i da preduzeće vredi znatno više.\nSamo četiri dana pošto je revizorska kuća BDO dostavila Ministarstvu privrede Nacrt izveštaja o proceni vrednosti, 5. aprila ove godine Nadzorni odbor Laste je na sednici zaključio da nacrt procene sadrži propuste koji treba da se isprave u najkraćem roku.\nNovinari Insajdera su još 11. aprila ove godine Ministarstvu privrede uputili pitanja kada će biti raspisan javni poziv za prodaju Laste i da li će biti rađena nova procena vrednosti preduzeća. Odgovori do danas međutim nisu stigli.


July 6, 2018\tZanimljivosti 0\nSlavna jugoslovenska glumica Ena Begović poginula je u saobraćajnoj nesreći 2000. godine, a u istom automobilu bila je i njena tada jednomesečna ćerka Lana, koju je dobila u braku sa Josipom Radeljakom. Lana Radeljak za sada nema ambicije da se bavi javnim poslom, te se posvetila školovanju …\n“SVUDA JE BILO KRVI I TRI PARA CIPELA” Upali su u rezervat da pobiju sve nosoroge, a tamo su ih dočekali GLADNI LAVOVI (FOTO)\nGrupu krivolovaca koja je provalila u rezervat u Severnoj Africi, sa namerom da ubijaju nosoroge, napali su i pojeli lavovi. Prema količini krvi i delovima tela na mestu događaja, barem trojicu pojele su velike gladne mačke. Na području rezervata Sibuja Gejm Rezerve pronađena je naime jedna glava, krvavi komadi delova tela i tri …\nSvaki horoskopski znak ima svoj najveći greh – saznajte koji je vaš\nSvi smo mi grešni Foto: Pixabay.com Vrlo je lako prepustiti se grehu, posebno jer se nalazi svuda gde pogledamo. Gotovo da ne postoji osoba na svetu koja nekad nije nešto zgrešila, a za to postoji i prilično dobar razlog. Horoskopski znak igra veliku ulogu i može da utiče na to …\nOn meni ništa nije dao niti kupio, niti sam ja to htjela. Ja nisam njegov fan niti išta, ja sam sama svoj čovjek i sve sama plaćam – priča Tanja Folker Aca Lukas navodno je napravio dijete dvadesettrogodišnjoj Tanji Bogdanović. Ona za “Blic” tvrdi da sa folkerom nikad nije stupila …\nFolk diva Svetlana Ceca Ražnatović otkrila je da je u protekle dve godine kuburila sa zdravljem. “Imala sam zdravstveni problem. Poslednje dve godine sam kuburila sa zdravljem, ali ništa strašno, sve se to sredilo, sad je sve ok”, priča Ceca i dodaje: “Zadržavala mi se voda u organizmu i imala …\nŠABAN ŠAULIĆ MORA PREKINUTI KARIJERU: Vijest rastužila sve ljubitelje njegove muzike…\nDa li će Šaban stvarno okončati svoju karijeru i otići u zasluženu “penziju”, ostaje za vidjeti… Nekrunisani kralj folka, Šaban Šaulić u velikim je problemima. Naime, kako se priča po kuloarima legenda narodne muzike, na veliku žalost uskoro će navjerovatnije okončati svoju karijeru, zbog srčanih problema ako se nadavno špekulisalo …


Demonstranti ušli u zgradu RTS-a. Stefanović najavljuje reakciju države\nNaslovna Info Srbija Demonstranti ušli u zgradu RTS-a. Stefanović najavljuje reakciju države\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović pozvao demonstrante i lidere SZS da napuste zgradu RTS, da ne čine nasilje. Policija će se potruditi da zaštiti svakog novinara RTS.\nStefanović je izjavio da se večerašnji protest u Beogradu prelio u nasilje i da će svako ko je nasilno ušao u RTS, činio nasilje i kršio zakon odgovarati.\nNjima su se potom pridružili i Dragan Đilas, Zoran Lutovac….\n„Očigledno je da su današnji skup Saveza za Srbiju, na kome se okupilo oko 1.400 ljudi i primetna tendencija opadanja broja ljudi svake nedelje, izazvali nervozu kod lidera SZS i prelila se u jedinu stvar za koju smo molili da ne sme da se dogovori – u nasilje. Nasilje se dogodilo, u teškom, lošem obliku”, rekao je Stefanović.\nProtestanti ušli, nešto pre 20 časova, u zgradu RTS\nNeki od prisutnih građana na protestu „Jedan od pet miliona” u Beogradu ušli su večeras, nešto pre 20 časova u zgradu Radio televizije Srbije.\nObradović traži da gostuju u Dnevniku RTS\nLider Dveri Boško Obradović, koji je sa demonstrantima upao večeras u RTS, rekao je da oni neće otići iz zgrade dok im ne bude omogućeno da gostuju u Dnevniku 2.\nU zgradi RTS-a su i Dragan Đilas, Zoran Lutovac, Marko Bastać, Marinika Tepićâ€¦\nObradović je rekao da su svi ulazi u RTS otvoreni i pozvao građane da se okupe oko RTS u Takovskoj i poručio da će „večeras” osloboditi RTS.\n„Razići se nećemo, bićemo ovde sve dok nam se ne omogući da se uključimo u program. Šta je problem da nas puste da gostujemo dva minuta Dnevnik”, rekao je Obradović.\n„Nikakva krađa se ovde nije desilo, niko ništa ružno nije rekao a kamoli uradio bilo kome na RTS”, rekao je Obradović.\nJedna od organizatorki protesta Jelena Anasonović je, na opasku jednog od urednika da ne mogu tako nasilno da ulaze rekla da su „vrata bila otvorena”, prenosi Tanjug.\nDemonstranti u RTS\nPrethodni tekstČetvrti po redu protesti „1 od 5 milona“ u Bačkoj Palanci\nSledeći tekstBiseri rasuti po celom svetu


Saradnja Dnevne bolnice sa pozorištima\nSpecijalni pedagozi Dnevne bolnice u Padinskoj Skeli uspostavili su saradnju sa pozorištima u Beogradu sa ciljem obezbeđivanja besplatnih karata za naše korisnike. Saradnja je uspostavljena sa Pozorištem na Terazijama, Narodnim pozorištem, Beogradskim dramskim pozorištem, Madlenijanumom, Ateljeom 212 i Zvezdara teatrom.\nObaveštenje o pozorišnoj predstavi u Dnevnoj bolnici\nU okviru aktuelnog Festivala monodrame i pantomime, u četvrtak, 25.06.2015 g. sa početkom u 12h, u Sali Dnevne bolnice – Beograd, biće održana pozorišna predstava u izvođačkom sastavu glumica Narodnog pozorišta, Rade Đuričin i Ljiljane Blagojević. Tim povodom Vas pozivamo da prisustvujete predstavi zajedno sa našim pacijentima.\nObaveštenje: otvorena novogodišnja prodajna izložba\n09.12.2014. - Pacijenti Dnevne bolnice iz Padinske Skele organizovali su prodajnu izložbu u svojim prostorijama, koja je za posetioce otvorena od 08. decembra do kraja godine, radnim danima od 8h do 13h.\nU ponudi izložbe su: magneti, novogodišnje čestitke, odevni predmeti, nakit, novogodišnji ukrasi i različiti ukrasni predmeti od gipsa.


U fokusu inspektora rad "na crno" | Ekonomist\nPrioritet i stalna obaveza Inspekcije rada je suzbijanje rada “na crno”.\n– Inspekcija se fokusira na preduzeća sa više zaposlenih, ali će kontrolisati i one koji imaju samo jednog, posebno u turizmu i ugostiteljstvu u predsezoni i pojačanom nadzoru u toku ljetnje sezone – saopštili su iz Uprave za inspekcijske poslove, komentarišući zaključak sa posljednje sjednice vladine Komisije za borbu protiv sive ekonomije da inspekcija hitno mora posebno kontrolisati firme i hotele sa jednim zaposlenim. Čak 53,5 odsto firmi prijavljuje jednog zaposlenog, u turizmu je takvih 2.487, a među njima 147 hotela.\nIz Uprave podsjećaju da mnogi hoteli i ugostiteljski objekti trenutno ne rade.\n– Sankcionišu se svi poslodavci koji nezakonito angažuju domaće i strane državljane, a kroz ukazivanja i rješenja nalaže se otklanj anje nepravilnosti i uvođenje tih lica u regularan radni odnos – saopštili su iz Uprave i istakli dobru saradnju sa drugim organima, a posebno sa Graničnom policijom kroz zajedničke nadzore.\nNaveli su da se susreću sa firmama koje zvanično imaju jednog zaposlenog, a angažuju veći broj ljudi.\n– Za sve što Inspekcija rada utvrdi neposrednim opažanjem na licu mjesta i uvidom u dokumentaciju, a nije u skladu sa propisima, preduzima mjere iz svoje nadležnosti – kazali su iz inspekcije.\nNaveli su da Inspekcija rada nadzire sve firme u realnom i javnom sektoru, osim organa državne i lokalne uprave i nekih državnih fondova i agencija.\n– Inspekcija se u okviru redovnih aktivnosti fokusira na subjekte koji angažuju veći broj zaposlenih, ali postupa i po inicijativama kojima se ukazuje na nepravilnosti i rad na crno, a koje svakomjesečno pristižu u velikom broju -pojasnili su iz ovog državnog organa.\nNa sjednici Komisije za suzbijanje sive ekonomije, potpredsjednik Vlade Milutin Simović je naglasio da inspekcija hitno mora zakucati na vrata firmama sa jednim radnikom. Poručio je i da te firme imaju izbor da prijave zaposlene prije dolaska inspekcija. Konstatovali su da je sivo tržište radne snage aktivno cijele godine, pa se fokus nadležnih ne može odnositi samo na turističku sezonu.\nKomisija ojačana predstavnicima biznis zajednice i sindikata treba da bude budilnik za pojedine institucije koje ne rade kako treba, ali i za pojedince. Insistiraćemo na nagrađivanju onih koji budu radili kvalitetno i efikasno i sankcionisanju onih koji ne budu odgovorili zadacima zaključeno je tada na sjednici.\nKomisija, konstituisana prošle godine od predstavnika Ministarstva finansija, uprava policije, carina, poreske i za inspekcijske poslove, dopunjena je prošle sedmice predstavnicima ministarstava turizma i rada, Privredne komore, Unije poslodavaca, Američke privredne komore, Savjeta stranih investitora, Saveza sindikata i Unije slobodnih sindikata.


Dok su tokom devedesetih godina SAD i NATO sistematski uništavali Srbe i Jugoslaviju, tadašnje rusko rukovodstvo trudilo se da izbegne svaki pokušaj ponavljanja jugoslovenskog scenarija. Tobože, događaji na Balkanu treba da se tiču isključivo naroda koji ga naseljavaju, a odnos Moskve, Brisela i Vašingtona predstavljao je primer uzajamno korisne saradnje i podrške. Čak ni NATO bombardovanje Jugoslavije 1999. godine nije moglo da preokrene situaciju. Bilo je potrebno da vojska Gruzije započne operaciju protiv ruskih građana i mirovnjaka u Južnoj Osetiji da bi Rusija, nakon dvadesetogodišnjeg sna, otvorila oči i shvatila suštinu i metode globalne geopolitičke igre koju protiv nje vode zapadne sile koje su nešto ranije u tvrdile svoj scenario na Srbima.\nRazotkrivanje balkanske pozadine američke politike na Kavkazu potpomogao je članak objavljen u londonskim novinama “Financial times”. Članak koristi dokumente koji otkrivaju ko je i na kakvim pret h odnim primerima pripremao vojsku Gruzije za napad na Chinvali. Kako pišu ove novine, gruzijske „komandose“ pripremali su visoki oficiri vojske SAD, kao i dve privatne vojne kompanije koje je unajmio Pentagon, MPRI i American Systems , sa sedištem u Virdžiniji. Grupa oficira - 15 bivših saradnika američkih specijalaca, organizovala je pripremu 80 članova gruzijskih specijalnih jedinica u vojnoj bazi „Vašlidžvari“ u blizini Tbilisija. Program njihove pripreme razradila je u američkoj vojnoj bazi u Fort-Bregu organizacija pod imenom SATMO (Organizacija za menadžment bezbednosti i vojnu pripremu) koja je obučavala specijalne odrede za borbu protiv pobunjenika, terorista i učešće u građanskom ratu(!). Ovakvu obuku prolazili su specijalni odredi državnih vojski u Jemenu, Kolumbiji i Filipinima. Međutim, za razliku od ovih zemalja i drugih programa zapadne vojne pomoći Gruziji, informacije u vezi sa onim šta se dešavalo u bazi za specijalnu obuku „Vašlidžvari“ ostale su u tajnosti. Prva faza pripreme trajala je od januara do aprila 2008. godine i bila je posvećena „osnovnim veštinama specijalnih snaga“. Poznat je i iznos kojim je plaćen trud američkih instruktora – 2000 dolara nedeljno po osobi, plus svi dodatni troškovi.\nKako priznaje “Financial times” ključni momenat ove svakako detektivske priče, jeste karakter organizacije MPRI koja je u tajnosti pripremala gruzijske „komandose“ za vojne operacije. Godine 1995. Pentagon je unajmio ovu organizaciju za pripremu specijalnih odreda redovne vojske Hrvatske koja je imala zadatak da potuče nepriznatu srpsku državnu tvorevinu – Republiku Srpsku Krajinu. Tokom operacije „Oluja“ za samo par dana ubijeno je ili nestalo više hiljada Srba, dok je njih 200 000 bilo prinuđeno da pobegne iz zemlje. Čak i “Financial times” koji ne gaji naročite simpatije prema Srbima, priznaje kako događaji iz avgusta 1995. godine predstavljaju „jedan od najgorih primera „etničkog čišćenja“ tokom balkanske krize“ . Dokazi koje je britanski novinar prikupio naterali su američke komandne snage da priznaju kako su pripremali gruzijske specijalce.\nNa svežem tragu avgustovskih događaja na Kavkazu mnogi su shvatili kako Južnu Osetiju i Abhaziju u stvari čeka sudbina Republike Srpske Krajine. To su najbolje razumeli na Balkanu. Generalni sekretar Srpske Radikalne stranke, Aleksandar Vučić izjavljuje kako „NATO alijansa za Chinvali priprema onaj isti plan koji je bio namenjen Srbima u Hrvatskoj“!  Prema njegovim rečima „u oba slučaja se koristilo NATO oružje, akcije su izvedene u letnjem periodu, a ovde je upotrebljen još jedan faktor koji je odvukao pažnju sa zbivanja, a to su Olimpijske igre. Međutim, Rusija nije Srbija. Za razliku od aktuelnih srpskih vlasti koje nisu sposobne da odbrane suverenitet na Kosovu, Rusija je zaštitila svoje sugrađane. Ona je dokazala da je ozbiljna država i da ume da stane u odbranu svog naroda i državnih interesa“. \nMnogi ruski diplomati i mirovnjaci koji su učestvovali u rešavanju balkanske krize, priznali su mi kako su oduvek znali da će se antisrpski scenario kad-tad ponoviti u Rusiji. Međutim, svaki pokušaj zauzmanja aktivnijih pozicija u zaštiti bosanskih, hrvatskih ili kosovskih Srba, uvek je nailazio na direktivu da „Rusija kao garant mir a mora „da bude na podjednakom rastojanju“ od svih učesnika u balkanskom konfliktu“, bez obzira na to što Vašingtonu i Briselu nije padalo na pamet da ostanu na „podjednakom rastojanju“! Kada su ruski mirovnjaci primenili silu kako bi „dozvali pameti“ Ramuša Haradinaja, bivšeg komandanta „Oslobodilačke vojske Kosova“, Moskva je morala da donese odluku o povlačenju ruskog mirovnog kontingenta, bez obzira na molbe i proteste kosovskih Srba. Prema nezvaničnim informacijama, odluka je doneta zbog jakog pritiska SAD i NATO, koji su optužili Ruse za prekoračenje ovlašćenja i narušavanje principa „podjednakog rastojanja od svih strana u konflikt u “.\nKada su devedesetih godina NATO avioni bombardovali Jugoslaviju, a „komandosi“ koje su trenirali Amerikanci izvršili krvava antisrpska „etnička čišćenja“, ljudi u Beogradu, na Palama, Kninu, Gračanici i drugim srpskim i pravoslavnim centrima uzaludno su tražili pomoć od velikog slovenskog pokrovitelja – Rusije. U avgustu 2008. godine balkanska tragedija zakucala je na ruska vrata. Košmarom u Chinvaliju plaćeno je za godine nacionalno-državne izdaje. Nadam se samo da ova lekcija nije došla prekasno.\n Vreme novosti, 22.08.2008.\n(12.09. 20 08. Fond za stratešku kulturu)


Reditelj Pejaković posle dešavanja u Nevesinju: Povukao sam se jer nisam mogao da spasim program - Telegraf.rs\nPrintskrin: Youtube/Balkan TV\nReditelj Aleksandar Pejaković, koji je osmislio memorijalnu akademiju povodom obeležavanja Mitrovdana u Nevesinju, demantovao je pisanje pojedinih medija da su glumci Vojin Ćetković i Dejan Lutkić tražili skidanje natpisa posećenih Mitrovdanskim bitkama.\nNavodeći da glumci pomenute natpise i ambleme nisu ni videli, Pejaković je istakao da je žalosno kako su pojedini politički manipulatori jednu plemenitu umetničku i patriotsku ideju zlonamerno pokušali da pretvore u skandal zarad skupljanja jeftinih političkih poena.\nОбјава коју дели Vojin Cetkovic (@vojin_cetkovic) дана 9. Нов 2019. у 5:39 PST\nGlumci podržali reditelja\n- Dramski umetnici Vojin Ćetković i Dejan Lutkić koji su rado prihvatili moj poziv da dođu u Nevesinje i da govore poeziju su odlučili da me podrže i rekli ako ja odustajem od režije da ni oni ne žele da učestvuju u programu. Nažalost, uzaludna su bila i moja uveravanja organizatorima da će njihovim insistiranjem na prekrivanju crne boje na sceni, memorijalna akademija ne samo biti skrnavljenje i narušavanje sećanja na stradale borce Republike Srpske, već i osiromašena, jer se sa scene neće čuti dela velikih srpskih pesnika Dušana Vasiljeva i Rajka Petrova Noga. Da gledaoci RTRS-a u direktnom TV prenosu neće biti u prilici da čuju šokantne istorijske činjenice iz knjige "Nevesinjska brigada u ratu 1992-1995", čiji je autor Zoran Janjić, a recenzenti general major Radovan Grubač i pukovnik Novica Gušić. Odlučio sam da se povučem sa memorijalne akademije - istakao je Pejaković.\nSvečnost povodom obeležavanja Mitrovdana je ipak održana, ali u skraćenoj verziji.\nOsim toga, tokom svečane akademije, nezadovoljni borci su se okupili i negodovali zbog dodeljivanja najvećeg priznanja "Povelje opštine Nevesinje" Iliji Tamindžiji, poslaniku SNSD-a u Narodnoj skupštini RS. Tom prilikom je jedna osoba uhapšena zbog narušavanja javnog reda i mira.\nTražili da se skine "mušema"\nNačelnik opštine Nevesinje Milenko Avdalović izjavio je tada da su Pejaković, Ćetković i Lutkić otkazali učešće na svečanoj akademiji povodom Mitrovdana, Dana opštine Nevesinje, uoči njenog samog početka.\n- Tražili su od nas da skinemo, kako su rekli, mušemu, a mušema je bila pano na kome je pisalo 'Mitrovdanske bitke 1992. i 1994. godine na Nevesinjskom ratištu' uz koji je stajao grb Republike Srpske i natpis Vlada Republike Srpske - Odbor za njegovanje tradicije oslobodilačkih ratova. S obzirom da nismo pristali na to, oni su otkazali učešće - rekao je Avdalović za Srnu.


kkadmin 14 juna, 2021\nKošarkaši Radničkog upisali su u vikendu za nama petu pobedu u šestom kolu Letnje lige (Banat – Grupa B). Crno-beli su u Opovu savladali drugi sastav istoimenog domaćina koji je sastavljen od veterana ovog kluba rezultatom 97:80.\nRadnički je najboljih deset minuta imao tokom trećeg perioda igre koji mu je pripao rezultatom 30:17. U preostale tri četvrtine vodila se izjednačenija borba, a razlika rivala bila je dostižna u dva poseda lopte. Prvi i drugi period igre naš sastav je rešio u svoju korist rezultatima: 15:10 i 28:27, a Opovo II finalini – 26:24.\nU sastavu Radničkog koji igra van konkurencije sa okosnicom sastava koju čine igrači kadetske selekcije koji su osvojili Regionalnu ligu najefikasniji je bio Matić sa 28 poena. Jakov Papić je ubacio jedan manje, Lakićević 15, Sarmeš 12, Perišić 8, Pušonjić 6 i Teodor Papić 2.\nRadnički je prvi na tabeli sa 5 pobeda (1 poraz). Drugi Virtus ima dve utakmice manje i 4 trijumfa, sudijski sastav Pištaljka je pobedio u 3 navrata, Opovo II i Neolit po 2 puta dok je Borac bez pobede.\nU sledećem kolu Radnički dočekuje Pištaljku.


Proglašena lažna lista - Zemunske Novine\nNaslovna Izbori Proglašena lažna lista\nProglašena lažna lista\nGradska izborna komisija je 17. februara na svojoj 21. sednici proglasila izbornu listu ’’Dosta je bilo pljačke, korupcije i lopovluka’’, čiji je nosilac SNS funkcioner Milorad Radulović.\n“Iz očiglednog straha da će lista ”Dosta je bilo i Dveri – Da ovi odu, a da se oni ne vrate” ostvariti jak dvocifren rezultat, SNS na sve moguće načine nastavlja da obmanjuje građane, kao što je to radio sa svojom lažnom listom na lokalnim izborima 2016. godine”, piše se u saopštenju DJB.\nKao ovlašćeni predstavnik predlagača liste ’’ Dosta je bilo i Dveri – Da ovi odu a da se oni ne vrate’’ Vojin Biljić je prisustvovao sednici GIK-a s namerom da iskoristi svoje zakonsko pravo da kao stranka u upravnom postupku i zainteresovano lice iznese svoje argumente protiv liste koja je predložena i koja ima identičan naziv kao Dosta je bilo, dodaje se u saopštenju.\nBiljić je međutim isključen sa sednice. Nakon toga je izjavio:\n’’Ovo je skandalozni pokušaj dovođenja u zabludu naših birača, skandalozni pokušaj da se birači DJB dovedu u zabludu, da im se prekrše osnovna ljudska prava, da im se prekrši biračko pravo i da prilikom zaokruživanja na glasačkom listiću, ubeđeni da glasaju za DJB, glasaju za tu fantomsku stranku“.\nMilorad Radulović, inače konobar iz Zemuna koji je bio i Vučićev šofer, sada je pomoćnik predsednika opštine Zemun, navode još iz DJB i kažu da je sa istom listom i namerom da prevari birače izašao na lokalne izbore u Zemunu 2016. godine.\n“Nakon podvaljene liste, nagrađen je mestom pomoćnika predsednika opštine”, dodaje se. “Molimo sve građane da budu pažljivi, da dobro pročitaju šta piše na glasačkom listiću i da ne dozvole da SNS još jednom zloupotrebi njihovo biračko pravo.”


Počinje druga faza radova na sportskoj hali u Čajetini – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 28 јануара, 2019\nČAJETINA – Prva od ukupno tri faze rekonstrukcije sportske hale u Čajetini privodi se kraju, a u toku je tender za drugu fazu koja će, prema očekivanjima, početi krajem narednog meseca.\nZa prvu fazu rekonstrukcije sportske hale u Čajetini koja se privodi kraju, izdvojeno je 29 miliona dinara za proširenje hale za 13 metara, izgradnju dve male i dve velike svlačionice i jedne velike spravarnice.\nDruga faza bi obuhvatila rušenje postojećeg zida, spajanje starog sa novim delom i potpunu rekonstrukcija unutrašnjosti.\nZavršena hala imala bi oko 1000 mesta zajedno sa VIP ložom.\nKompletna rekonstrukcija bi trebalo da bude završena početkom oktobra.\nby Vesna Đurović · Published 23 јула, 2018\nZbog gužvi smeće će se odnositi noću\nNext story Prve medalje za užičke atletičare u 2019.\nPrevious story Dvostepeni sistem zaštite za veću bezbednost na internetu (VIDEO)


CIFIT 2019: Milionski ugovor srpskoj kompaniji\nNa najvećem kineskom sajmu investicija CIFIT 2019, predstavlja se 20 kompanija iz Srbije koje nastupaju u okviru „ Srpskog paviljona“. Investicione potencijale Srbije predstavljaju kompanije kao što su JК ''Putevi Srbije'', JК ''Кoridori Srbije'', Dunav osiguranje, Institut za fiziku, Turistička organizacija Srbije, nekoliko srpskih vinarija, kao i četiri kineske kompanije koje posluju u Srbiji - Zijin, HBIS, CRBC, Linglong.\nDanas je jedna od srpskih kompanija, destilerija ''Zarić'', zaključila ugovor o izvozu rakije u Kinu vredan milion dolara, sa kineskom kompanijom ''Golden dej''. Sporazum o saradnji potpisan je u okviru Međunarodnog kineskog sajma investicija i trgovine CIFIT 2019 u Sjamenu, u kineskoj provinciji Fuđijen.\nPredstavnici 20 srpskih kompanija, među kojima su i četiri kineske koje posluju u Srbiji, na najvećem kineskom sajmu investicija i trgovine ostvarile više stotina kontakata s raznim kineskim i drugim kompanijama.\nU prva dva dana CIFIT je posetilo oko 100.000 ljudi, a veliki broj posetilaca obišao je paviljon Srbije.


Lepa srpska teniserka udaje se danas za 23 godine starijeg izabranika (foto)\nA. J. 17. novembra 2019. 14:33\nJovana Jakšić započela je 2014. godine seniorsku karijeru i napravila veliku bum u ženskom tenisu. Stigla je do 102. mesta na VTA listi, igrala je finale VTA turnira protiv Ane Ivanović, ali je onda je počela da stagnira. Danas zauzima 227. poziciju na svetu, živi u Americi, i ove nedelje venčaće se za 23 godine starijeg izabranika srca, Vujadina Jovića.\nAnother game, another win 👑💜💪🏻 very proud of our @sacramentokings team and excited for the rest for the season…off to Arizona tomorrow ✈ @vujajovic 💋❤\nA post shared by Jovana Jović (@jovanajovic93) on Feb 8, 2019 at 10:23pm PST\nDa će ove nedelje stati na ludi kamen, otkrila na Instagramu Jovanina drugarica, takođe teniserka Elica Kostova. Ona je pre nekoliko dana u priči na Istagramu objavila snimak gde pita 26-godišnju teniserku da li je spremna za udaju i koliko dana je do tog svečanog čina ostalo. Raspoložena Jakšićeva joj je odgovorila da je za nedelju planiran svečani čin na kojem će se pojaviti u belom pred izabranikom svog srca.\nGreat party event at the Railroad Museum last night with my love @vujajovic 🥰😘❤\nA post shared by Jovana Jović (@jovanajovic93) on Dec 9, 2018 at 3:25pm PST\nJakšićeva je već nekoliko godina u srećnoj vezi sa Jovićem koji živi i radi u Americi. I Jovana je odlučila pre nekoliko godina da Srbiju zameni Sjedinjenim Američkim Državama, tako da svaki slobodan trenutak provode zajedno.


Britanija diže poreze i reže javnu potrošnju @ Cafe.ba\nHitlerov telefon na aukciji prodat za 243.000 dolara Pobedom nad Partizanom Crvena zvezda deveti put osvojila Britanija diže poreze i reže javnu potrošnju Biznis\n29.06.2016 u 10:36 h\nVelika Britanija će se suočiti sa povećanjem poreza i dodatnim rezanjem javne potrošnje, nakon što je donijela odluku da izađe iz sastava Evropske unije, upozorio je danas britanski ministar finansija Džordž Ozborn.\nU intervjuu za radio Bi-Bi-Si, Ozborn je govorio o potrebi obezbjeđivanja "fiskalne sigurnosti" za građane Britanije posle Bregzita, prenosi agencija Frans pres.\nNa pitanje da li će Bregzit donijeti povećanje poreza i rezanje potrošnje, Ozborn je odgovorio da će se to svakako dogoditi.\n"Očigledno je da će zemlja biti siromašnija. Apsolutno ćemo morati da obezbjedimo fiskalnu sigurnost za građane, odnosno moraćemo da pokažemo zemlji i svijetu da možemo da živimo u okviru svojih mogućnosti", izjavio je Ozborn.\nKako javlja britanska agencija Rojters, Ozborn je rekao da ne želi da vidi kako Ujedinjeno Kraljevstvo napušta jedinstveno tržište EU, kao i da Britanija treba da se kreće ka postizanju sporazuma koji će osigurati najbliže moguće ekonomske veze sa susjedima.


Analiza koštanja nasilja u porodici: Procjena troškova multisektorskog odgovora na nasilje u porodici na lokalnom nivou u Bosni i Hercegovini – 16 dana aktivizma\nNasilje nad ženama jedan je od najtežih oblika rodne nejednakosti, diskriminacije i još uvijek je najrasprostranjeniji vid kršenja ljudskih prava. Iako su nasiljem u porodici pogođeni i muškarci i žene, dječaci i djevojčice, ono nesrazmjerno više utiče na žene i ostavlja duboke posljedice na porodice, zajednice i društvo u cjelini. Eliminacija i sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući nasilje u porodici navedeni su kao glavni ciljevi održivog razvoja i rada svih agencija UN-a, a naročito Agencije Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena i ravnopravnost spolova – UN Women širom svijeta.\nProjekat Standardi i angažman za sprečavanje nasilja nad ženama i nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini koji provodi kancelarija UN Women u BiH ima za cilj jačanje institucionalnog i društvenog odgovora na nasilje nad ženama i nasilje u porodici u BiH kroz poboljšanje usluga namijenjenih osobama koje su preživjele nasilje i promovisanje poželjnih društvenih stavova i ponašanja u cilju sprečavanja rodno zasnovanog nasilja. Između ostalih inicijativa u sklopu ovog projekta, iniciran je i rad na procjeni troškova multisektorskog pristupa odgovoru na nasilje u porodici na lokalnom nivou u BiH. Cilj ovog specifičnog zadatka je procjena troškova multisektorskog pristupa odgovoru na nasilje u porodici u BiH na lokalnom nivou, kao i definiranje preporuka za finansiranje potpune primjene multisektorskog odgovora na nasilje u porodici u BiH.\nPodaci o potrebnom nivou izdvajanja za pružanja usluga podrške, odnosno osnovnog paketa usluga za osobe koje su preživjele nasilje (preživjele), kao i obezbjeđenje resursa potrebnih za poboljšanje kvaliteta i obima tih usluga kako bi se dostigli najviši međunarodni standardi, neophodni su za informirano planiranje i donošenje odluka. U vezi sa tim, ovaj dokument sadrži podatke koji su proistekli iz analize procijenjenih troškova pružanje trenutnih usluga podrške na šest lokacija u Bosni i Hercegovini, iz perspektive multisektorskog odgovora na nasilje u porodici. Dokumentom\nje obuhvaćena procjena ekonomskog troška pružanja minimalnog paketa usluga, te inicijalna analiza finansiranja nepostojećih, nedostajućih usluga za preživjele od nasilja u porodici.\nKako nema objedinjenih institucionalnih podataka o nasilju u porodici, i podataka o finansiranju programa za odgovor na nasilje u porodici – najviše zbog nepostojanja programskog pristupa budžetiranju na svim nivoima vlasti – ovaj izvještaj nije mogao u potpunosti predvidjeti trendove i osigurati projekciju troška za potpunu primjenu međunarodnih standarda. Zbog navedenih ograničenja ova analiza daje procjenu troškova\nservisa podrške za preživjele od nasilja u porodici i troškova koje snose preživjele. Stoga, informacije sadržane u ovoj analizi predstavljaju validnu osnovu za vlade na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini na koju se mogu pozvati u procesu planiranja, budžetiranja i investiranja u prevenciju i programe sprečavanja nasilja u porodici i nasilja nad ženama i djevojčicama.


Tiodorović: Poslednji je čas da se zaoštri kontrola mera protiv korone\nVesti Autor:Beta29. avg. 202112:43134 komentara\nČlan Kriznog štaba za suzbijanje epidemiije koronavirusa Branislav Tiodorović ocenio je da je epidemiološka situacija u Srbiji nepovoljna i da je poslednji čas da se zaoštri kontrola mera protiv korone.\n„Ne moramo još uvek da uvodimo mere u smislu zatvaranja određenih objekata, skraćivanja radnog vremena, mislim da smo daleko od toga“, rekao je Tiodorović za Blic i dodao da se zalaže za selektivan pristup kad je u pitanju rad objekata.\nStokić: U KCV na lečenju 86 kovid pacijenata, na intenzivnoj nezi nevakcinisani\n29. avg. 2021 111\nKonstantinidis: Malo je dece vakcinisano, uglavnom zbog zatucanosti roditelja\n29. avg. 2021 381\nDodao je da je kod škola taj selektivan pristup u radu postignut, i primenjuju se tri modela koja zavise od epidemiloške situacije, a zauzeo se i da to isto bude za rad u ugostiteljstvu, turizmu, invent industriji i ostalim oblastima.\n„Lokalne samouprave treba da kontrolišu mere, putem komunalne inspekcije, komunalne milicije, uveliko treba kod stanovništva da sprovode nadzor i edukaciju – za korišćenje mera, da pokušaju da vrate u kontrolisano stanje“, rekao je Tiodorović.\nOn je rekao da se za festivale, skupove, pozorišta ili muzičke svečanosti postoji odborenje Kriznog štaba za borbu protiv korone, uz poštovanje protivepidemijskih mera i da se to „sprovodi uglavom dobro“.\n„Ali zato, niko od organizatora koncerata estradnih umetnica i umetnika, niko nije tražio niti saglasnost, niti poštuje mere. To se organizuje sa neograničenim brojem gostiju i nikakve mere se ne koriste“, upozorio je Tiodorović i kao primer toga naveo „utakmicu od pre nekoliko dana“.


Italijanska donacija Turističkoj organizaciji | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Italijanska donacija Turističkoj organizaciji\nItalijanska donacija Turističkoj organizaciji\nZVORNIK – Italijanska organizacija “Oksfam” donirala je Turističkoj organizaciji opštine Zvornik dži-pi-es uređaj, u vrijednosti 747 KM, u okviru projekta “Podrška promocije puteva za eko i održivi turizam u BiH”, izjavila je direktor ove zvorničke organizacije Slavica Andrić.\nOna je na konferenciji za novinare istakla da će ručni navigacioni sistem biti korišten za lociranje, markiranje i mapiranje turističkih i rekreacionih staza, ali i ostalih interesantnih lokacija.\nPrema njenim riječima, “Oksfam” je organizovao i obuku za korištenje dži-pi-es uređaja, koju su pohađala tri predstavnika opštine Zvornik.\n“Opštini Zvornik će ovaj uređaj već u prvoj polovini 2014. godine biti od pomoći za realizaciju projekta koji, između ostalog, podrazumijeva obilježavanje biciklističkih staza”, navela je Andrićeva.\nOna je dodala da je opština Zvornik uvrštena među prijedloge za đačke ekskurzije u okviru programa republičkih ministarstava trgovine i turizma i prosvjete i kulture i Turističke organizacije Republike Srpske, pod nazivom “Đačka putovanja”.\nOvim programom, kako je navela, predviđeni su planovi ekskurzija, izleta i “Škola u prirodi” za djecu osnovnih škola na destinacijama u Srpskoj, što će im omogućiti da bolje upoznaju njene kulturno-istorijske i prirodne vrijednosti.\n“Zvornik se našao u okviru jednog od desetak prijedloga za đačke ekskurzije u Srpskoj, a planirana je jednodnevna posjeta Zvorniku, gdje je predviđeno razgledanje srednjovjekovne tvrđave Đurđev-grad i izlet na Zvorničko jezero”, rekla je Andrićeva.\nOna je napomenula i da su predstavnici zvorničke Turističke organizacije učestvovali na konferenciji o lovnom i ribolovnom turizmu u Republici Srpskoj, koja je održana početkom novembra u Banjaluci.\n“Nova znanja, iskustva i smjernice sa ove konferencije biće korisne u podsticaju razvoja lovnog i ribolovnog turizma na području opštine Zvornik, koja ima fantastične potencijale, uzimajući u obzir bogatstvo rijeke Drine, Drinjače, Zvorničkog jezera, kao i lovni potencijal lovišta “Kozluk” i “Mlađevac”, zaključila je Andrićeva.\nPrethodni članakPoginula starica\nNaredni članakU Andrićgradu promovisan roman “Suze Svetog Nikole”


Imamo rešenje za problem uvećanog poreza na njivama - PKS-RPK Novi Sad\nFutožani, ali i ostali poljoprivrednici iz okoline Novog Sada čije je zemljište iz poljoprivrednog prevedeno u građevinsko, neće plaćati i do 120 puta uvećan porez, poručio je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nPodsetimo, skoro 800 poljoprivrednika iz okoline Novog Sada dobilo je poreska rešenja uvećana više od sto puta u odnosu na prethodne godine, naveli su u udruženju „Futoški kupus“. Svaki od poljoprivrednika koji smatra da je oštećen ovakvim rešenjem, trebalo bi, kako ukazuje Vučević u izjavi za Novosti, da se javi u gradsku poresku upravu, gde će se na osnovu činjenica i dokumentacije naći adekvatno rešenje.\nPorodične njive koje paori godinama obrađuju preinačene su gradskom odlukom u građevinsko zemljište, na koje se plaća porez od više od 150.000 dinara po hektaru. Ovakvo rešenje, uz to, obuhvatilo je 1.000 od ukupno 5.000 hektara sertifikovanih za proizvodnju futoškog kupusa, prvog povrća u Srbiji sa zaštićenim geografskim poreklom, tako da je i to dodatno ugrozilo povrtare.\n„Nisu samo Futožani imali taj problem, tu su i poljoprivrednici iz Veternika, Begeča, pa i iz dela Čeneja, ali, naravno, imamo rešenje za ovaj problem i već smo insistirali u Poreskoj upravi da pozovu poreske obveznike da se izjasne, naravno, uz sve dokumente i da se tačno utvrdi da li je to i dalje poljoprivredno zemljište na kojem nema objekata“, navodi Vučević.\nKako kaže, ako je u pitanju jedna njiva između kuća, onda je neopravdano da se porez umanji jer je vlasnik u mogućnosti da ga valorizuje kao građevinsko zemljište. „Ako su na celom potezu samo njive, onda je jasno da tu nema mesta uvećanju poreza“, dodaje on.\nOvakvo rešenje se, ukazuje Vučević, posebno mora tražiti za one poljoprivrednike na čijem zemljištu se planiraju infrastrukturni ili javni objekti.\n„Za njih, takođe, ne sme da bude povećanja poreza, jer oni svoje zemljište neće moći da prodaju kao građevinsko. Samim tim, još jednom apelujem na poljoprivrednike koji smatraju da su oštećeni, da se jave poreskoj upravi, da izjave žalbe i prigovore jer se peticijama i protestima ništa neće promeniti. Nemamo interesa da neralno visokim porezima uništavamo poljoprivrednike, tim pre što, kada se gleda kompletan gradski budžet, nije veliki prihod za Grad. Nije nam cilj da imamo loše namere prema našim sugrađanima“, kaže Vučević.\nDetaljnije o problemu čitajte OVDE.\nDržava isplaćuje Draginove dugove\nMinistar Nedimović, za „Novosti“, o milijardama koje se na ime zaostalih obaveza vraćaju poljoprivrednicima. Oko 60.000 gazdinstava 2008. godine…


12.09.2021 u 15:03\nBUDIMPEŠTA- Papa Franja sastao se danas sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom u okviru svoje kratke posete Mađarskoj. Poglavar Rimokatoličke crkve provešće samo sedam sati u prestonici Budimpešti kako bi zatvorio veliki međunarodni verski kongres pre nego što ode za Slovačku, gde će ostati duže i posetiti četiri grada, prenosi Rojters. On je direktno sa aerodroma otišao na sastanak sa premijerom Orbanom i predsednikom Janošem Aderom. Kako se navodi, za razliku od gotovo svakog drugog papinog putovanja, nije bilo direktnog televizijskog prenosa, niti mogućnosti za fotografisanje koji obično prethode i prate ovakve sastanke. Vatikan je saopštio da je sastanak, kojem su pored pape i Orbana, prisustvovali i kardinal Peter Erdo i mađarski biskupi, trajao oko 40 minuta. Orban je na svom\n18.08.2021 u 08:43\nRIM - Vakcinacija protiv kovida-19 je „čin je ljubavi”, izjavio je danas papa Franja, pozivajući vernike da se vakcinišu. „Vakcine daju nadu da će se okončati pandemija, ali samo ako su dostupne svima i ako radimo zajedno”, rekao je rimokatolički poglavar. Papa je video porukom podržao kampanju promocije vakcinacije u SAD i drugim zemljama Amerike. „Biti vakcinisan (...) je čin ljubavi, i doprinos u tome da većina ljudi bude vakcinisana je čin ljubavi. Ljubavi prema sebi, ljubavi prema porodici i prijateljima, ljubavi prema svima”, rekao je 84-godišnji papa, prenosi Beta.\n09.08.2021 u 10:47\nPapa dobio zelenu propusnicu\nRIM - Papa Franja, dobio je potvrdu da je vakcinisan, odnosno zelenu propusnicu nakon što je primio obe doze vakcine. Prema pisanju lista „Avenire” Vatikan je usvojio obavezu da svi koji žele da prisustvuju verskim službama u Svetoj Stolici moraju da poseduju potvrdu o vakcinaciji, a obaveza važi i za posetioce vatikanskih muzeja. U ostalim parohijama širom Italije za sada važi mera da vernici moraju da nose zaštitne maske, drže fizičku distancu i poštuju higijenske mere, prenosi Tanjug. Verske službe u crkvama za sada su izuzete od zakonske obaveze posedovanja zelene propusnice za sve one koji prisustvuju događajima u zatvorenim prostorima. Kako se navodi, utvrđeno je da će prilikom narednih poseta Papa Franje Mađarskoj i Slovačkoj, od 12. do 15. septembra, verskim službama


Foto: Arhiva | Nović: Predstavnici međunarodne zajednice koče rad Pralamenta BiH\nSrna 26.01.2022 09:59\nSARAJEVO - Situacija koja vlada u BiH posljednjih nekoliko mjeseci pokazuje da su i predstavnici međunarodne zajednice učinili sve da parlament BiH nikako ne počne da radi ili da još dugo ne radi, rekao je šef Kluba delegata srpskog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Sredoje Nović.\n"U BiH postoji navodna borba za izmjene Izbornog zakona, gdje dolaze jedni za drugima međunarodni zvaničnici i smjenjuju se, ali se tu uglavnom razgovara šta bi se moglo poboljšati za poziciju jednog, eventualno i drugog naroda, a potpuno se ćuti o takozvanim kompenzacionim mandatima", upozorio je Nović.\n"Dijaspora je najveći izvor kriminala i problema u izbornom procesu zbog vreća koje dolaze od ljudi koji se jednom, tri ili pet puta registruju. O tome niko ne želi da razgovara. Šta je sa pozicijom Srba u Domu naroda u Federaciji BiH (FBiH)?", upitao je Nović.\n"Sve to govori o tome šta je problem u BiH i ne vjerujem da će parlament uskoro početi da radi, a pogotovo da će moći da donosi odluke ukoliko se ne riješi pitanje 'Inckovog zakona'. Ukoliko na nivou BiH to pitanje ne riješe domaće snage, čini mi se da će to biti kamen spoticanja ne samo do novih izbora", rekao je Nović.\n"Oni izgleda nisu mnogo zainteresovani oko drugih odredbi Izbornog zakona. Mislim da to nije jedina ključna izmjena koja bi se trebala izvršiti u Izbornom zakonu. Nesporno da se oko toga vode žestoke rasprave i tu očigledno počinju uslovljavanja od dijela opozicije, posebno u FBiH, koja ne želi raspravljati o Izbornom zakonu sve dok se ne počne raditi u parlamentu", rekao je Nović.\n"Jasno nam je ko je stajao iza prošlog Izbornog zakona, jasno je i ko stoji iza ove Centralne izborne komisije, koja predlaže neka rješenja i zašto se sve drugo ostavlja po strani", naveo je Nović.\n"Realno je očekivati da budžet BiH ni ove godine ne bude usvojen jer ga nema ko usvojiti niti ga ima ko predložiti, niti ga Predsjedništvo BiH kao predlagač može pripremiti u ovakvim okolnostima. Time ćemo, izgleda, i ovu godinu svesti na privremeno finansiranje sve do nekih godina kada u BiH bude neko normalnije stanje", rekao je on.\n"BiH više, izgleda, ne znače ništa međusobni razgovori. U BiH se ne želi razgovarati o bilo kom pitanju, čak i o onima o kojima se razgovara to se čini na nivou politikantstva, pokušaja prevara, tako da se ne kaže i ne riješi ništa. Ne mogu da razumijem poruke da ne vrijedi i ne treba razgovarati na način kako to predlaže predsjednik Turske", istakao je Nović.\n"Mislim da Izetbegović više nema snage da vodi dijalog unutar BiH sa bilo kim iz BiH i Srbije. Čudno je da je taj dijalog odbio i kada je riječ o Turskoj, ali smatram da mentori koji drže i njega i još neke lidere, apsolutno ne prihvataju da se još neko uključuje u takav dijalog", naveo je Nović.\n"Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić već nekoliko puta upozorava zvaničnike BiH da se izjasne da li žele izgradnju auto-puta prema Višegradu i da Srbija završava svoj dio auto-puta, a u BiH je postalo nevažno da li će auto-put izgraditi preko Tuzle ili Pala, Romanije ili neke druge trase. Suština je samo da se ne donese nijedna odluka koja može biti od interesa za BiH u cjelini. I to govori o apsurdu", istakao je Nović.\n"Zauzimaju se pozicije pred izbore, ali je nerazumljivo da opozicija podržava sve što dolazi iz FBiH, a ne podržava ništa što predlaže vlast u Republici Srpskoj. Tu će se stanje i dalje zaoštravati i svi imaju svoje interese zašto se tako ponašaju", zaključio je Nović.


Oglas / 2015.\nMLADA SRPSKA UMETNICA TRAŽI RENOMIRANI IZLAGAČKI PROSTOR ZA SAMOSTALNU IZLOŽBU Oglas je rad koji vizuelno na vrlo banalan način provocira javnost, dok njegov tekstualni sadržaj nosi jasnu poruku. Ceduljice sa kontaktom okačene cu krajem februara u javnom prostoru oko ulaza nekolicine beogradskih galerija (Salon muzeja savremene umetnosti, Remont, HUB, U10, Kulturni centar, Haos, Zvono itd). Ovo je samo jedan segment procesualnog rada i sastavni je deo umetničkog projekta Kurvanje. Reč kurvanje, mnogi doživljavaju kao sramotnu i najčešće je usko vezuju za pornografiju ili prostituciju i iako živimo u vremenu kada su gotovo svi tabui prevaziđeni, ljudima je teško da je prevale preko jezika. Nakon šoka pred nazivom i vizuelnim registrom, kreće moralisanje i identifikacija posmatrača koji sebe nepogrešivo postavlja na pravu/čistu stranu. Čak iako nikada niste ponudili svoje telo za novac, da li ste sigurni da se nikada niste kurvali? Da li ste sigurni da smešeći se i čineći ustupke drugima nikada ni malo niste prodali sebe? Ok to je život, ali je i kurvanje.\nKako sam upoznala Uroša Đurića / 2014.\nUroš Đurić je jedan od najznačajnijih vizuelnih umetnika iz Beograda. Jednog dana sam odlučila da je došlo vreme da ga upoznam, to sam i učinila. Simbolični prikaz odnosa dva umetnika različite generacije pri čemu je jedan postavljen kao pasivni objekat u vidu monografija sa retrospektivne izložbe Strategija ekscesa ili Ko se žuri uleti mu Đurić kao indeks njegove celokupnog umetničkog rada. Bez mogućnosti da bira na koji način će njegov lik biti upotrebljen Uroš Đurić postaje modul prema kome se fraktalno nastavlja nasleđe afirmacije putem fotografisanja sa poznatim ličnostima. Naslov ima privatnu konotaciju koju bi u ovom slučaju trebalo zanemariti i prepustiti publici da slobodno tumači rad.\nRedaljka / 2014.\nRedaljka je performans održan u Muzeju Savremene umetnosti Vojvodine u sadadnji sa Operacijom F.A.C.K. MSUV. Sastoji se iz jednog bračnog kreveta, jedne polugole umetnice spremne na sve I publike. Jedan po jedan član publike se svojevoljno fotografiše sa umetnicom u krevetu.


Fiskalni savet je objavio opsežni dokument u kome je ocenio rebalans budžeta za 2019. godinu i zaključio da se dodatno povećavaju rashodi budžetskih korisnika. Kako navode u prvoj rečenici, rebalansom budžeta predviđeno je da se do kraja godine potroši sav višak sredstava koji je tokom 2019. ostvaren u budžetu. Prvi put još od 2014. godine.\nDalje navode da se rebalansom predviđa prihvatljiv nivo budžetskog deficita od približno 0,5 odsto BDP, ali da su mere koje uvećavaju budžetske rashode uglavnom problematične.\nTakođe da je rebalansom planiran porast investicija u putnu infrastrukturu za 13 milijardi dinara, ali da nije izvesno da će se ovi rashodi ostvariti po planu. Novčana pomoć penzionerima od 5.000 dinara nije dobra mera socijalne politike, upozorili su u Fiskalnom savetu.\nOvo telo kaže da je rebalansom predviđeno dodatno uvećanje (za 10 milijardi dinara) za opremanje vojske i policije, kao i da su to već neuobičajeno visoki rashodi.\n"Usvajanja Zakona o konverziji stambenih kredita indeksiranih u švajcarskim francima ("Sl. glasnik RS", br. 31/2019) u aprilu 2019. donelo je veliki i, ocenjujemo, neopravdan budžetski trošak od devet milijardi dinara", stoji u oceni.\nIstiču da je ekonomski najštetnija mera koju donosi predloženi rebalans je preveliko povećanje zarada u opštoj državi u rasponu od osam do 15 odsto, kao i da se pogoršava struktura zarada u opštoj državi jer se njihovo povećanje po različitim ministarstvima ponovo sprovodi mimo objektivnih parametara.\nFiskalni savet u Oceni predloženog rebalansa odgovora na dva pitanja. Prvo, da li je opravdano da se rebalansom budžeta dodatno povećaju javni rashodi i pređe iz fiskalnog suficita (koji bi se desio bez novih rashoda) u mali deficit?\nDrugo, da li su nova sredstva iskorišćena za ekonomski opravdane namene? "Naše analize pokazuju da je pod određenim uslovima prihvatljivo da se višak sredstava u budžetu ove godine potroši", navodi se u saopštenju.\nJavni dug Srbije smanjen je na nešto iznad 50 odsto BDP-a i zemlji ne preti više neposredna opasnost od izbijanja krize javnog duga - ali zato, dodaju, privredni rast u 2019. podbacuje.\n"Zbog toga bi bilo u redu da se raspoloživa budžetska sredstva potroše, pre svega, za efikasan podsticaj privrednom rastu. Glavni problem predloženog rebalansa, međutim, je to što samo četvrtina novih sredstava ide na takve mere, tj. na izgradnju infrastrukture, pitanje je da li će se i to potrošiti, a novi rashodi Republike najvećim delom odlaze na neproduktivne namene", ocenjuju u Savetu.\nOd predviđenih novih mera, ekonomski i fiskalno najneodgovornije je, smatraju preterano povećanje zarada u opštoj državi koje će u proseku premašiti 9,5 procenata i biti znatno veće od ostvarenog privrednog rasta, kaže se u saopštenju FS.\nVlada je predložila Narodnoj skupštini Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, koji je na dnevnom redu tekuće sednice.\nFiskalni savet je, istovremeno, pripremio i analizu "Fiskalna i ekonomska kretanja u 2019. i strateške preporuke za budžet 2020. godine", koju će predstaviti zajedno sa ocenom rebalansa na konferenciji za medije u četvrtak 3. oktobra.\nIzvor: Vebsajt Blic, 30.09.2019.


BORISLAV ANĐELIĆ: 49. FILMSKI FESTIVAL U SOLUNU\n(14.11. – 23.11. 2008) - "SMETNJE NA VEZAMA"\nNaš proslavljeni reditelj Emir Kusturica protutnjao je festivalom u Solunu poput cunamija. Glavna festivalska dvorana, smeštena u adaptirane prostore nekadašnjeg lučkog skladišta, bila je premala da primi sve one koji su pohrlili da prisustvuju muzičkom performansu Kusturice i njegovog orkestra. Neviđena gužva, haotična organizacija i usijana atmosfera krasile su čitav muzički spektakl Kusturice. Na sceni mu se u jednom trenutku pridružio i njegov renomirani kolega, američki reditelj, Oliver Stoun, čiji je najnoviji film “W” o Džordžu Bušu, bio prikazan na festivalu. Ova pojava dvojice velikana savremenog svetskog filma oduševila je sve prisutne i medije, i kako reče jedan engleski novinar samo ostaje nada da je sve ovo registrovao kamerom čuveni Japanac Takeši Kitano koji je takođe bio prisustan.\nFešta u Solunu\nZbog “smetnji na vezama” najavljeni master class našeg reditelja, uprkos najava, nije održan jer je Kusturica odmah posle koncerta napustio Solun a brojni obožavaoci ovog reditelja su bili veoma razočarani, kada su ih organizatori obavestili da do susreta sa Kusturicom neće doći. Šteta jer je ovogodišnji festival imao predavanja zaista renomiranih imena od Olivera Stouna, Takeši Kitana, Terensa Dejvisa do braće Darden, izuzetno društvo kome sigurno pripada i Emir Kusturica.\nOve “smetnje” verovatno su, takodje, bile prisutne što je i naš jedini film u konkurenciji u zvaničnom katalogu, nosio svoj mađarski naslov ”Fovenyora” a ne “Peščanik” prema originalu Danila Kiša. Pedantni domaćini su doduše naveli da je reditelj Sabolč Tolnai rođen u Subotici (bivša Jugoslavija), zavrsio studije u Novom Sadu (Vojvodina, Srbija) ali je prednost data mađarskim producentima. Da li je reč o nekom procesu „evropskih integracija” ili propustu, teško je reći ali već sama činjenica da se film “Peščanik” našao u konkurenciji dobra je za našu kinematografiju.\nKusturica je inače ovde veoma omiljen autor, a njegovo prisustvo uz Olivera Stouna, braću Darden, Terensa Dejvisa, Takeši Kitana, Tea Angelopulosa, predstavlja elitnu garnituru gostiju ovogodišnjeg festivala. Inače, festival je ove godine na veoma razuđenom programu imao preko 230 filmova, dugometražnih i kratkih, uz prisustvo brojnih filmskih ekipa iz čitavog sveta.\nU konkurenciji “Balkanskog pregleda” prikazan je uspešno film “Turneja” Gorana Markovića, koji je izazvao veliko interesovanje ovdašnje publike i koji ce sigurno ući u uži izbor kandidata za nagrade u ovoj sekciji. Paznje vredan je i uspešan nastup našeg mladog reditelja Stevana Filipovića u okviru sekcije “work in progress” čiji je projekat ”Šišanje” , poput prethodnih godina Gorana Radovanovića i Uroša Stojanovića, ovde dobio podršku za produkcijsku realizaciju.


FILIPOVIĆ KAPITEN: Englezi u idealnom vaterpolo timu uvrstili i Duška Pijetlovića | Novosti.RS\nFILIPOVIĆ KAPITEN: Englezi u idealnom vaterpolo timu uvrstili i Duška Pijetlovića\nENGLEZI su zajedno sa Škotlađanima izmislili vaterpolo, ali decenijama u "svom sportu" ne igraju ni epizodnu ulogu. Ipak, to ih nije omelo da u anketi "Total vaterpola" izaberu svoju idealnu postavu u poslednjih 20 godina, u kojoj je Filip Filipović kapiten, a centar Duško Pijetlović.\nU timu snova bilo je mesta i za Mađare i Hrvate. Uostalom te tri nacije osvajale su olimpijskom zlato u 21. veku, a naše selekcija će braniti tron na Igrama u Tokiju 2021.\nIdealna postava: Zoltan Seči (golman), Andro Bušlje (bek), Duško Pijetlović (centar), Sandro Sukno, Tamaš Kašaš (leva strana), Gergelji Kiš, kapiten Filip Filipović (desna strana).\nVaterpolo Idealan tim englezi glasali filipović kapiten Duško Pijetlović Filip Filipović


Zaječarska dramska družina na nagradnom putovanju\nČlanovi Dramske družine zaječarske Osnovne škole „Desanka Maksimović“ sa svojim nastavnicima nedavno su posetili Pozorište lutaka „Pinokio“ u Beogradu i uživali u predstavi „Ružno pače“.\nEkipa učenika VI-1 i V-1 Osnovne škole „Desanka Maksimović“, koja je prethodne dve godine uspešno predstavljala školu na Lutvid Festu u Bijeljini, iskoristila je svoju nagradu za najbolju predstavu u 2019. i posetila Pozorište lutaka „Pinokio“ u Beogradu.\nNeki učenici su prvi put imali priliku da pogledaju pravu lutkarsku predstavu i to je za njih bio poseban doživljaj.\nPrema rečima Stevana Jovanovića, nastavnika srpskog jezika đaci su uživali u predstavi „Ružno pače“.\n„Sponzor ovog putovanja, u kojem su naši lutkari istinski uživali kako u predstavi profesionalnog lutkarskog pozorišta tako i u šetnji Zemunskim kejom, bila je agencija „Happy Travel“ iz Bijeljine, koja je ujedno i sponzor Lutvid Festa“, kaže Stevan Jovanović .\nKako kaže Jovanović, lepo je kada dobiješ mogućnost da učiš od najboljih.\n„Lepo je biti na sceni, igrati i zabavljati publiku, svoje vršnjake, a još je lepše kada kao nagradu za svoj rad, trud i kreativnost dobiješ mogućnost da uživaš u predstavi profesionalnog lutkarskog pozorišta i da učiš od najboljih“, rekao je Jovanović.\nLutkarska predstava „Knjiga o džungli“ Dramske družine OŠ „Desanka Maksimović“ na međunarodnom festivalu “Lutvid fest” u Bijeljini osvojila je osam od deset festivalskih nagrada. Od toga pet prvih nagrada: za najbolji trejler, plakat, montažu, scenario i predstavu u celini. Predstavi su pripale i dve druga nagrada i to za scenografiju i za animiranje Zmije Kaa, koju je osvojila Marija Prvulović. Za režiju trejlera, “Knjiga o džungli” dobila je treću nagradu.\nPrema rečima ovih djaka veliku podršku, pomoć i zaslugu duguju i svojim nastavnicima: Stevanu Jovanoviću profesoru srpskog jezika, Braniši Djordjeviću profesoru likovnog, Brankici Potić profesorki engleskog jezika i učiteljici Oliveri Ilić.\n“Lutvid fest” je osmišljen s ciljem, da se tradicionalne vrednosti očuvaju i u eri novih tehnologija.\ndramska družina lutkasrka predstava oš desanka maksimović poseta pozorište pinokio\nDan škole OŠ „Desanka Maksimović“...


Letonija zabranila ruski TV kanal RT - Sindikat novinara Srbije\nLetonija zabranila ruski TV kanal RT\nLetonija je zabranila ruski državni TV kanal RT uz obrazloženje da je pod kontrolom pojedinca koji je pod sankcijama Evropske unije, saopštilo je u utorak stalno predstavništvo zemlje u EU.\nDmitrij Кiseljev, zbog koga je Letonija pokrenula ovakvu inicijativu, stavljen je na listu sankcija EU u martu 2014. zbog njegove navodne uloge u promovisanju propagande Кremlja za podršku ruske aneksije Кrima.\nPrema Savetu za elektronske masovne medije (NEPLP), telu za nadzor medija, RT i njegova mreža kanala su „faktički pod kontrolom“ Кiseljeva i nastoje da predstave Letoniju kao propalu državu.\nMeđutim, Кiseljev koga je ruski predsednik Vladimir Putin 2013. imenovao za direktora međunarodne novinske agencije Rosija segodnja (Rusija danas) koja je u vlasništvu Кremlja, rekao je u utorak da RT nikada nije bio u njegovoj nadležnosti i optužio je Letoniju za rusofobiju.\nZabrana RT-a „svedoči o gluposti, nekompetentnosti i rusofobiji onih u Letoniji koji donose takve odluke“, rekao je u intervjuu za moskovsku radio stanicu, javio je AP.\n„Mislim da Letonija mora da se izvini RT-u i vrati mu frekvenciju“, rekao je Кiseljev. Margarita Simonjan, direktorka RT-a, ismejala je odluku Letonije na Tviteru, kao i tvrdnju da je kanal u nadležnosti Кiseljeva.\nNEPLP je saopštio da će o svojoj odluci informisati regulatorna tela za medije u drugim državama-članicama EU, te da apeluje na njih da i one zabrane RT, „naravno uz poštovanje toga da sve države EU primenjuju međunarodne sankcije u skladu sa svojim nacionalnim zakonom“, rekla je portparolka stalnog predstavništva Letonije u Briselu.\n„Кoordinisani pristup regulatornih tela EU bi svakako bio koristan“, dodala je ona.


AKO BUDU DRUGI, ČEKA IH PAKAO Evo zbog čega Zvezda MORA da pobedi u Portugalu: Zbog novih pravila mogu na Barselonu, Dortmund, Sevilju, ali i malerozni Šerif! - Sportal\nSt. K. - Vest objavljena: 20:34 - 09.12.2021\nFudbaleri Crvene zvezde večeras od 21 čas igraju ključan meč ove jeseni u Evropi, a pobeda je jedino što je u mislima igrača koje predvodi sa klupe Dejan Stanković. I to iz više razloga!\nNaime, crveno-beli, ukoliko pobede sigurno će biti prvi u svojoj grupi, remi im takođe može doneti isti plasman, ali onda zavise i od meča Midtjiland-Ludogorec, a ako izgube, a Danci pobede, onda moraju u nokaut fazu Lige konferencija. Ipak, u meču u Portugalu sami kroje svoju sudbinu.\nIpak, to drugo mesto u grupnoj fazi Lige Evrope je znatno nepovoljnije nego što je to bilo prethodnih godina jer donosi samo rivale iz Lige šampiona!\nNaime, od ove godine drugoplasirani iz grupe Lige Evrope idu u plej-of za nokaut fazu i tamo se sastaju sa trećeplasiranima iz Lige šampiona, dok prvoplasirani iz grupne faze Lige Evrope direktno idu u osminu finala.\nPakao žreba ako Zvezda bude druga\nTimovi koji su kao trećeplasirani ispali u Ligu Evrope su:\nLajpcig, Porto, Borusija Dortmund, Šerif, Barselona, Sevilja i Zenit, odnosno Atalanta ili Viljareal. Podsetimo, zbog jakog snega u Bergamu, njihov jučerašnji meč je odložen za četvrtak, pa će u direktnom duelu večeras od 19 časova odlučiti ko će nastaviti takmičenje u Ligi šampiona, a ko u Ligi Evrope.\nVIDEO Glumica filmova za odrasle obećala maratonski odnos fudbaleru


Foto: V. Dimitrijević / Tanjug\nNATO bombardovanje zgrade RTS 1999.godine\nTo udruženje konstatovalo je da je bombardovanjem RTS-a 1999. godine ustanovljena praksa upotrebe vojne sile protiv medija u međunarodnim sukobima, uprkos tome što su oni civilni objekti i ne smeju biti vojni cilj.\nPrema navodima UNS-a, za taj zločin do sada "jedino odgovarao tadašnji direktor RTS-a Dragoljub Milanović, koji je izdržao kaznu zatvora od deset godina jer nije preduzeo mere da se zaposleni RTS-a zaštite i evakuišu nakon pretnji da će zgrada biti bombardovana".\nUNS ističe da su sve značajne globalne organizacije za zaštitu ljudskih prava osudile ubijanje civila u RTS-u, a da Amnesti internešnel napad na zgradu RTS-a kao civilni objekat i ubijanje 16 medijskih radnika smatra ratnim zločinom.\nUNS podseća da je Evropska federacija novinara (EFJ) na Skupštini u Beogradu 2011. godine pozvala članice da se pridruže UNS-u i SINOS-u prilikom obeležavanja 23. aprila, Dana sećanja na 16 medijskih radnika koji su poginuli u NATO bombardovanju RTS-a.\nU saopštenju se dodaje da je UNS podržao inicijativu da se od Komiteta za zaštitu novinara (CPJ) iz Njujorka zatraži da na svoju listu ubijenih novinara i medijskih radnika uvrsti i 16 radnika RTS-a, ali CPJ to još nije uradio.


Danica Grujičić-jedan od najboljih neurohirurga obišla UKC Banjaluka - Novosti Plus\nBanjaluka DOKTOR Poslednje vijesti Republika Srpska Zdravlje\nDanica Grujičić-jedan od najboljih neurohirurga obišla UKC Banjaluka\n27 Juna, 2019 27 Juna, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nTokom današnje posjete delegacije Kliničkog centra Srbije Univerzitetskom kliničkom centru /UKC/ Republike Srpske u Banjaluci dogovoren je plan edukacije ljekara iz UKC-a na neurohirurgiji u Beogradu, gdje će jedan specijalizant od 1. septembra početi trogodišnje usavršanjanje, rekao je generalni direktor UKC-a Vlado Đajić. Đajić je rekao novinarima, nakon posjete vršioca dužnosti direktora Instituta za onkologiju i radiologiju Kliničkog centra Srbije Danice Grujičić i direktora Klinike za neurohirurgiju tog centra Miloša Jokovića, da je napravljen plan da ljekari koji su već završili specijalizaciju idu na godinu ili dvije na dodatnu edukaciju na neurohirurgiju u Beograd.\n“To su konkretni potezi koje ćemo povući za dva mjeseca, a dogovorili smo i da profesor Grujičić i njeni saradnici dolaze jednom mjesečno da operišu u Banjaluci”, rekao je Đajić.\nOn je naveo da je neurohirurg Danica Grujičić profesor, učitelj, prijatelj i osoba koja je spasila mnoge živote stanovnika Republike Srpske, osoba od koje su generacije učile i koja je i danas pokazala da je prijatelj stanovnika Srpske i UKC-a. “Ona je osoba koja je kompetentna da da najbolje savjete u kom pravcu da razvijamo naš klinički centar”, rekao je Đajić.\nGrujičićeva je istakla da je zadovoljstvo vidjeti jedan ovakav klinički centar koji Republika Srpska apsolutno zaslužuje.\nOna je navela da se na UKC-u i dalje radi, da se unapređuje i da je operacioni blok fenomenalan, te da kolege sada rade u uslovima u kojima rade i one u NJemačkoj, NJujorku i svijetu. “Ispoštovani su svi standardi, posebno mi je drago što je odeljenje neurohirurgije ovakvo, jer znam gde je bilo i kako je izgledalo, a moram da priznam da su moje kolege pokazale da nisu izgubile volju i ostali su ovde”, rekla je Grujičićeva.\nOna je naglasila da je neophodno učiti mlade ljude da rade kako bi sutra postali stručnjaci. “Moj savet je da dolaze kod nas, mi ćemo ih naučiti sve što možemo, a onda se njima mora dati da dalje razvijaju medicinu u Srpskoj”, rekla je Grujičićeva.\nOna je navela da ne treba da budu rješenje ljudi koji dolaze sa strane, nego autohtoni ljudi koji ovdje žive i rade.\nGrujičićeva je rekla da je Đajić uvijek pokazivao dobru volju da pošalje ljude, ali da je problem malog broja specijalista i specijalizanata.\nOna je navela da svaki specijalizant mora bar tri godine da bude na Klinici za neurohirurgiju kako bi bio osposobljen da bar dio posla završava samostalno. “Mi imamo obavezu da im dajemo operaciju, da ih nadgledamo, da im dajemo mogućnost da nauče”, rekla je Grujičićeva.\nOna je pozdravila inicijativu Đajića da se nagrađuju doktori nauka, što u Srbiji nije slučaj, te izrazila nadu da će Beograd iskopirati ono što je dobro u Banjaluci, naglasivši da treba da uče jedni od drugih.\nDanica Grujičić jedan je od najboljih neurohirurga Srbije i regiona, redovni je profesor na Medicinskom fakultetu u Beogradu, predsjednik Humanitarnog udruženja “Zdrava Srbija” i veliki društveni aktivista.\n← Banja Luka – domaćin takmičenja u jahanju\nTrivićeva o “novim planovima” u osnovnom vaspitanju i obrazovanju →\n“Vakcinacija” 1. februara u Domu omladine\n28 Januara, 2021 Kristina Prole\t0


Komšić: Parada ponosa je prvorazredan politički događaj - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Bosna i Hercegovina Komšić: Parada ponosa je prvorazredan politički događaj\nSARAJEVO – Predsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić smatra da Parada ponosa, koja će se održati po prvi put u Sarajevu 8. septembra 2019. u Sarajevu, predstavlja prvorazredan politički događaj za BiH.\n“U slučaju da to propadne, ne bude održano, u slučaju bilo kakvog nasilja, verujte da će nas to koštati više nego što nas je koštala izjava Kolinde Grabar da „ovde ima 10.000 terorista koji se vraćaju iz Sirije”, upozorio je Komšić u intervjuu za novi broj magazina “Start”.\nLjudima koji su protiv ovog događaja, poručio je, da prvo dobro razmisle o čemu se ovde radi jer prva Parada ponosa u Bosni i Hercegovini nije običan, već, kako kaže, prvorazredni politički događaj.\nOn je naglasio da su Bosanci i Hercegovci tolerantni i da u BiH ljudi mogu da žive na svoj način i kako oni odluče, uključujući i ovu vrstu zajednice (LGBTIQ), prenela je Fena.\n“Reč je o tome da smo mi u Sarajevu u situaciji da stalno moramo dokazivati i pokazivati neku svoju tolerantnost i transparentnost, te da nismo onakvi kakvim nas predstavljaju u okruženju i nekim medijima – da mi nismo nikakvi teroristi i čuda”, rekao je Komšić.\n“To smo morali i u ratu i posle rata da radimo, da se dokazujemo ko smo i šta smo, po svom biću”, rekao je Komšić, koji nije želeo da potvrdi dolazak na Paradu dodajući ””to ćete videti, o tom potom”.\nPovorka ponosa biće organizovana pod sloganom “Ima izać”.\nOna predstavlja borbu protiv nasilja i zahteva jednak pristup javnom prostoru, kao što ga imaju i drugi građani odnosno mogućnost da izađu na proteste.


Borelj se zalaže za vojsku Evropske unije - 23.05.2022, Sputnik Srbija\nBorelj se zalaže za vojsku Evropske unije\nEvropskoj uniji su potrebne sopstvene oružane snage da bi osigurala svoju bezbednost, poručio je šef diplomatije EU Žozep Borelj. 23.05.2022, Sputnik Srbija\n„Novo bezbednosno okruženje pokazuje da EU mora da preuzme veću odgovornost za svoju bezbednost. Zbog toga nam treba moderna i interoperatibilna evropska vojska“, napisao je Borelj na svom blogu.Prema njegovim rečima, EU treba da radi u tri osnovna pravca.Prvo, članice moraju da rade na jačanju borbene gotovosti snaga, drugo, da povećaju postojeće kapacitete, kvalitativno i kvantitativno u narednih pet godina, a treće da u dužem vremenskom periodu razviju zajedničke ključne buduće kapacitete, rekao je on.„Vreme je da se unapredi evropska odbrana. Treba da ojačamo evropsku odbrambenu industriju i da budemo operativni sa potrebnim vojnim kapacitetima. Da možemo da povećamo vojne sposobnost odbrane, da osnažimo NATO i podržimo bolje naše partnere“, naglasio je Borelj, preneo je Tanjug.\nsvet, svet – politika, evropska unija (eu), vojska i naoružanje, žozep borelj, evropska vojska\n„Novo bezbednosno okruženje pokazuje da EU mora da preuzme veću odgovornost za svoju bezbednost. Zbog toga nam treba moderna i interoperatibilna evropska vojska“, napisao je Borelj na svom blogu.\nPrvo, članice moraju da rade na jačanju borbene gotovosti snaga, drugo, da povećaju postojeće kapacitete, kvalitativno i kvantitativno u narednih pet godina, a treće da u dužem vremenskom periodu razviju zajedničke ključne buduće kapacitete, rekao je on.\n„Vreme je da se unapredi evropska odbrana. Treba da ojačamo evropsku odbrambenu industriju i da budemo operativni sa potrebnim vojnim kapacitetima. Da možemo da povećamo vojne sposobnost odbrane, da osnažimo NATO i podržimo bolje naše partnere“, naglasio je Borelj, preneo je Tanjug.


Foto: Profimedia, EPA / RAS Srbija\nAmerika je već decenijama prisutna na Balkanu, neke faze tog prisustva su za Srbije bile veoma gorke, a onda je zavladalo zatišje. Osim u pogledu pregovora oko Kosova, činilo se da Vašington nije previše zainteresovan za region. Onda je Vašington ponovo rešio da pojača uticaj, s fokusom na Srbiju.\nDiplomatske aktivnosti SAD intenzivirale su se u decembru 2018. godine kada je lično Tramp poslao pisma srpskom i Aleksandru Vučiću i Hašimu Tačiju u kojem je naveo da se nada brzom postizanju konačnog dogovora Beograda i Prištine, kao i to da su SAD „spremne da asistiraju“.\n"S obzirom na to da ulazite u završnu fazu postizanja sporazuma sa Kosovom, koji će doneti dugo željeni mir u regionu, ohrabrujem Vas da iskoristite ovaj trenutak i upotrebite političko liderstvo u donošenju odluka koje bi zadovoljile interese obeju zemalja. Bila bi ogromna šteta da se propusti ova jedinstvena prilika za mir, bezbednost i ekonomski rast", navodi se u pismu.\nPotpuno nove funkcije za bavljenje Balkanom, a pre svega dijalogom Srbije i Kosova\nTa američka spremnost da učestvuje u teškim pregovorima dve strane ogleda se u događajima koji su usledili.\nNajpre je iskusni poznavalac Balkana Metju Palmer dobio novo zaduženje i postao izaslanik SAD za Balkan, a ubrzo zatim i ambasador SAD u Nemačkoj Ričard Grenel, poznat i kaoTrampov glavni čovek za Evropu, dobio funkciju izaslanika za dijalog Beograda i Prištine. Radi se o potpuno novim funkcijama u Stejt departmentu. Kada se uz sve to uzme u obzir da Stejt department pod Trampom i dalje nije popunio mnoge bitne diplomatske pozicije u brojnim državama, javlja se utisak da se Balkan popeo na listi spoljnopolitičkih prioriteta Vašingtona, na šta ukazuju i stručnjaci.\n- Oktobarsko imenovanje ambasadora Grenela za specijalnog izaslanika predsednika SAD za mirovne pregovore Srbije i Kosova je veoma važno. Izaslanik na nivou Bele kuće je nešto neuobičajeno. Izaslanik na nivou Bele kuće na Balkanu danas je još neuobičajenije – rekao je za “Blic” profesor Edvard P. Džozef sa Džon Hopkins univerziteta.\nBrojne posete zvaničnika i strah od Rusije\nPalmer se nekoliko puta sastajao sa srpskim i kosovskim vlastima, a u poseti Beogradu i Prištini boravio je i Grenel. Oni su pozvali na nastavak dijaloga i od Kosova tražili da ukine takse koje je uvelo na srpsku robu.\nMeđutim, nisu samo oni dolazili na ove prostore. Američki senatori republikanac Ron Džonson i demokrata Kris Marfi su posetili Prištinu pa Beograd i preneli slične poruke kao Grenel i Palmer.\nOsim toga treba istaći da su obojica senatora veliki kritičari ruske spoljne politike što ukazuje na još jednu američku brigu u regionu – uticaj Rusije.\nRusija je i razlog zašto je u Srbiji boravio i prilično misteriozni Tomas Zerzecki, zvaničnik Stejt departmenta koji se nalazi na čelu Radne grupe 231, zadužena za sankcionisanje firmi i država koje imaju vojnu saradnju sa Ruskom Federacijom.\nOdmah nakon odlaska Zerzeckog, u prestonicu je stigao ambasador za međunarodne religijske slobode Semjuel Braunbek, koji se sastao i sa predstavnicima Skupštine Srbije, ali i sa patrijarhom SPC Irinejem.\nAleksandar Vučić sa Ronom Džonsonom i Krisom Marfijem\nKako za “Blic” kaže Dimitrije Milić, politikolog i programski direktor organizacije “Novi treći put”, SAD su svesne rasta uticaja drugih sila na Balkanu i otud njihova diplomatska ofanziva.\n- U bezbednosnim krugovima se govori o konkurentskim silama na Balkanu, pre svega o Rusiji, a od nedavno i Kini, pa se SAD trude da zadrže više uticaja. Ako se Srbija više okrene Rusiji to bi destabilizovalo region – rekao je on.\nOsim toga, prema njegovim rečima, za SAD je bitno da se reši kosovsko pitanje jer bi i ono moglo da destabilizuje region, pa zato Vašington želi ili da ga on reši ili makar da drži kontrolu nad dijalogom.\nKosovski izbori i gubitak uticaja SAD\nS druge strane, SAD se brinu i zbog toga što je na nedavnim izborima na Kosovu pobedila stranka Aljbina Kurija, pa zato jačaju diplomatiju, kako kaže Dino Krcić iz Atlantskog saveta u Srbiji.\nIako još nije oformljena nova vlada Kosova, čini se da SAD nisu nimalo zadovoljne padom popularnosti doskora vladajuće Demokratske partije Kosova.\n- Nakon izbora Aljbina Kurtija, američki, nekada apsolutni, politički uticaj opada što rezultira pojačanom diplomatskom aktivnošću. Istovremeno, bilo je potrebno da se Beograd disciplinuje i da ne koristi nestabilnu političku situaciju u Prištini, odnosno to što tamošnji političari nisu stvorili koalicioni sporazum. Zbog toga američke diplomate rade na dva kanala- ponovno uspostavljanje apsolutnog političkog uticaja u Prištini i zadržavanje Beograda u pregovorima. SAD su u potpunosti kontrolisale Prištinu, a sada se čini da im ta kontrola izmiče – rekao je Krcić za “Blic”.\nSAD uskaču umesto EU?\nDok je Evropska unija zauzeta sopstvenim unutrašnjim problemima, izgleda da trenutno ne može da se bavi kosovskim pitanjem. Ona još nije imenovala svog specijalnog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine, dok su SAD to učinile, pa neki analitičari misle da SAD želi da iskoristi evropsku odsutnost. Međutim, kako kaže Krcić, SAD i EU ovde imaju isti cilj.\n- Ulogu američke spoljne politike vidimo više kao pokušaj da učvrsti i osnaži EU koja je poljuljana Bregzitom, migrantskom krizom, disonantnim Makronovim stavovima kad su u pitanju bezbednost i proširenje. Amerikanci u svim nastupima tvrde da podržavaju ideju o učlanjenju Srbije i Kosova u EU čime će i Srbija i Kosovo, kao nezavisna država kako je oni vide, profitirati u ekonomskom smislu, ali i u smislu demokratskih vrednosti. Mislim da svi oni koji vide SAD kao konkurente ili protivnike EU duboko greše. EU je potrebna Sjedinjenim Američkim Državama i kao ekonomski partner i tržište i kao saveznik u bezbednosnom smislu. Amerika verovatno nema konkretno rešenje, ali ima želju da se Srbija i Kosovo uzajamno priznaju i da se nakon toga zajedno priključe EU – kaže on.\nTrampova mala pobeda\nAmerički doprinos rešavanju kosovskog problema bi svakako predstavljao važnu i retku spoljnopolitičku pobedu i za samog Trampa, koji se ove godine nada novom mandatu.\n- Do neke tačke to znači Trampu jer je on otvorio dosta spoljnopolitičkih pitanja poput Irana, Severne Koreje, Kine, Venecuele, a nijedno nije zatvorio, ni za jedno ne može da kaže da je pobedio, videćemo šta će se desiti sada sa Iranom. Ali, ako reši pitanje Kosova, on bi mogao da kaže da je završio jedan veliki konflikt. To može da mu bude adut, iako svakako manji nego što bi neki drugi bili – kaže Milić.\nKako su analitičari zaključili, za očekivati je da i u 2020. godini SAD nastavi sa ofanzivom. Jedino što može da odvuče pažnju je kriza sa Iranom, koja je nastala nakon američkog ubistva jednog od najmoćnijih Iranaca, generala Kasema Sulejmanija.\n- SAD će nastaviti u istom stilu. Zapadni Balkan je najvažniji evropski region koji nije integrisan u EU. Srbija je posebno važna, ne samo zbog Kosova, već i u bezbednosnom smislu, jer nije deo NATO, zato Amerikanci žele da održe prisustvo u njoj – rekao je Milić.\nSa njim se slaže i Krcić, koji ipak podseća na aktuelni prioritet, a to su izbori u SAD.\n- Amerika će nastaviti sa dosadašnjim aktivnostima jednakim, nikako povišenim, intezitetom imajući u vidu izbore 2020. godine – rekao je on.\nSVAĐA MEĐU VLADAJUĆIM STRANKAMA?"Zeri": Kurti neće da žuri sa ukidanjem taksi, DSK traži da se to desi ŠTO PRE\nIako su se vladajuće stranke Pokret "Samoopredeljenje" i Demokratski savez Kosova (DSK) sporazumele da će imati zajednički stav u vezi sa taksama na srpske proizvode, njihovo neslaganje po tom pitanju se nastavlja.\n"KORAK KA OŽIVLJAVANJU DIJALOGA" Pompeo: Očekujem da Priština ukine takse na srpske proizvode\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo očekuje da će Priština ukinuti takse na srpske proizvode, što je, kako je naveo, neophodan korak ka oživljavanju dijaloga o normalizaciji odnosa sa Beogradom.\nSkupština Srbije nastavila rad, ali su poslanici prvo propitivali izvršnu vlast\nPoslanici Skupštine Srbije pitali su danas predsednicu vlade Anu Brnabić i ministra finansija Sinišu Malog koji su bili argumenti za prodaju Komercijalne banke.\nPrištinski mediji: Tvorac amblema OVK pozvan na saslušanje u Specijalni sud\nPrištinski advokat Gafur Eljšani pozvan je na saslušanje u Specijalni sud za zločine bivših pripadnika tzv. OVK počinjene tokom poslednjih sukoba nad Srbima i drugim nealbancima, kao i lojalnim Albancima na Kosovu i Metohiji.\nDačić: Predsednik Kine možda u septembru u Srbiji\nKineski predsednik Si Đinping mogao bi u septembru da poseti Srbiju, kaže ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nDrecun: Važno da su spremne optužnice za zločine na Kosovu\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je danas da još nisu obelodanjena imena optuženih pred Specijalnim sudom u Hagu za zločine na KiM, ali da su optužnice spremne.


Pravoslavni nacionalizam u Vojsci Srbije - Vladimir Veljković - Peščanik - Dev\nVerska služba u Vojsci Srbije i Ministarstvu odbrane RS počela je sa radom 2013, ali je teorijska priprema vršena godinama pre toga. „Osnovni cilj vraćanja vere u Vojsku jeste da se njenim pripadnicima… stvore optimalni uslovi da zadovolje svoje verske potrebe“,[efn_note]Obogaćivanje sistema vrednosti, pukovnik mr Borislav D. Grozdić, Vojni informator br.1, Beograd, 2001, str. 11.[/efn_note] pisao je početkom dvehiljaditih pukovnik dr Borislav Grozdić, jedan od glavnih zagovornika vojnog sveštenstva, i dodao: „Rezultat bi neizostavno trebalo da bude jačanje borbenog morala u Vojsci“.[efn_note]Isto, str. 11.[/efn_note] Pre ovoga, Grozdić se godinama svojski trudio da pronađe argumente kojima bi opravdao učešće pravoslavnih vernika u ratnim sukobima (što nije bilo naročito teško), analizirajući, između ostalog, stavove pojedinih episkopa SPC prema ratu, izgovorene u kontekstu ratnih sukoba na prostoru SFRJ devedesetih godina prošlog veka. Magistarski rad na temu „Novija shvatanja rata u pravoslavlju kod Srba“ odbranio je 1994. na Fakultetu političkih nauka, a 2001. godine izdao je i knjigu Pravoslavlje i rat. Postojali su, međutim, i stavovi u SPC koji nisu išli u prilog Grozdićevim proratnim aspiracijama. Tako je mišljenje teologa oca Radovana Bigovića, koji je razotkrivao licemerstvo ratne propagande i dovodio u pitanje podelu ratova na pravedne i nepravdene – što se u onovremenom kontekstu „pravednog rata“ za srpske teritorije može oceniti i kao antiratna pozicija – Grozdić prokomentarisao rečima: „Ovo shvatanje ostalo je, na sreću, usamljeno“.[efn_note]Pravoslavlje i rat, pukovnik mr Borislav D. Grozdić, Beograd, 2001, str. 165.[/efn_note]\nNa koji način bi verska služba trebalo da ojača borbeni moral Vojske Srbije, svedoči knjižica Priručnik za pravoslavnog vojnika, u čijem je pisanju sarađivao i Grozdić.[efn_note]Priručnik je priredio sk Goran Marić; Recenzenti: pukovnik Vinko Markovski, protođakon mr Zlatko Matić; Saradnici: pukovnik dr Borislav Grozdić, Vuk Vujović, Dejan Crnčević, Predrag Popović, Zoran Vasović.[/efn_note] Priručnik otkriva da je funkcija pravoslavnih klirika u vojsci na prvom mestu ideološka – pravoslavni nacionalizam – a tek na drugom mestu eventualno duhovna. Pravoslavni vojnik nalazi se na „braniku vere i nacije“, u zaštiti pravoslavnog srpskog naroda: „Crkve, Svetosavlja, i Pravoslavlja, da se štite, svoja deca, svoja porodica, od nasilnika i grabljivaca, da se čuva svoja krsna slava…“[efn_note]Priručnik za pravoslavnog vojnika, Lapovo, 2012, str. 6.[/efn_note]Vojnici se ne poučavaju da štite ustavni poredak i u okviru njega sve građane, nego samo pravoslavne Srbe.\nJedna od dužnosti pravoslavnog vojnika jeste: „Civile ne mučiti, ubijati i silovati“.[efn_note]Isto, str. 9.[/efn_note] Ali nacionalizam to negira. Evo i kako. Srpska pravoslavna vojska treba „da u savezu sa večno Živim Bogom savlada sve vekovne neprijatelje i protivnike pravoslavnog naroda koji jedva čekaju da naša vojska zaspi, iznemoća, osiromaši, da se demorališe, pa da kidišu sa svih strana na duhovno i materijalno osiromašeni srpski pravoslavni narod“.[efn_note]Isto, str. 7-8.[/efn_note] Preduslov uspešne odbrane jeste budnost, visok moral i odgovarajuće materijalno stanje vojske, što implicitno sugeriše mešanje vojske u politiku, ako bi se kojim slučajem ustanovilo da vojska nema dovoljno materijalnih sredstava. Pod pojmom „vekovnog neprijatelja“ treba razumeti susedne narode, pošto jedino narodi mogu postojati vekovima. Samim tim, neprijatelji pravoslavnog srpskog vojnika jesu i svi koji čine te narode, dakle i civili: nenaoružani muškarci, žene, deca i starci.


Fabris: Loši krediti još ograničavaju rast profita banaka | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 22.11.2016 / 22:51\nPODGORICA - Za dugoročno povećanje profitabilnosti banaka potrebno je rješavanje problema loših kredita i smanjenje nivoa operativnih troškova banaka, ocijenio je za "Vijesti" viceguverner Centralne banke (CBCG) za finansijsku stabilnosti i platni promet Nikola Fabris.\n"Vijesti" su Fabrisa pitala na koji način se dugoročno može povećati profitabilnost bankarskog sektora i kako komentariše stav Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske komisije (EK) koje su u posljednjim izvještajima ukazale da je crnogorski bankarski sektor niskoprofitabilan. Ocijenjeno je da su crnogorske banke ranjive zbog stranih izvora finansiranja.\n"Za dugoročno povećanje profitabilnosti banaka potrebno je rješavanje problema loših kredita (ta mjera kratkoročno posmatrano može uticati na smanjenje profita) i smanjenje nivoa operativnih troškova banaka. Rast profita se može tražiti i u uvođenju novih usluga ili širenju postojećih, poput elektronskog bankarstva, investicionog bankarstva...", kazao je Fabris.\nOn je objasnio da je ranjivost zbog stranih izvora finansiranja bila prisutna neposredno prije izbijanja globalne finansijske krize i u prvih nekoliko godina nakon izbijanja globalne finansijske krize.\n"Strani krediti banaka danas su značajno smanjeni i oni su iznosili 202 miliona eura na kraju trećeg kvartala ove godine. Predstavljaju manje od 10 odsto ukupno odobrenih kredita. Uz to, oni su niži 75 odsto u odnosu na maksimalni nivo koji je bio prisutan na kraju 2008. godine (830 miliona eura). S obzirom na to da se posljednjih nekoliko godina bankarski sektor stabilizovao, započet je trend razduživanja, odnosno smanjivanja stranih kredita", rekao je Fabris.\nBankarski sektor je iskazao dobit od 23,7 miliona eura na kraju septembra ove godine. Fabris ocjenjuje da je to značajan napredak u odnosu na prethodne godine.\n"Kada su u pitanju pokazatelji profitabilnosti, prinos na prosječnu aktivu iznosio je 0,89 odsto, a prinos na prosječni kapital 6,6 odsto na kraju septembra", naveo je Fabris.\nOn je dodao da je deset od 15 banaka imalo pozitivan rezultat poslovanja.\n"Vijesti" su tražile komentar u vezi stavova EBRD i EK od Udruženja banka (UBCG). Objašnjeno je da za sada ne mogu odgovoriti na pitanja, jer zvanično još nije došlo do promjene na mjestu generalnog sekretara udruženja, te da bi to trebalo da se završi u narednih desetak dana.\nZa novog generalnog sekretara udruženja izabran je Bratislav Pejaković umjesto Mirka Radonjića koji ide u penziju.\nFabris je objasnio da su EBRD i EK analize bazirali na podacima sa kraja juna koji su uobičajeno slabiji zbog sezonskog efekta.\n"Na primjer, profit banaka na kraju septembra viši je za 66 odsto u odnosu na kraj juna", naglasio je Fabris.\nIz bankarskog sektora su "Vijestima" nezvanično kazali da postoje banke koje dobro zarađuju, a postoje i one sa gubicima.\n"Tačno je da smo ranjivi zbog izvora finansiranja. Uz to, mogu reći da postoji bojazan da će nam u narednom periodu biti još niža profitabilnost zbog sve strožih standarda koji stupaju na snagu našim približavanjem EU propisima", rekao je sagovornik "Vijesti".\nU bankarskom sektoru su pesimisti što se tiče povećanja profitabilnosti banaka.\n"Mislim sada da to nikoga toliko i ne tangira i da je stav javnosti negativan prema bankama, tako da ne vidim nastojanja donosioca odluka da se bankama olakša poslovanje i time poveća profitabilnost", kazao je.\nTagovi: Nikola Fabris, Centralna banka Crne Gore, CBCG, crnogorske banke, Bratislav Pejaković, Evropska komisija, loši krediti


Osnivačica Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić izjavila je danas da nije optužila predsednika Komisije za nestala lica Veljka Odalovića za ratne zločine, već da je "neprimereno i ne mnogo moralno" da se on nalazi na čelu te komisije, jer je u vreme "teških zločina", bio načelnik Kosovskog okruga.\n“Ja sve što sam rekla, taj tvit, je u skladu sa činjenicama i onim što se zna. Odalović je bio načelnik Kosovskog okruga u vreme kad su se teški zločini desili, kada je veliki broj ljudi na Kosovu nestao”, rekla je Kandić za N1.\nPrema njenim rečima, Odalović je posle potpisivanja mirovnog sporazuma “nestao”.\n“Nije medju onima koji su pomogli Vladi Zorana Djindjića da iznese strašne činjenice u javnost – a to je Batajnica, 700 i više tela koje su tajno hladnjačama sa raznih lokacija na Kosovu prebačeni u Srbiju. On je tada bio u ‘mišjoj rupi’, nigde ga nije bilo”, ocenila je Kandić.\nIstakla je da su tada pomogli “hrabri, profesionalni inspektori, pripadnici policije koji nisu ruke mešali u zločine”.\n“Posle ubistva Zorana Djindjića imamo ponovno procvat kadrova iz vremena pre juna 1999. godine i kadrovi SPS se ponovo svuda nalaze. Posebno osetljivo, iritantno, neprimereno, necivilizacijski, nedobrosusedski je postaviti za predsednika komisije nekoga ko je bio načelnik Kosovskog okruga i ćutao kad su se otkrivale masovne grobnice u jezeru Perućac, Petrovom selu i Batajnici”, izjavila je Kandić.\n“On ne može dobiti ničije poverenje, on je neko ko ide sa pozicije na poziciju, sve mu je dato”, rekla je Kandić i dodala da je Odalović “jedan od nedodirljiih”, protiv koga može svašta da se napiše u medijima, ali da iza toga nema nikakve provere i dalje istrage.\nIstakla je i da Odalović treba da ode jer komisija na čijem čelu “nikada nije ništa objavila do pre nekoliko meseci”.\n“Uvek je bio otrovni rečnik prema Albancima na Kosovu, stalno je govorio da se skrivaju grobnice Srba, a nikada nije pričao o albanskim žrtvama”, ocenila je Kandić.\nGovoreći o lokacijama masovnih grobnica za Srbe, ona je istakla da Odalović samo ponavlja reči predsednika Srbije Aleksandra Vučića – “neka Albanci pokažu mesto i svako koje pokažu ćemo proveriti”.\n“Ako Odalović sazna za devet grobnica na Kosovu, onda sigurno zna za sve koje postoje u Srbiji, a nije da nema podataka”, kazala je Kandić.\nOna je rekla da joj je “posebno teško” kada poredi šefa kosovske komisije Ibrahima Makolija sa Odalovićem.\n“Ali me raduje što Makoli nikada nije uputio nijednu ružnu reč i uvek se ponašao pristojno”, rekla je ona i dodala da je on takav “iako mu je nestao sin, brat i desetine drugih rodjaka u sukobima na Kosovu”.\n“On nikada ne govori sa mržnjom, uvek govori o žrtvama”, ocenila je Kandić.\nKako je rekla, pre nekoliko godina bilo je pokušaja da se dodje do promene na vrhu Komisije za nestala lica, ali da je to sprečila kombinatorika “šta pripada SPS-u i ko može da se pomera, a ko ne”.\n“Pominjao se Dragan Pjevač, kome je majka nestala, ali to je završeno kao priča jer je Odalović čuvar tajni, neko ko je bio na Kosovu i Metohiju u vreme zločina, neko ko jako puno zna i s kim se ne treba igrati, ko zna šta o kome može da kaže… Zato ga institucije brane”, rekla je Kandić.


Srbijavode - Detalji_arhiva\nNadgradnja i rekonstrukcija zaštitnog sistema od velikih voda reke Dunav u zoni Golupca\nPOPLAVNI TALAS 2006. ODBRANA OD POPLAVA I POSLEDICE\n14. aprila 2006. zabeležen je istorijski maksimum vodostaja Dunava, a kod Golupca, vodostaj je dostigao nivo koji je za 50 cm bi viši od ikada zabeleženog (iz 1981.godine). Proračuni su pokazali da je reč o stogodišnjim velikim vodama.\nOrganizovana odbrana od poplava, nakon uvođenja vanredne situacije trajala je 15 dana,\nNa javnim površinama i u zoni javnih objekata formirane su i odbranbene linije u ukupnoj dužini od oko 2,5 km. Angažovan je brojna mehanizacija, a u odbrani je učestvovao veliki broj građana, učenika i pripadnika Vojske Srbije.\nNakon odbrane evidentirana su velika oštećenja na komunalnoj infrastrukturi i na obaloutvrdi koja je izgrađena 2004.godine.\nTroškovi odbrane i otklanjanja posledica bili su dva i po puta veći od vrednosti izgradnje postojeće obaloutvrde,što je značajno uticalo na Golubac, koji ima status ekonomski nerazvijenog pograničnog mesta.\nUočeni su i funkcionalni problemi na odbrambenoj liniji, zbog kojih je odbrana Golupca bila veoma teška, tako da je već u 2006. godini doneta odluka da se izvrši rekonstrukcija i nadgradnja postojećeg zaštitnog nasipa i obaloutvrde.


Holandski tužioci: Let MH17 bez šansi posle udara rakete\nTanjug 20. decembra 2021. 17:51\nAMSTERDAM – Holandski tužioci započeli su danas iznošenje završnih reči na suđenju osumnjičenima za obaranje putničkog aviona „Malezija erlajnsa“ 2014. godine iznad istočne Ukrajine, ističući da žrtve „nisu imale šanse“ nakon što je raketa pogodila avion.\nKako prenosi Rojters, trojica Rusa i Ukrajinac, koji su svi na slobodi, mogli bi da se suoče sa kaznama doživotnog zatvora ako budu proglašeni krivim za pomaganje u snabdevanju raketnim sistemom koji je ispalio raketu na putnički avion dok je leteo iz Amsterdama u Kuala Lumpur.\nU nesreći je poginulo svih 298 putnika i članova posade.\nU završnoj reči, tužioci su rekli da je avion oboren raketom ruske proizvodnje.\nAvion na letu MH17 leteo je iz Amsterdama za Kuala Lumpur kada je oboren projektilom ispaljenim sa teritorije pod kontrolom proruskih snaga tokom borbi sa ukrajinskim trupama, prema navodima međunarodnih istražitelja.\nHolandska Vlada je saopštila da smatra Rusiju odgovornom, ali Moskva je uvek poricala umešanost.\nIzneli su podatke o presretnutim razgovorima pripadnika proruskih snaga koji su se žalili da nemaju protivvazdušno oružje.\nPresuda će verovatno biti izrečena krajem sledeće godine, navodi Rojters.


YU Grupa - 45 godina čistog rokenrola u novosadskom SPENS-u - Rock SvirkeRock Svirke\nYU Grupa – 45 godina čistog rokenrola u novosadskom SPENS-u\nLegendarna YU Grupa, sa 45 godina na muzičkoj sceni i reputacijom najuticajnijeg sastava na prostorima bivše Jugoslavije, obeležiće godišnjicu koncertom u novosadskom SPENS-u.\nMala dvorana će 02. aprila biti mesto okupljanja svih ljubitelja istinskog rokenrol zvuka kojem YU Grupa više od četiri decenije ostaje dosledno verna, a jedinstvena harizma uz uvek autentičan scenski nastup nesumljivo ukazuju na koncert koji će zadovoljiti apetite novosadske rokenrol publike svih generacija.\nNajdugovečniji bend u istoriji domaće rokenrol scene, osnovan je 29. novembra 1970. godine, a ime za sastav je tog dana odabrala publika, kad je na njihovom nastupu u zemunskom klubu Sinagoga, disk džokej Zoran Modli pozvao prisutne da predlože ime.\nPrvom pesmom i singlom „Nona“ čiji se tiraž odmah rasprodao, postali su pioniri smislene upotrebe etno zvuka u domaćoj rok muzici. Od tada do danas, bogata muzička istorija YU Grupe, sastava koji je umnogome uticao na razvoj regionalne rok scene, broji 10 singlova, 11 studijskih albuma i jedan uzivo, a ove godine će biti obogacena i 12. albumom koji će premijerno biti predstavljen na koncertu u Novom Sadu, pored brojnih legendarnih hitova koji su obeležili živote generacija, kao što su „Crni leptir“, „Čudna Šuma“, „Od zlata jabuka“, „Pustinja“, „Kome se raduješ“ i mnoge druge.\nUlaznice za koncert se mogu kupiti od danas na svim prodajnim mestima Gigstix-a i Eventim-a kao i online preko pomenutih servisa. Promotivna cena ograničenog kontigenta ulaznica iznosiće 1000 dinara. Redovna cena ulaznice biće 1250 za parter i tribine dok će se na dan koncerta za ulaznicu izdvajati 1400 dinara.\n45 godina čistog rokenrola – YU grupa u Novom Sadu\nDisiplina Kičme ,,Opet’’ u Novom Sadu\nBelgrade Calling Festival – metal spektakl u najavi