Da li će Tursku skupo koštati granatiranje Američkih vojnika? | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tDa li će Tursku skupo koštati granatiranje američkih vojnika?\nTurska je najverovatnije slučajno granatirala američke vojnike, jer Erdoganu sada ne treba da otvara front protiv Amerike, ali to ne umanjuje mogućnost posledica.\nErdoganovim neprijateljima, a izraelskim prijateljima u američkom Kongresu i to je dovoljno da zahtevaju od Trampa da Ankari uvede sankcije.\n„Detonacije su se dogodile na nekoliko stotina metara od mesta izvan zone Mehanizma bezbednosti i na području za koje su Turci znali da će na njemu biti prisutne američke snage“, izjavio je kapetan Bruk de Volt, portparol američkih Odbrambenih operacija.\nOn je napomenuo da se američke snage nisu povukle iz Kobanea, u kome je sedište takozvanog Kurdskog vrhovnog komiteta, upravnog tela na teritoriji na severu Sirije, na kojoj su Kurdi proglasili svoju autonomiju.\n„Van svake diskusije je da smo gađali američke položaje. Gađali smo položaje kurdskih terorista, koji su kilometar udaljeni od osmatračke stanice američke vojske“, bio je kratak i jasan Akar u izjavi za agenciju „Anadolija“, koju su preneli gotovo svi mediji.\nMinistar odbrane je dodao i da Turska preduzima sve neophodne mere da ne bi došlo do incidenata sa američkim vojnicima.\nPavić podseća da na poslednjoj sednici Saveta bezbednosti nije prošao pokušaj osude Turske invazije na Kurde, zbog uzdržanosti Rusije, ali i SAD, što su bile instrukcije Bele kuće.\nIako se usprotivio turskoj operaciji pokrenutoj protiv Kurda, pragmatični Tramp ipak nije bio voljan da je osudi.\n„Rusi jesu uzdržani, ali sa druge strane, oni neće moći da tolerišu, ako Turci preteraju i duboko uđu u sirijsku teritoriju, jer podržavaju teritorijalni integritet Sirije.\nSa druge strane, ako turska invazija bude prouzrokovala oslobađanje mnogih zatvorenika, pripadnika DAEŠ-a i onih koji su pacifikovani, to će imati katastrofalne posledice i za Rusiju i za nas na Balkanu.\nDa ne govorimo o talasu izbeglica prema Evropi“, upozorava on.\n„Moguće su posledice, zato što je Erdoganovim neprijateljima, a izraelskim prijateljima u američkom Kongresu i ovo dovoljno da zahtevaju od Trampa sankcije, a Trampu su u ovom trenutku potrebni svi saveznici, zbog borbe oko mogućeg njegovog impičmenta, odnosno opoziva.\nOvo je dalo materijala onima koji se zalažu za uvođenje sankcija Turskoj u američkom Kongresu, i to su vrlo, vrlo moćni ljudi, koji imaju veliki uticaj, pogotovo na Pentagon i vođenje rata uopšte“, objasnio je Pavić.


Evo koja prava imaju porodilje nakon povratka na posao - Bebac.com\nNakon porodiljskog bolovanja mnoge mame na znaju svoja prava\nŠta nakon povratka na posao?\nZakonom je određeno koja prava mame imaju nakon što se vrate sa porodiljskog bolovanja. Taj period može biti posebno osetljiv za mame, jer se mnoge tada po prvi put na duže razdvajaju od bebe.\nOvo su prava koje mame imaju nakon isteka porodiljskog bolovanja:\nMogućnost korišćenja preostalog godišnjeg odmora (mora se iskoristiti do 30. juna tekuće godine)\nPrekovremeni rad, noćni rad može se realizovati samo uz pisanu saglasnost roditelja. Ovo pravo nestaje nakon što dete napuni tri godine, sem u slućaju ako je roditelj samohrani kada ovo pravo traje do detetove sedme.\nPreraspodela radnog vremena moguća je samo uz pisanu saglasnost mame i ovo pravo traje do detetovog trećeg rođendana.\nMama može uzeti neplaćeno odsustvo do detetovog trećeg rođendan\nMame i poslodavac mogu se dogovoriti da se jedan period radnog vremena obavlja od kuće\nAko dete ima potrebe za posebnom negom mama može zatražiti rad u trajanju od četiri sata\nPosebna prava uživa i mama koja se vraća na posao pre isteka porodiljskog bolovanja. Naime, ako mama odluči da se ranije vrti na posao ona može koristiti pauzu za dojenje u trajanju od 90 minuta ili može raditi skraćeno. Ovo pravo odnosi se na mame čije rano vreme traje minimum šest sati.\nPročitajte sve o porodiljskom bolovanju OVDE>>>\nImam pitanje, da li imate informaciju za neku novcanu isplatu na porodiljskom odsustvu za trece dete? Nisam sigurna bas o kakvoj isplati se radi (koleginica dobila) ali napomenula je kao da je to isplata za godisnje odmore u odsustvu dve godine (porodiljsjo za trece dete)...\nU dec. bih trebala da se vratim sa porodiljskog(trece dete). Bicu proglasena tehnoloskim viskom🙄 u jednoj uglednoj kompaniji... ostacu bez posla i dobiti otpremninu kao svako drugi. Da li zena koja se vraca sa porodiljskog nema odredjenu pomoc vise u fin.smislu? Krajnje... Čitaj dalje\nKako neko moze da se vrati na posao pre isteka porodiljskog kada je Zakonom zabranjeno prekidati porodiljsko?, ili ja imam dezinformacija?


OBAVEŠTENJE - Pasoši\nOd 3. novembra 2008. godine u svim Policijskim upravama i Policijskim stanicama Ministarstva unutrašnjih poslova, isključivo se primaju zahtevi za izdavanje pasoša na “novom” obrascu, u skladu sa Zakonom o putnim ispravama i Pravilnikom o putnim ispravama.\nImajući u vidu da je zakonski rok za izdavanje pasoša 30 dana, od dana podnošenja zahteva, apelujemo na građane da blagovremeno prikupe svu potrebnu dokumentaciju radi izdavanja pasoša u zakonskom roku.\nRadno vreme šaltera u policijskim stanicama je od 08,00 do 20,00 časova radnim danom i subotom, a moguće je i zakazivanje termina za podnošenje zahteva.\nU Beogradu se zahtevi mogu podneti u bilo kojoj policijskoj stanici na teritoriji Grada, a u Novom Sadu i Nišu, to se može učiniti i u sedištu i u policijskim ispostavama.\nZbog opredeljenja velikog broja građana za ličnu kartu sa čipom, MUP je uputio poziv ministarstvima zdravlja, rada i socijalne politike, kao i državne uprave i lokalne samouprave, da nabave čitače elektronskih, čipovanih karata.\nGrađani se o izdavanju biometrijskih ličnih karata i pasoša mogu detaljno informisati na veb sajtu MUP-a, na oglasnim tablama u policijskim stanicama, a u saradnji sa Telekomom Srbije, uveden je i besplatni govorni servis, na broj telefona 0800-000092, sa osnovnim informacijama o ličnim dokumentima.


Drugi pišu: ”Pančevac”\nBack AKTUELNO ::: DRUŠTVO AKTUELNO ::: DRUŠTVO Drugi pišu: ”Pančevac”\nsubota, 13 jul 2013 09:23\nPut kroz Starčevo nije bezbedan\nOdbornik u Skupštini Grada Pančeva Petar Andrejić izjavio je da će nastaviti da zahteva od Agencije za saobraćaj i ”Direkcije za izgradnju i uređenje grada” da se reše tri kritične tačke na delu puta L1 (Pančevo - Banatski Brestovac) koji prolazi kroz Starčevo. On je istakao da je Mesna zajednica u Starčevu godinama tražila da to bude učinjeno, ali da su Grad, odnosno ”Direkcija” samo delimično ispunili svoju obavezu.\n- Te kritične tačke su uključenje iz naselja Šumice na Pančevački put, prostor kod Škole i raskrsnica kod okretnice autobusa na liniji 14. Od svega što je trebalo uraditi, do sada su samo kod Škole i u Šumicama postavljena dva ležeća policajca, a za raskrsnicu kod okretnice ”četrnaestice” još uvek, ni do danas, nismo dobili nikakav odgovor. Da sve bude apsurdnije, tamo je ovih dana obeležen pešački prelaz, ali su zato uklonjeni ležeći policajci kod Šumica!? Tražimo da se sve te tri kritične tačke konačno i u potpunosti reše, bilo postavljanjem semafora ili ležećih policajaca, bilo izgradnjom manjih kružnih tokova. Zasad je bezbednost saobraćaja na tim mestima slaba i nije rešena na način koji bi zadovoljio kako Mesnu zajednicu u Starčevu, tako i stanovnike Starčeva, koji su nam se često obraćali i skretali nam pažnju na taj problem - naglasio je Andrejić.\nOn je najavio da će o problemu nedovoljne bezbednosti saobraćaja u Starčevu govoriti i na predstojećoj sednici Skupštine grada. Da za to ima mnogo razloga, govori prošlonedeljna saobraćajna nesreća kod okretnice autobusa na liniji 14, u kojoj je nastradala devetnaestogodišnja Aleksandra Varga dok je prelazila put na kojem nije obeležena raskrsnica i nema ni semafora ni ležećeg policajca.\nMesna zajednica Starčevo tražila je još početkom aprila od nadlažnih u Pančevu da se u toj ulici postavi saobraćajna signalizacija, ali to je učinjeno tek pre nekoliko dana. U želji da rasvetlimo do kraja ovaj slučaj, zatražili smo objašnjenje od Ranka Marčetića, direktora gradske Agencije za bezbednost saobraćaja. On je izjavio da je ta institucija još 15. aprila dala pozitivno rešenje za postavljanje pešačkog prelaza na mestu gde se dogodila prošlonedeljna saobraćajna nesreća, a da bi za sve ostalo trebalo pitati nadležne u ”Direkciji za izgradnju i uređenje grada”. ”Pančevac” je to i učinio i poslao je imejl nadležnima u ”Direkciji” s pitanjima zašto se čekalo nekoliko meseci da bi se obeležila raskrsnica kod okretnice ”četrnaestice” u Starčevu, ko u ”Direkciji” odlučuje o obeležavanju ulica i puteva saobraćajnom signalizacijom i zašto se u tom poslu ”Direkcija” ne konsultuje sa saobraćajnom policijom. Do zaključenja ovog broja ”Pančevca” iz ”Direkcije” nije stigao nikakav odgovor.\nZa održavanje ULICA u naselju nadležno je JKP “Starčevac“. Za održavanje lokalnog puta L1 Pančevo - Banatski Brestovac (kroz Starčevo, to je Ulica Pančevački put i Ulica Ive Lole Ribara) nadležno je JP “Direkcija“ iz Pančeva. Agencija za saobraćaj Grada Pančeva daje naloge za postavljanje ležećih policajaca, semafora i obeležavanje pešačkih prelaza.


Postanite prva Miss Lencia u Srbiji\nPevanje Naučno je dokazano da pevanje čini ljude srećnijim, a za to ...\nHobiji za dobro raspoloženje\nAko ste se ikada zapitale kako je moguće da neke žene uvek i svuda svojom pojavom i harizmom "zavode" sve oko sebe, ...\nSedam načina da se osećate zavodljivo\nNova godina nam se bliži, uzbuđenje raste i već planiramo kako ćemo praznike provesti sa najdražim osobama. ...\nNivea novogodišnji setovi\nVoleli ili ne voleli, romantično veče svakome prija s vremena na vreme. To vreme možete provesti sa ...\nDekorativne sveće- simbol romantike\nSutra je opet radni dan (neeee!). Moraš da ustaneš ...\nOrna i čila od ranog jutra\nJesen sigurno nije na listi omiljenih godišnjih doba, ali i ona ima svoje ...\n10 fantastičnih razloga da volimo jesen\n> Postanite prva Miss Lencia u Srbiji\nPregledano: 2141 puta\nOtvoren konkurs za novo lice najpoznatijeg brenda Zlatarne Celje\nPo prvi put, jedna devojka iz Srbije imaće priliku da postane Miss Lencia. Predstavnici Zlatarne Celje, renomiranog evropskog proizvođača nakita organizuju izbor za Miss te najpoznatije robne marke. Prijava kandidatkinja traje do 30. septembra u ponoć, a osim laskave titule, nova Miss Lencia dobiće i nagradu u vrednosti od 500 evra, kao i priliku da predstavlja renomirani brend u čak sedam zemalja Evrope.\nPrema rečima predstavnika Zlatarne Celje, od kandidatkinja se očekuje da budu prirodne, originalne prilikom prezentacije nakita i fotogenične.\n„Želimo da i u Srbiji odaberemo devojku, koja je smela, samouverena, neobična, posebna i očaravajuća. Veoma je važno da sve devojke, koje se prijave na konkurs znaju da baš takva žena treba da nosi i predstavlja nakit robne marke Lencia“, rekla je Marina Mitrović, direktorka Zlatarne Celje u Srbiji.\nNovo lice srebrne linije Lencia, imaće jedinstvenu priliku da snimi set modnih fotografija za kolekciju proleće/leto 2014, a reklamna kampanja biće predstavljena na svim tržištima na kojima Zlatarna Celje uspešno posluje, a to su u Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Bugarska i Srbija.\nOsim nakita i honorara za fotografisanje, Miss Lencia dobiće i unikatan srebrnjak sa sopstvenim likom, kao i noćenje za dve osobe u hotelu „Plaza“ u Sloveniji.\n„Odlazak u Sloveniju i saradnja sa najpoznatijim fotografima i stilistima u Ljubljani pomoći će pobednici da stekne novo iskustvo. Ona će postati prepoznatljivo lice naše kompanije na čak sedam tržišta Evrope“, dodala je Mitrović.\nNa izboru za Miss Lencia mogu da učestvuju devojke koje imaju između 16 i 35 godina, dok je mlađima od 18 godina za učešće potrebna pismena saglasnost roditelja ili staratelja.\nOne koje budu dobile najviše glasova putem posebne aplikacije na sajtu Zlatarne Celje, ući će u izbor od 20 finalistkinja. Stručni žiri će izabrati pobednicu, a prva Miss Lencia u Srbiji biće proglašena u oktobru na svečanoj dodeli nagrada.\nNagrada i za one koji budu glasali\nZlatarna Celje pripremila je i posebnu nagradu, srebrnu narukvicu BEADS, za sve one koji budu glasali za prvu Miss Lencia u Srbiji. Žiri će nasumično izabrati jednu osobu koja je dala svoj glas bilo kojoj kandidatkinji, a ime dobitnika biće objavljeno 10. oktobra 2013. na Internet stranici www.obraz.lencia.si.\nZainteresovane kandidatkinje mogu se prijaviti na sledećem linku: www.lice.lencia.si


Kraj turističke sezone donosi niže cene u Trebinju: Najveći parking biće DUPLO JEFTINIJI\nParking u Trebinju u narednom periodu biće jeftiniji. Razlog je završetak turističke sezone, kada je cena sata parkiranja automobila manja nego leti, ali i nova odluka odbornika Skupštine grada po kojoj su izmenjene neke parking zone i cene.\nOdbornici većine u trebinjskoj Skupštini na poslednjoj sednici usvojili su novu odluku o organizovanju, načinu korištenja i naplate parkiranja, po kojoj je, pored ostalog, predviđeno da stanari, koji su penzioneri ili stariji od 65 godina, plaćaju 50 odsto od cene parkinga ispred svojih zgrada. Parking karte po povlaštenoj ceni imaće i vlasnici apartmana, smanjena je i cena parkinga u drugoj zoni, a deo prve parking zone pretvoren je u drugu.\nU prvoj zoni cena sata parkinga je i dalje 1,50 KM u zimskom i 3 KM u letnom periodu, a parking u novom naselju „Luč“, u centru grada, prebačen je u drugu zonu, pa je cena za započeti sat leti 1,50 KM, a izvan sezone jednu KM.\nDruga zona obuhvata još nekoliko parkirališta uz centar grada, parking u blizini bonice i Doma zdravlja, kao i novoocrtana parking mesta u pojedinim gradskim naseljima prve zone.\nPo novoj odluci parking prostor u bivšoj vojnoj kasarni, takođe smešten uz sam centar Trebinja, biće znatno jeftiniji.\n-U cilju rasterećenja užeg gradskog jezgra veliki parking prostor u bivšoj kasarni, koji je bio skoro nepopunjen, biće 0,5 KM po započetom satu celu godinu, umesto dosadašnjih jednu ili 1,5 KM. Građani će moći za znatno manje novca ostaviti svoje četvorotočkaše, a očekujemo i dodatne prihode od ovog parkinga - objašnjava načelnik odeljenja za stambeno-komunalne poslove Bojan Čvoro.\nDodaje da je uvedena i naplata po satu za autobuse umesto dnevne karte, koja je bila jedini način naplate do sada.\n-Za autobuse do 16 mesta cena sata je 5 KM, a za one koji imaju više sedišta iznosi 10 KM. Dnevna karta za autobuse je 30 KM izvan turističke sezone i 50 KM u sezoni - navodi Čvoro.\nNovu odluku o organizovanju, načinu korištenja i naplate parkiranja u Trebinju načelnik odeljenja za stambeno-komunalne poslove ocenjuje pozitivnom, jer nudi mnoge olakšice vlasnicima automobila i radnicima Parking servisa.\nNedavno su ocrtana parking mesta u trebinjskom gradskom naselju Bregovi, kao i u Garibaldijevoj ulici iza Kamenog mosta, a Čvoro najavljuje da će naplata ovih parkinga početi kada se uradi vertikalna signalizacija.\nJedan broj stanara se pobunio što će morati plaćati parking karte za automobile koje ostavljaju ispred zgrada u kojima godinama žive, a u gradskoj upravi kažu da su takve primedbe neosnovane, uz objašnjenje da sa otkupom stana nisu otkupili i parking mesto.\nOdbornici SDS na sednici Skupštine grada nisu podržali novu odluku, pošto smatraju da su cene parkinga i dalje visoke, a zona naplate prevelika.\n-U širem gradskom jezgru nema skoro nijedna ulica gde se ne plaća parkiranje. I po novoj odluci parkiranje automobila, bez obzira da li se plaća po satu ili danu, je najskuplje u RS - tvrdi odbornica ove stranke Mirjana Ratković.\nOna kaže da SDS smatra da bi jedina ispravna odluka bila da cene parkinga budu 1 KM za prvu i 0,5 KM za drugu zonu po satu.\n-Podržavamo uvođenje saobraćajnog reda u gradu i da, kad je već osnovano, pozitivno posluje preduzeće Parking servis, ali ne želimo da dopustimo da se građani opterete još jednim nametom - ističe ona.\nZa penzionere 60 KM\nGodišnja karta za penzionere u prvoj zoni iznosi 60, a u drugoj 50 KM. Vlasnici apartmana mesečnu parking kartu će od polovine maja do polovine septembra plaćati 100 KM, a u ostatku godine 50 KM.\nNakon pada cene nafte u svetu očekuje se POJEFTINJENJE GORIVA u BiH


U čak 183 nezgode uzrok je bila neprilagođena vožnja.\nKako je "Blicu" rečeno u PU veliki broj saobraćajnih nezgoda ima za posledicu tragičan ishod i neophodno je apelovati na vozače da se pridržavaju svih propisa. Zbog toga, Saobraćajna policija i Crveni krst od danas sprovode jedinstvenu akciju u Srbiji u okviru projekta "Život se gubi u deliću sekunde".\nNa više punktova na autoputu i gradu vozačima su deljeni flajeri i saobraćajni policajci su zaustavljali vozila i razgovarali sa vozačima. Kapetan policije Vladan Gajić, načelnik Odeljenja saobraćajne policije u PU Subotica, rekao je da akcija traje do 30 septembra.\nVladan Gajić, načelnik odeljenja saobraćajne policije PU Subotica\n- Analizom saobraćajnih nezgoda na našoj teritoriji utvrđeno je da se oko 40 odsto dogodi usled neprilagođene brzine, te će posebna pažnja biti usmerena na svest vozača da se pridržavaju propisane brzine. Takođe, apelujemo na vozače da ne voze pod dejstvom alkohola, da obavezno koriste sigurnosne pojaseve, da tokom vožnje ne koriste mobilne telefone i druge uređaje i da se pridržavaju ostalih saobraćajnih propisa jer tako štite svoju, ali i bezbednost drugih učesnika u saobraćaju - poručuje Vladan Gajić iz Saobraćajne policije PU Subotica.\nVozači su zaustavljani i sa njima su policajci razgovarali o poštovanju propisa kod Gradskog stadiona u Subotici, u centru Palića i kod naplatne rampe na auto putu kod petlje "jug".


Obeležena 180. godišnjica uspostavljanja diplomatskih odnosa između Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva\nIzlaganje vršioca dužnosti predsednika Vlade Srbije i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na ceremoniji obeležavanja 180. godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa između Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva koja je održana u Kragujevcu:\nImam veliku čast i zadovoljstvo da vam se danas obratim povodom 180. godišnjice od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva i osvrnem se na neke od najvažnijih aspekata naših odnosa.\nIstorijski odnosi Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva su nastali i dalje se razvijali u sklopu prelamanja interesa velikih sila na Balkanu. Ujedinjeno Kraljevstvo je u Srbiji videlo novo tržište i potencijal za prodor trgovine, dok je u političkom pogledu bilo zainteresovano da ojača svoj uticaj na Balkanskom poluostrvu. Ekonomski i politički interesi uticali su na odluku britanske Vlade da uspostavi diplomatske odnose sa Srbijom. Odluka o postavljenju konzula, pukovnika Džordza Lojda Hodzisa, prvog diplomatskog predstavnika koji je 1837. stigao u Kragujevac, tadašnju prestonicu Kneževine Srbije, pokazala se kao veoma dobra – ne samo da su odnosi dve države unapređeni, već nijedan strani konzul nije uspeo da uspostavi tako prisne odnose sa bilo kojim srpskim vladarom u XIX veku, kao što je to učinio Hodzis. On je mladoj balkanskoj kneževini Srbiji uspeo da približi moderne ideje zapadne demokratije i liberalizma. Pored političkih i ekonomskih odnosa između Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva, važnu ulogu u međusobnom upoznavanju imale su i kulturne i naučne veze. U godinama pre uspostavljanja diplomatskih odnosa, veze između Srba i Engleza održavale su se preko uglednih pojedinaca, intelektualaca i poznatih književnika.\nVeliki naučnici i književnici rođeni u Ujedinjenom Kraljevstvu, poput Isaka Njutna ili Viljema Šekspira, dali su neizmeran doprinos onome što danas nazivamo civilizacijskim tekovinama čitavog čovečanstva. Ponosni smo što i naša zemlja u tom Panteonu ima jednog Ivu Andrića i Nikolu Teslu.\nBritanski savet je u Beogradu, kao jednom od prvih osam gradova u inostranstvu otvorio kancelariju još 1940, a i danas je jedan od prestižnijih kulturnih stranih centara i svojevrstan kulturni most između naših zemalja.\nUjedinjeno Kraljevstvo imalo je značajnu ulogu u istoriji Srbije. Odnose dve države odlikuje istorijsko savezništvo u dva svetska rata. I pored neslaganja oko pitanja koja su za Srbiju od posebnog značaja, u odnosima dve države postoji veliki prostor za saradnju, posebno u prevazilaženju globalnih izazova sa kojima smo danas suočeni. Ekonomska nestabilnost, vojni sukobi, prirodne nepogode, migrantska kriza i terorizam su samo neki od izazova za čije rešenje su na globalnom i lokalnom nivou potrebne konkretne ideje i intenzivna saradnja. Srbija sebe vidi kao pouzdanog partnera na koji međunarodna zajednica može da računa. Suzbijanje terorizma, kao i svih vidova ekstremizama, predstavlja urgentni zadatak, posebno kada je reč o radikalnom islamizmu i fenomenu dzihadizma.\nZa Republiku Srbiju je od posebnog značaja pitanje porasta radikalizma i nasilnog ekstremizma na Kosovu i Metohiji, uključujući i učešće Albanaca sa KiM na stranim ratištima kao terorističkih boraca.\nZa nas najveći bezbednosni izazov je Kosovo i Metohija. Ne priznajemo jednostrano proglašenu nezavisnost i smatramo da se do trajnog i održivog rešenja jedino može doći političkim sredstvima u skladu sa međunarodnim pravom, putem statusno neutralnog dijaloga Beograda i Prištine, pod pokroviteljstvom EU. Trudimo se da u okviru dijaloga budu rešena sva otvorena pitanja. U svakoj prilici snažno ističemo stav da samo mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu mogu da obezbede napredak svake pojedinačne zemlje i regiona u celini.\nPosebno se zalažemo za dalje jačanje bilateralne ekonomske saradnje. Kada je reč o ekonomskom prosperitetu, Vlada Srbije nastavlja da sprovodi ubrzane reforme u okviru kojih nam je dragocena britanska pomoć. Reforme će, uveren sam, neizostavno doprineti dodatnim investicijama u projekte, čija realizacija će doneti dobrobit Srbiji, kao i regionu u celini.\nNaša je želja i interes da odnosi dve države, koji imaju dugu tradiciju, budu što bolji. Zbog toga se zalažemo za intenzivniju komunikaciju i veći broj susreta zvaničnika, što bi dodatno ojačalo poverenje i doprinelo unapređenju odnosa. Poslednjih par decenija britansko prisustvo u regionu je smanjeno, a ja koristim svaku priliku da na to podsetim britanske partnere. Britanski premijer Margaret Tačer je bila u poseti Beogradu još septembra 1980. godine. Izuzimam posete šefova diplomatije koji od 2012. godine redovno dolaze u Srbiju. Posebno bi naglasio posetu prestolonaslednika Čarlsa Srbiji u martu 2016. godine, koja je dala novi impuls jačanju bilateralnih odnosa. Koristim i ovu priliku da ponovim zahvalnost što je prestolonaslednik Čarls, nakon stravičnog požara koji je teško oštetio jednu od najvećih srpskih svetinja, manastir Hilandar, pokazao svojom velikodušnom donacijom za njegovu obnovu da su takva kulturna dobra nasleđe ne samo Srbije već Evrope, već i čitavog sveta.\nRepublika Srbija poštuje Ujedinjeno Kraljevstvo i želi da razvijamo najbolje moguće odnose, bez obzira na događaje u vezi sa Bregzitom i njegov uticaj na poziciju Ujedinjenog Kraljevstva u okviru Evropske unije. Ukupna bilateralna saradnja treba da se razvija kroz pronalaženje zajedničkih interesa.\nDozvolite da na kraju izrazim zadovoljstvo što sam imao priliku da se obratim povodom ovog značajnog jubileja i ukratko se osvrnem na srpsko-britanske odnose."


Vesti online / Vesti / Srbija / Jedanaest godina od ubistva Đinđića\nU sredu, 12. marta, navršava se 11 godina od ubistva premijera Srbije i lidera Demokratske stranke (DS) Zorana Đinđića, koji je ubijen ispred sedišta Vlade Srbije 12. marta 2003. godine. Politička pozadina ubistva Đinđića još nije otkrivena.\nPrema oceni zapadnih diplomata, Đinđić je doprineo izgradnji dobrih odnosa sa svim zapadnim zemljama, posebno sa SAD, nakon perioda višegodišnje nestabilnosti. Đinđićeva vlada se snažno zalagala za saradnju s Haškim\ntribunalom za ratne zločine i za vreme te vlade uhapšeno je i izručeno tom sudu nekoliko haških optuženika, među kojima je i bivši predsednik Srbije i SRJ Slobodan Milsosević.\n* DSS politički odgovorna za ubistvo Đinđića\n* LDP poziva stranke da se uzdrže od kampanje na dan Đinđićevog ubistva\n* Otimanje "demokrata" za Zorana\n* Ko je platio ubistvo Đinđića?\n* Dokumenti o ubistvu Đinđića u Hagu?\n* Stranci imaju dokaze o pozadini ubistva Đinđića\nVlada Srbije je, takođe, saopštila da je tog dana trebalo da bude potpisan nalog za hapšenje članova "najveće organizovane grupe na prostoru bivše Jugoslavije", kako je označen zemunski klan. Đinđić je u jednom od poslednjih intervjua pred ubistvo, a nakon neuspelog atentata 24. februara 2003. na autoputu ispred Beogradske arene, demantovao tvrdnje da je sa takozvanim ''crvenim beretkama'',\npripadnicima JSO, sklopljen dogovor da 5. oktobra 2000. pomognu u zbacivanju Slobodana Miloševića u zamenu za "neko pravo iznad zakona".\nOni su 23. maja 2007. oglašeni krivim i prvostepenom presudom osuđeni na ukupno 378 godina zatvora. Za organizovanje ubistva premijera na 40 godina zatvora osuđen je bivši komandant "crvenih beretki" Milorad Ulemek. Na istu kaznu\nosuđen je i Zvezdan Jovanović, neposredni izvršilac ubistva i bivši Ulemekov zamenik. Te presude potvrdio je i Vrhovni sud Srbije 29. decembra 2008. godine.\nVladimir Milosavljević Budala uhapšen je 9. februara 2012. godine u Španiji zajedno sa još trojicom, među kojima je i Luka Bojović, osumnjičen za više ubistava. Pripadnik zemunskog klana Dejan Milenković Bagzi, optužen za učešće u ubistvu Đinđića, posle višemesečnog skrivanja uhapšen je u Grčkoj sredinom jula 2004, a sedam meseci kasnije izručen je vlastima u Beogradu. U procesu optuženima za ubistvo srpskog premijera Milenković je bio svedok saradnik.\nSRBIJA 15 godina od atentata: DS je "pao", naslednika nema, ostaje "Strela"\nSRBIJA Stanko Subotić odgovorio Đilasu\nSreda 12.03.2014. 04:52\nZasto pravite od coveka od koga vec savko malo dete zna da je radio protiv interesa garadana heroja? Takvi kao on i jesu zasluzili smrtnu kaznu. a srbija po takvim fasistima naziva ulicu. nadajmo se da je umro u teskim bolovima\nSreda 12.03.2014. 08:20\nTi njegovi zapadni prijatelji su ga i ubili,jer da nije tako,politicka pozadina ubistva bi se saznala odavno,ali nedaju stranci.Ko sa djavolom tikve sadi...\nSreda 12.03.2014. 08:33\nDanas mi je Rodjendan i srecan sam sto su ovo ..ovno tada koknuli ,a zalostan sam sto Djeneral Ratko Mladic u Tamnici!!Djenerale hvala ti za sve sto si ucinio za srpski Narod mi smo uz tebe! i jos jedno SRECAN TI RODJENDAN DJENERALU I ziv nam bio smrt IZDAJNICIMA!!


Opasnost od dolaska 50.000 migranata u slučaju Bregzita\nBeta 8. februara 2016. 16:40\nBritanski premijer Dejvid Kameron rekao je danas da bi Britanija mogla da se suoči sa dolaskom 50.000 migranata u slučaju izlaska iz Evropske unije, jer bi tada francuske vlasti odustale od dogovora da se registracija migranata vrše isključivo sa francuske strane granice.\nPotencijalni „Bregzit“ – istupanje Velike Britanije iz EU, mogao bi da rezultira otvaranjem migrantskih kampova na britanskoj teritoriji ukoliko se granične kontrole premeste iz Kalea, navodi britanski list „Dejli Telegraf“.\nKameron je ocenio da „nema garancija da će Francuska dozvoliti da kontrolni punktovi ostanu sa njene strane granice, ako Britanija izadje iz EU“.\n„U slučaju izlaska iz EU ništa ne bi moglo da spreči hiljade migranata da preko noći prelaze Lamanš i traže azil u Britaniji“, izjavio je Kamerun.\nTelegraf navodi da britanski premijer planira da iskoristi migrantsku krizu kao argument u svoju korist u nedeljama nakon raspisivanja referenduma za izlazak Britanije iz EU.\nIz kabineta Dejvida Kamerona ocenjuju da su Britanija i Francuska postigle pozitivne dogovore o pitanju registracije migranata na granicama, kao i da bi izlazak iz EU „mogao da poremeti dogovoreno“.\nZagovornici raspisivanja referenduma i izlaska iz EU navode da eventualni „Bregzit“ neće imati negativne posledice po Britaniju.\n„Dogovor o registraciji migranata u Kaleu postignut je sa vladom Francuske, a ne EU. Ne vidimo razlog zašto dogovor ne bi ostao na snazi i nakon izlaska Britanije iz EU“, rekao je Arod Banks, jedan od osnivača kampanje za izlazak iz EU.\nUkinuti pravo na azil u Evropi za one koji nisu sa kontinenta. Dosadašnje u brodove i na sever Afrike, uz par sendviča, odeću i obuću i doviđenja!


Beograd: Građani protestovali na ulici uprkos zabrani kretanja\nBeogradske ulice su već nedeljama prazne u vreme policijskog sata, arhivska fotografija\nNekoliko desetina ljudi izašlo je u utorak uveče, 28. aprila uprkos zabrani kretanja, na ulice u donjem delu beogradskog Dorćola, u centru grada, kako bi protestovali jer gradske vlasti nastavljaju sa građevinskim radovima na izgradnji trolejbuske mreže.\nGrupa ljudi okupljena oko udruženja "Komšije sa Dorćola" izašla je na ugao ulica Venizelosove i Gundulićevog venca, a na licu mesta je bilo i nekoliko policijskih vozila, javlja televizija N1.\nUdruženje je saopštilo da se radovi obavljaju u vreme policijskog časa i da "nadležni organi odbijaju da zaštite građane ovog dela Beograda koji se protive izgradnji, već štite interese izvođača radova".\n"Kako su radovi nastavljeni i tokom noći, buka nekoliko bagera i više desetina radnika, uglavnom bez maski, često zbijenih na malom prostoru, postala je nepodnošljiva i stanari su reagovali negodovanjem sa svojih terasa i prozora", navedeno je u saopštenju u kom apeluju na sve koji se osećaju pogođenim kršenjem zakona i "razumnog ponašanja" u uslovima pandemije COVID-19 "da prošire vest i učine sve što je u svojoj moći, pri tome sami ne kršeći zakone jedine države koju imamo, da se spreči nastavak radova".\n"Kao građani Republike Srbije pitamo šta se dešava kada ostanemo bez zaštite države čak i oko elementarnih prava, na miran život i miran san", poručili su.\nGrađani tog dela Beograda protestuju od novembra prošle godine zbog radova na postavljanju trolejbuske mreže "zbog brojnih nezakonitih radnji, tehničkih nedostataka i netransparentnog postupanja".\nU Srbiji je zbog pandemije korona virusa policijski čas na snazi od 18 do pet sati ujutru, a kako su najavile vlasti, zbog prvomajskih praznika, stanovništvo će biti u kućama od četvrtka u 18 do ponedeljka u pet sati ujutro.\nU Srbiji je, zaključno sa 28. aprilom, registrovano 8.275 osoba pozitivnih na korona virus, a preminulo ih je 162.


Mustafa: Hoti će sam proceniti da li će otići u Vašington | Restart Magazin\n25/06/2020 25/06/2020 Urednik\tAvdulah Hoti, Isa Mustafa, Kosovo, Vasington\nLider Demokratskog saveza Kosova Isa Mustafa izjavio je večeras da je na premijeru privremenih kosovskih institucija Avdulahu Hotiju da proceni da li želi da nastavi sastanak sa Beogradom u Vašingtonu, bez prisustva Hašima Tačija, nakon što je protiv njega Specijalno tužilaštvo podiglo optužnicu.\n“Hoti će sam da proceni. Imamo novu situaciju, a evaluaciju treba obaviti u konsultaciji sa partnerima. Sutra ćemo imati sastanak sa predstavnicima Evropske komisije. Ne znam za Vašington, jer imamo potpuno nove okolnosti”, poručio je Mustafa na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim rečima, informacije još nisu jasne, jer nisu došle iz izvora ili izjava zvaničnika Specijalnog suda, te ne želi da ih komentariše, prenosi Kosovo onlajn pisanje Kohe.\n“Ono što mogu reći je da je za DSK rat OVK bio pravedan. Njeni borci su se borili da zaštite građane i Kosovo, od organizovanog genocida i terora od Srbije. Bilo šta vezano za definiciju terora, kriminala treba da bude usmereno na Srbiju. Mi u potpunosti podržavamo Specijalni sud da radi nezavisno, ali moramo ga uzeti u obzir…”, ocenio je Mustafa.\nPredsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači otkazao je danas posetu Vašingtonu, dok je specijalni izaslanik SAD za dijalog Ričard Grenel rekao da će sastanak biti održan u prisustvu premijera privremenih kosovskih Avdulaha Hotija i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n← Vojvodini penal-drama protiv Partizana i trofej Kupa Srbije\nVeber: Tači preko sporazuma u dijalogu hteo do amnestije →\nPolicija u Berlinu evakuisala božićni vašar zbog sumnjivog predmeta


Prekinule meč u znak solidarnosti sa zlostavljanim fudbalerkama (VIDEO) - SportFem\nPrekinule meč u znak solidarnosti sa zlostavljanim fudbalerkama (VIDEO)\nFudbalerke koje nastupaju u najjačoj američkoj NWSL ligi nakratko su u sredu uveče prekinule utakmicu kako bi se solidarisale sa devojakama koje su optužile trenere za seksualno zlostavljanje.\nNaime, u Americi je kratko bio prekinut šampionat, jer je više igračica optužilo proslavljenog trenera Pola Rajlija za seksulano uznemiravanje i zlostavljanje.\nSa američkih terena zato je sinoć poslata veoma moćna i emotivna poruka. Sve tri utakmice koje su bile na programu u sredu prekinute su u šestom minutu kad su se devojke iz Vašingtona Spirita i Gotama, zatim Severne Karoline i Luizvila, kao Portlanda i Hjustona zagrlile na centru igrališta i tako stajale jedan minut u tišini. Neke su čak bile na ivici suza, a navijači su na svim stadionima dugim aplauzom dodatno ohrabrili devojke.\n📼 Clips for Carli 📼#NJNYvWAS | @Nationwide pic.twitter.com/KIc3HlmbOn\nSeverna Karolina otpustila je selektora Engleske Pola Rajlija nakon optužbi da je zlostavljao devojke, mada je on te optužbe odbacio. Komesar lige Lisa Berd dala je ostavku, ali nijedan od tih poteza nije stišao buru u SAD.\nPortland Torns, klub čiji je trener ranije bio upravo Rajli, objavio je u sredu da je generalni direktor Gejvin Vilkinson stavljen na administrativno odsustvo. Rukovodstvo Tornsa se prethodno izvinilo zbog nedostatka transparentnosti nakon što je još 2015. primilo žalbu na Rajlijevo ponašanje.\nUdruženje igračica NWSL-a izdalo je saopštenje u kojem se između ostalog kaže:\n„Igračice će se solidarno zagrliti na centru igrališta na jedan minut u znak solidarnosti sa Manom Šim i Šinejd Fareli koje su čekale šest godina da njihova priča izađe na videlo, ali i svima onima koje su se dugo borile i čiji glas tek treba da se čuje. Pozivamo fanove da večeras sa nama ćute, ali vas molimo da ustanete, jer smo predugo prisiljavane da sedimo i ćutimo“.\nUdruženje je takođe apelovalo na klubove da se „svaki trener, generalni direktor, predstavnik u Upravnom odboru i vlasnik dobrovoljno predaju nezavisnoj istrazi Udruženja igrača o zloupotrebi ponašanja“.\nNWSL, američki fudbalski savez i FIFA sprovešće odvojenu istragu o svim navodima koji ovih dana drmaju SAD.\nSrpska fudbalerka Jelena Marenić posle šest meseci provedenih u Kjevu, vraća se u Sasari...\nŽenska sudijska četvorka na meču Andora – Engleska\nOdređeno 20 kandidatkinja za Zlatnu loptu


Kompanija Samsung osvojila čak 71 iF nagradu za dizajn - 100 Najvećih u Srbiji\nApr 20, 2021 | Novosti\nKompanija Samsung Electronics je na svetski poznatom međunarodnom forumu iF Design Award 2021 osvojila rekordnu 71 nagradu.\nSamsung je osvojio i dve zlatne, od ukupno 36 nagrada za dizajn proizvoda, deset za profesionalne koncepte, jedanaest za komunikacioni dizajn, pet za dizajn ambalaže i devet za korisničko iskustvo (UX), korisnički interfejs (UI) i dizajn usluga.\nZlatne nagrade dobili su prečišćivač vazduha BESPOKE AX9000N i BESPOKE City Color Edition linija panela. BESPOKE AX9000N prečišćivač prepoznat je po svom inovativnom konceptu koji omogućava korisnicima da odaberu dizajn prednjeg dela uređaja, u skladu sa njihovim stilom i načinom života.\n„Od izuzetne važnosti nam je da pružamo raznovrsna iskustva i nove vrednosti životima korisnika. Stoga kontinuirano ulažemo napore u kreiranje inovativnog dizajna koji će olakšati njihovu svakodnevicu“, rekao je Dontae Lee, izvršni potpredsednik i direktor Centra za korporativni dizajn u kompaniji Samsung Electronics.\nU organizaciji iF International Forum Design GmbH, takmičenje iF Design Award prvi put je održano 1953. godine u Nemačkoj. Ovo takmičenje sveobuhvatno ocenjuje proizvode i usluge na osnovu kriterijuma razvrstanih u devet različitih kategorija – proizvod, pakovanje, komunikacija, profesionalni koncept, enterijer, arhitektura, dizajn usluga, korisničko iskustvo (UX) i korisnički interfejs (UI).


JKP "Pijace, zelenilo i čistoća": Sve je spremno za predstojeći Krstovdanski vašar\nSvi kapaciteti su popunjeni. Prostor vašarišta je sređen i posut grebanim asfaltom, a takođe je uređena i obilaznica oko Buvlje pijace gde se i održava ova tradicionalana manifestacija.\nTradicionalni 182. Krstovdanski vašar, ove godine se u Palanci održava od 24. do 29. septembra. Veliki broj posetilaca, po nekim procenama oko 150.000, očekuje se da tokom pet dana trajanja ove manifestacije poseti naš grad, a iz JKP „Pijace, zelenilo i čistoća“, koje obavlja većinu poslova vezanih za pripremu i održavanje vašara, poručuju da spremno dočekuju još jedan Krstovdan.\nPrema odluci Opštinskog veća, opštine S. Palanka, i ove godine JKP „Pijace, zelenilo i čistoća“, obavljalo je poslove naplate naknade za dobijanje dozvola za rad za predstojeći Krstovdanski vašar, a u nadležnosti ovog preduzeća je i održavanje prostora vašarišta, odnosno Buvlje pijace u Palanci.\nPrema rečima Bojana Bećića, upravnika vašara, prodaja mesta na prostoru Buvlje pijace je završena i gotovo svi kapaciteti vašarišta i Glavaševe ulice gde se nalaze tezge su popunjeni. Takođe, prostor na vašarištu je kompletno sređen, odnosno posut je grebanim asfaltom tako da je većina rupa popunjena.\nI ove godine Glavaševa ulica će biti zatvorena za saobraćaj, i to u danima kada se očekuje najveća poseta, pa nadležni apeluju na vozače da koriste obilaznicu oko vašara.\nObilaznica oko vašara je kompletno spremna i nasuta, biće postavljeni znakovi, saobraćaj će se preusmeravati tako da se ne očekuju nikakvi problemi, istakao je Bećić. Parking prostor je obezbeđen na više lokacija, na samom obilaznici i iza vašarišta, ali se građani mole da, ukoliko to nije potrebno, ne kreću automobilima na ovu manifestaciju.\nInače, tokom održavanja Krstovdanskog vašara, svim danima, građanima će na raspolaganju biti služba Policije, Hitne pomoći Doma zdravlja, kao i Vatrogasna služba. Takođe, i Saobraćajno preduzeće "Lasta" će izmeniti trasu polazaka prema selima ka Mladenovcu, polaske ka Beogradu preko Azanje i Selevca, kao i Gradsku liniju "Kolonija-Kiseljak".


Održana Šetnja za Vojvodinu\nBeta\t 5. oktobra 2015. 18:30\nOko 200 ljudi učestvovalo je danas u “Šetnji za Vojvodinu” koju su u Novom Sadu organizovali Vojvođanska partija i Vojvođanski klub kako bi poslali još jedan zahtev da Vojvodina postane republika unutar federalizovane Srbije.\nDemonstranti su nosili zastavu Vojvodine, Vojođanske partije i Vojvodjanskog kluba, a uočena je i jedna zastava Katalonije.\nNosili su transparente “Novi ustav”, “Vojvodina Vojvođanima”, “Vojvodine će biti koliko bude borbe za nju”, “Republikanci Vojvodine”, a bilo je i transparenata sa nazivima gradova: Subotica, Sombor, Bečej, Pančevo, Kovačica, Vršac.\nU jednom momentu u kolonu, na čijem čelu je bila velika zastava Vojvodine, ušlo je desetak mladića sa zastavama Srbije uz uzvike “Srbija, Srbija” i “Kosovo je Srbija”, a kada su se govornici obraćali demonstrantima na platou ispred vojvodjanske vlade, na suprotnoj strani ulice ultradesničlari iz organizacije Zavetnici razvili su veliki transparent “Otadžbina je ovo Srbinova”.\nU oba slučaja intervenisala je policija, koja je kotrademonstrante udaljila sa mesta događaja.\nPredsednik Vojvođanske partije Aleksandar Odžić ponovio je sa protesta da se ta partija zalaže da Vojvodina dobije status republike u federalizovanoj Srbiji.\nPredsednica Vojvođanskog kluba Branislava Kostić rekla je da je krajnji cilj da se na nenasilan način izbore za status Vojvodine Republike.\n“Želimo da u okviru Vojvodine živimo kao prostojni ljudi, a ne kao varalice i ubice”, poručila je sa skupa Beč Nojmanova.\nPredsednik Političkog saveta Vojvođanske partije Miroslav Ilić rekao je da u Vojvodini svake godine od onkoloških bolesti umre 4.600 ljudi više nego u ostatku Srbije, a da od kardiovaskularnih 2.000 ljudi više, i ocenio da je zdravstvo bilo na veoma visokom nivou dok je Vojvodina imala svoju autonomiju, za razliku od danas kada je sve zbog “centralističke politike upropašteno”.


Dugogodišnji košarkaški trener mlađih reprezentativnih selekcija i nekadašnji pomoćni trener seniorskog nacionalnog tima Saša Nikitović predstavljaće Košarkaški savez Srbije i Olimpijski komitet Srbije u stručnom programu ICECP (International Coaching Enrichment Certificate Program), koji se organizuje pod okriljem Olimpijskog komiteta SAD-a i renomiranog američkog Univerziteta Delaver.\nNaime, Olimpijski komitet SAD-a svim olimpijskim komitetima na svetu šalje po jednu pozivnicu za učešće u ovom programu, a koja se odnosi na trenere iz bilo kog olimpijskog sporta. OKS, na čelu sa našim legendarnim trenerom Božidarom Maljkovićem, ove godine je među kandidatima iz olimpijskih sportova odabrao kandidata KSS-a. Muški sektor Košarkaškog saveza Srbije na čelu sa potpredsednikom Igorom Rakočevićem predložio je Sašu Nikitovića, a jedan od glavnih kriterijuma bile su godine provedene sa reprezentativnim selekcijama (dva Evropska prvenstva sa kadetima, dve Univerzijade, jedno Svetsko prvenstvo sa seniorima, dva Evropska prvenstva sa seniorima i jedne kvalifikacije sa seniorima, jedno Azijsko prvenstvo kao prvi trener seniorske reprezentacije Bahreina).\n- Olimpijski komitet Srbije i ICECP su prihvatili predlog KSS-a i OKS-a, veoma sam zadovoljan sam što ću predstavljati KSS i OKS u ovom zajedničkom projektu. U saradnji sa ljudima iz ICECP došli smo do zajedničkog koncepta projekta na kome ću raditi narednih šest meseci, a tema je "Odabir, obuka i selektiranje pomoćnih trenera za mlađe reprezentativne selekcije" - objašnjava Nikitović.\nOn za deset dana ide u Sjedinjene Američke Države, gde će provesti 20 dana u trenažnom centru Olimpijskog komiteta SAD-a u Kolorado Springsu, a zatim deset dana kao član stručnog štaba Kolorado Univerziteta. Posle toga, Saša će, u dogovoru sa ljudima iz Denver Nagetsa, provesti deset dana sa stručnim štabom i timom ovog NBA ligaša kada počne nova sezona najkvalitetnije košarkaške lige na svetu.\n- Kao kruna predstojeće posete SAD-u i rada koji me očekuje, u aprilu 2019. godine prezentovaću ovaj projekat Međunarodnom olimpijskom komitetu u Lozani - naglašava Nikitović.\nPotpredsednik KSS-a za mušku košarku Igor Rakočević zahvalio se OKS-u.\n- Zahvaljujem se Olimpijskom komitetu Srbije, verujem da će od ovog projekta interes imati cela srpska košarka... - rekao je Rakočević.


Sarajevo: HERMES SoftLab uspješno izvršio akviziciju kompanije INSoft - Akta.ba\nSarajevo: HERMES SoftLab uspješno izvršio akviziciju kompanije INSoft\n18.02.2009. 16:35 / Izvor: eKapija.ba\nHERMES SoftLab Sarajevo je 28. januara 2009. godine objavio uspješno zavšenu akviziciju sarajevske kompanije INSoft, koja je lider u pružanju IT rješenja za brokerske kompanije i banke u oblasti investicijskog poslovanja. Ovom akvizicijom HERMES SoftLab proširuje i nadopunjuje svoj portfolio usluga koje pruža finansijskim institucijama, što predstavlja jedan od strateških pravaca kompanije.\n(Vedim Hakirević, Haris Čečo, Gregor Knafelc)\nOdluka o kupovini INSoft-a je u skladu sa razvojnom strategijom HERMES SoftLab-a i cjelokupne ComTrade Group, koja konstantno jača poslovanje na području razvoja i prodaje IT rješenja u Adriatik regionu. Osnovni razlog za akviziciju INSoft-a je činjenica da je kompanija razvila IT rješenje za investicijsko poslovanje, a u Bosni i Hercegovini i Makedoniji ima impresivnu referentnu listu klijenata, kao i vrhunsko domensko znanje u razvoju i implementaciji rješenja za finansijske institucije.\n„Ovom akvizicijom HERMES SoftLab postaje vodeći provider IT rješenja za investicijsko poslovanje u Bosni i Hercegovini. Kombinacija rješenja HERMES SoftLab-a i INSoft-a predstavlja cjelovitu paletu potrebnih rješenja za brokerske kompanije, banke i druge financijske institucije. Naravno, veoma bitno je naglasiti, da će rješenja koja smo dobili akvizicijom INSoft -a, biti u ponudi i na inostranom tržištu putem drugih kompanija koje su članice HERMES SoftLab grupe. INSoft klijenti, kojih ima ukupno 25, imaju zagarantovan dalji razvoj i pouzdanu tehničku podršku za postojeća rješenja“, izjavio je za eKapija.ba Haris Čečo, direktor HERMES SoftLab Sarajevo.\nHERMES SoftLab pruža, kompanijama iz finansijskog sektora: e-rješenja, rješenja za automatizaciju i nadzor nad poslovnima procesima (BPM), razvoj specifičnih aplikacija, savjetovanje, implementaciju partnerskih rješenja, uključujući integracije za pozadinskim sistemima.\n„U kombinaciji sa postojećim IT rješenjima HERMES SoftLab-a i njihovim značajnim tehnološkim, ljudskim i finansijskim resursima koji su nam na raspolaganju u sklopu ComTrade Grupe, postavili smo temelje za izgradnju integralnih investicijsko- bankarskih rješenja. To ujedno znači da ćemo biti veoma konkurentni za velike finansijske grupacije u Jaranskom regionu“, kazao je Vedim Hakirević, osnivač i direktor INSoft-a koji preuzima novu poziciju poslovno-razvojnog menadžera za investicijsko - bankarska IT rješenja u HERMES SoftLab-u. On je, također, ukazao na stručnost i vodeća rješenja koja na području investicijskog bankarstva i brokerskih kompanija posjeduje INSoft.\nNeki od vodećih klijenata INSofta u BiH su također uspješne kompanije, poput: Raiffeisen Brokers Sarajevo, Hypo Alpe-Adria-Bank Banja Luka, Eurohaus Sarajevo, Unicredit Banja Luka, Hypo Alpe-Adria-Vrijednosnice Sarajevo, Volksbank Banja Luka, AW Broker Sarajevo, Raiffeisen Capital Bank Banja Luka, SEE Investment Solutions Sarajevo.\nHERMES SoftLab već godinama bilježi vrhunske rezultate u svom poslovanju što dokazuje činjenica da su u protkelih pet godina, prihodi od izvoza usluga iznosili 5 miliona eura. Ova kompanija inače oko 80 posto svojih proizvoda izvozi na tržište Sjedinjenih Američkih Država i zemalja zapadne Evrope. Uspješno okončana akvizicija će učiniti još kvalitetnijim projekat koji je nedavno potpisan sa Poreznom upravom FBiH, za izradu softvera koji će regulirati poreze na dohodak.


Ambasadsor Falkoni: Bez'igre savezništava' za rešenje Kosova i Metohije\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Feb.2021, 13:34\nAmbasadsor Falkoni: Bez"igre savezništava" za rešenje Kosova i Metohije\nAmbasador Francuske u Srbiji Žan-Luj Falkoni ocenjuje da nije preterano reći da je Francuska strateški partner Srbije, da sa njom gaji dinamične bilateralne odnose i politički dijalog sa poverenjem, a kada se dođe do pitanja Kosova, kako kaže, ni jedna spoljna sila ne treba da diktira uslove eventualnog dogovora koji se tiče normalizacije odnosa između Beograda i Prištine.\nNema dakle "igre savezništava ", poručuje Falkoni u pisanom intervjuu za Tanjug, odgovarajući >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << na pitanje da li su preterane ocene koje su se ovde čule posle susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i francuskog predsednika Emanuela Makrona u Parizu, da je Srbija u Francuskoj napokon dobila saveznika na Zapadu i očekivanja od Pariza kada je reč o rešenju kosovskog problema.\n"Francuska u potpunosti podržava posredovanje Evropske unije u ovom dijalogu jer mi smatramo da je to pitanje evropske bezbednosti. Uloga facilitatora je da vidi polje mogućnosti, da uzme u obzir stavove strana, njihove crvene linije, da sačini, ukoliko do toga dođe, predloge, učini da dijalog da rezultate i, ukoliko je potrebno, upotrebi svoj uticaj", pojašnjava Falkoni.\n"Francuska neće stajati na putu sporazuma između Beograda i Prištine, ali treba doći do jednog takvog kompromisa", ističe Falkoni.\n"To opredeljenje nije slučajno, uprkos pandemiji i ekonomskoj krizi. Ako se držim samih činjenica, od toga zavisi budućnost evropskog kontinenta, stabilnost i bezbednost regiona, njegov ekonomski razvoj. Zapadni Balkan je naš sused i okružen je sa više zemalja Evropske unije. Normalno je dakle da se za to veoma interesujemo" kaže on uz opasku da se radi i o "ličnom " prioritetu predsednika Makrona koji od početka svog mandata, kaže, vodi jednu odlučnu proevropsku politiku.\nFrancuski ambasador koji je učestvovao u pripremi posete predsednika Vučića i srpske delegacije Francuskoj, kaže da se posete na visokom nivou uvek unapred pažljivo pripremane iako su često najavljene tek u poslednjem trenutku za razliku od "zvaničnih poseta" ili "državnih poseta" i ističe da je tako bilo i sa ovom posetom.\n"Predsednik Emanuel Makron i njegov srpski kolega Aleksandar Vučić imaju fluidan, čest i srdačan kontakt koji doprinosi bilateralnim odnosima u celini. Reč je o njihovom drugom direktnom susretu u roku od godinu dana, uprkos pandemiji kovida 19 i ograničenjima koje to povlači sa sobom, čemu bih dodao još najmanje tri telefonska sastanka, u aprilu, novembru i decembru 2020", kaže on.\n"Dve zemlje su potpisale strateško partnerstvo 2011. godine. Nastavak političkog dijaloga na visokom nivou datira iz 2017. i doživljava svoju kulminaciju sa posetom predsednika Makrona Srbiji u julu 2019."kaže on.\n"Zatim, tu je i činjenica da je Srbija veoma važna za Francusku na regionalnoj sceni ali ne samo na njoj: radi se o zemlji od uticaja na Zapadnom Balkanu, koja je geografski okružena zemljama Evropske unije".\n"Što se tiče saradnje vezane za pristupanje Srbije Evropskoj uniji, Francuska se drži svojih obaveza i podržava reforme u toku.\nPolitički dijalog je konstantan. Za sada se radi o uspostavljanju nove metodologije proširenja u Srbiji čim to bude bilo moguće, kako bi ovaj proces bio više politički i efikasniji." poručuje Žan-Luj Falkon.


Miloš Stojković - Forum Media d.o.o.\nMiloš je rođen 4. novembra 1982. Godine. Završio je Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu 2007. godine.\nOd 2012. godine je saradnik u Advokatskoj kancelariji Živković Samardžić, a zadužen je prvenstveno za medijsko pravo, pravo telekomunikacija, pravo intelektualne svojine, zaštitu podataka o ličnosti, oglašavanje i elektronsku trgovinu. Od decembra 2017. godine je Stariji saradnik u kancelariji (Senior Associate), a od novembra 2018. godine Stariji saradnik i rukovodilac odeljenja za digital (Senior Associate and Head of Digital).\nU periodu od 2008. do 2012. godine bio je rukovodilac pravnog odeljenja u Sektoru za elektronske komunikacije i pravni savetnik u Ministarstvu telekomunikacija i informacionog društva (Ministarstvo kulture, informisanja i informacionog društva, Ministarstvo spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija).\nOd 2005. do 2008. godine radio je u nevladinoj organizaciji Beogradski centar za ljudska prava najpre kao istraživač, a zatim i kao koordinator na projektima u oblastima edukacije o ljudskim pravima.\nTakođe je bio i savetnik i član radnih grupa prilikom izrade nekoliko pravnih i strateških dokumenata dokumenata, između ostalog i Zakona o elektronskim komunikacijama (2010. i 2013.), Zakona o elektronskim medijima (2011) i Zakona o oglašavanju (2015), te Strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji do 2016. godine. Miloš je takođe učestvovao i u radu radne grupe za izradu Kodeksa marketinških komunikacija u okviru IAA Srbija, autor je Kodeksa Asocijacije onlajn medija (AOM) i član radne grupe za izradu Smernica za primenu Kodeksa novinara Srbije u onlajn okruženju (Savet za štampu).\nMiloš je član Upravnog odbora Beogradskog centra za ljudska prava, predsedavajući Digital Economy Platform Regulatory Stream pri Američkoj privrednoj komori (AmCham), član međunarodnog udruženja advokata specijalizovanih za oblast oglašavanja, jedan od osnivača specijalizovanih portala telekomunikacije.net i bettermedia.rs, pravni ekspert u Asocijaciji nezavisnih elektronskih medija (ANEM), saradnik portala Pravo IKT i Limundo Blog, gostujući predavač u SAE institutu. Takođe, Miloš je bio i eksterni konsultant Share fondacije, mlađi ekspert EPTISA na projektu „Jačanje medijskih sloboda“, čiji je korisnik bilo Ministarstvo kulture i informisanja i lokalni ekspert za regulatorna pitanja Salience Consulting u projektu razvoja nacionalnog širokopojasnog interneta čiji je korisnik bilo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija. Miloš je laureat nagrade OEBS ličnost godine za doprinos slobodi izražavanja i medijskom zakonodavstvu. Miloš je trenutno i koordinator ekspertskog tima u procesu izrade Medijske strategije, kao i pravni konsultant o projektu IREX Strengthening the Media Systems (SMS Project).


Iako je aplikacija lansirana pre svega par nedelja, do sada je u okivru projekta sakupljeno već 10.000 EUR. Gradolnačelnik Podgorice Ivan Vuković istakao je tokom prve akcije zasađivanja 3. novembra da će ovaj novac obezbediti 100 novih sadnica u narednih nekoliko dana.\n„Pored jako dobre saradnje sa NVO sektorom i društveno odgovornim kompanijama, u redovnim aktivnostima samo u ovoj godini posadili smo preko 280 odraslih stabala i preko 1000 sadnica za pošumnjavanje, a izgradili smo i preko osam hiljada novih zelenih površina. Nastavićemo tim intenzitetom i očekujem da ćemo u narednoj godini biti bogatiji za još 1000 stabala. Mi nudimo građanima i zainteresovanim kompanijama 1800 stabala koja se nalaze u našem rasadniku i koja su opredijeljena za sadnju u Glavnom gradu“, istakla je Radmila Vujošević, direktorka gradskog zelenila.\nOsim doniranja novca, putem aplikacije građani se mogu informisati i kako da se u akciju uključe kao volonteri i pomognu u akcijama sađenja.


Centar za dijalizu počeo sa radom u Knjaževcu - Knjaževačke novine\nCentar za dijalizu počeo sa radom u Knjaževcu\nPočetkom meseca u Zdravstvenom centru Knjaževac počelo je sa radom Odeljenje dijalize.\nIlustracija, foto: global.handelsblatt.com\nTo znači da sada bubrežni bolesnici imaju sav mogući tretman u svojoj opštini, te da ne moraju više putovati do drugih Kliničkih centara. Vredno je istaći da je nabavljena oprema po najvišim evropskim standardima.\nKako saznajemo, na Odeljenju za dijalizu trenutno se radi sa manjim brojem pacijenata, a ukupno ih je 23 koji primaju ovu terapiju.\nNajavljeno je proširenje kapaciteta Odeljenja u narednom periodu.\nPočinje vakcinacija protiv sezonskog gripa u Zdravstvenom c...\nU Zdravstvenom centru Knjaževac 9. oktobra počinje vakcinacija protiv sezonskog gripa. Vakcinacija će se obavljati u…\nRačun Z.C. Knjaževac blokiran – suma je prevazišla...\nUSVOJENO: Kazne za roditelje koji ne budu vakcinisali decu d...\nRoditelji ili staratelji koji ne budu vakcinisalil svoju decu biće kažnjeni od 30.000 do 150.000 dinara,…\nPonovo će raditi Zdravstvena stanica u Kalni\nSutra će se u Kalni izvršiti primopredaja objekta i dokumentacije Zdravstvene stanice te mesne zajednice. Na ovaj…\nMinistarka zdravlja prof.dr Slavica Đukić Dejanović uručila je danas zajedno sa državnim sekretarima ključeve od 70…


Media Art Festival 2017, zamišljen je u vidu umetničke radionice, komunikacije, edukativnog, kreativnog i prezentacijskog karaktera učesnika, odnosno umetnika. Program, odnosno festival, je osmišljen kao interaktivni projekat umetnika bez postprodukcijskog procesa, kroz program koji će biti aktivan u galeriji Centra za kulturu, kao i na terenu.\nTehnologija, inovacija, ekonomija i priroda u vezi sa umetnošću poseduju zajedničko poreklo u sadašnjoj društvenoj determinisanosti. Sve pojave čine elemente društvenog razvoja koji je tekao u međusobnom prožimanju gde se u određenom kontekstu svaka pojava na svoj način reprezentuje kroz trenutno sociološko okruženje. U tom smislu leži i osnovni koncept Media Art Festivala u kome se selektirani umetnici osvrću i na lokalitet grada Kovina i okoline kroz prirodne, ekonomske i društvene potencijale kroz savremeni i konceptualni umetnički izraz.\nMedia Art festival selektira i prezentuje umetnike iz različitih sfera umetničkog delovanja kroz fotografiju, video, instalaciju, performans i novih medija koji svojim radom u medijumu deluju direktno ili indirektno u konekciji sa tehnologijom, ekonomijom, društvenim razvojem, inovacijom, naukom, prirodom i umetničkim istraživajem. Selektirani umetnici učestvovaće u prezentaciji svog dosadašnjeg rada, diskusijama, radionicama i predstaviti finalni projekat ostvaren tokom boravka na Media Art Festivalu.


Bratstvo bez granica – Monitor\nInterpol je jasan u identifikovanju važnosti Jugoistočne Evrope na današnjem evropskom tržištu narkotika. Sudeći po njegovim istraživanjima, dvije glavne rute za krijumčarenje heroina su: Balkanska, koja vodi kroz Jugoistočnu Evropu, i Ruta svile, koja prolazi kroz Centralnu Aziju. U Kancelariji Ujedinjenih nacija za drogu i kriminal (UNOCD) potvrđuju da je Balkanska ruta – tranzitni put heroina, koji počinje u Avganistanu, nastavlja se preko Turske, Balkana, Italije i Austrije, do centralne i zapadne Evrope – ključna za krijumčarenje opijata iz Azije. Osnovne hemikalije potrebne za proizvodnju heroina i sintetičkih droga takođe se krijumčare duž balkanske rute.\nBalkanska ruta je podijeljena na tri podrute: južna ide kroz Tursku, Grčku, Albaniju i Italiju. Centralna prolazi kroz Tursku, Bugarsku, Makedoniju, Srbiju, Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku, Sloveniju i u Italiju ili Austriju. Na kraju, postoji sjeverna ruta koja ide kroz Tursku, Bugarsku i Rumuniju do Austrije, Mađarske, Češke Republike, Poljske i Njemačke.\nČvorišna tačka za Balkansku rutu je Turska.\nBalkanska ruta je glavna kopnena veza između Azije i Evrope. Svake godine ovuda prolazi dva miliona kamiona, 300.000 autobusa i šest miliona automobila, ne računajući domaći saobraćaj, navedeno je u članku na internet strani Vorld pres.\nHeroin se najčešće transportuje u malim količinama, 10 do 150 kilograma, sakrivenim u kamionu. Uzimajući u obzir razmjere legalne komercijalne trgovine na Balkanskoj ruti, kombinovano sa činjenicom da je potrebno nekoliko sati do cio dan da se pretrese kamion, fizički je nemoguće boriti se protiv ovih aktivnosti kroz obične policijske i carinske metode. Gruba je procjena da je jedan od 50 kamiona provjeren na granicama većine država Jugoistočne Evrope.\nCarinarnica Gurbulak u provinciji Agri, prvo tursko selo nakon prelaska granice sa Iranom, je glavni put koji koriste krijumčari, pošto leži na AH1 autoputu, ogromnoj saobraćajnici koja povezuje Daleki Istok sa Turskom, i potom, preko autoputa E80, od Turske do Bugarske i do Evrope.\nItalijanska FLARE mreža koja istražuje bezbjednosna pitanja, navodi da kroz Gurbulak dnevno prođe hiljade vozila, uključujući i oko 20.000 kamiona, koji se najviše koriste za krijumčarenje heroina. Kurdska plemena koja obitavaju na tromeđi Turska-Iran-Irak, uzimaju novac za sve nelegalne pošiljke koje prolaze tuda omogućavajući takvu trgovinu. Lokalni korumpirani zvaničnici zaobilaze sistem kako bi osigurali protok heroina i pokupili proviziju.\nKada velika pošiljka droge uđe na tursku teritoriju uglavnom iz Avganistana, preko Irana, ona ide u region Istanbula i potom šalje u Evropu.\nProcjenjuje se da 37 odsto ukupnog heroina iz Avganistana, ili 140 metričkih tona, odlazi preko tzv. Balkanske rute. Većina heroina koji bude pronađen, presretnut je duž ove rute.\nPošiljke iz regiona Istanbula, se izvoze prema Ukrajini i luci u Odesi, sa suštinskom asistencijom većine ukrajinskih i gruzijskih kriminalnih bandi, ili prema Grčkoj ili Bugarskoj i na kraju vazduhom, sa istanbulskog Ataturk međunarodnog aerodroma, koji je povezan sa glavnim vazdušnim lukama u Evropi.\nOsobe odgovorne za ovo putovanje od iranske granice do Balkana su turski kriminalni bosovi, poznati kao „Babo,” što znači otac, slično latinoameričkom „El Padron”. Oni su uglavnom bazirani na visokim ravnicama Anatolije u Turskoj i imaju pristup ogromnom broju podređenih koji rade puno radno vrijeme za njih, bilo kao vozači, dobavljači, vlasnici skladišta, perači novca. Novinski izvještaji procjenjuju da je oko 25,000 ljudi stalno zaposleno u nezakonitoj trgovini u Turskoj i da imaju mrežu koja pokriva stotine gradova i sela duž „heroinske rute.”\nIran i Turska nemaju vizni režim između sebe, i pogranična kontrola je u mnogim slučajevima labava, što omogućuje prilično redovan protok heroina. Drugi faktori koji igraju ključnu ulogu su kurdsko stanovništvo koje nabavlja narkotike kako bi sakupilo kapital, i raširena korupcija u javnom sektoru u balkanskim zemljama koja omogućava krijumčarima heroina da prodru u lokalne institucije sistema bezbjednosti. „Prisustvo jakih transnacionalno povezanih kriminalnih mreža, kao što su italijanska Ndrangeta, crnogorski klanovi, turski lordovi droge, ruske, ukrajinske i kavkaske kriminalne ćelije i srpske narko grupe, ne treba izgubiti iz vida,” navedeno je u članku.\nUpućeni kažu da su narkotici indirektno povezani sa ilegalnom imigracijom i krijumčarenjem oružja, zbog čega predstavljaju ilegalnu industriju na više nivoa. Krugovi organizovane prostitucije na Balkanu direktno su povezani narkoticima. Policijska istraga u nekoliko zemalja otkrila je da su tokom godina dileri drogom sakupljali kapital preko ilegalne prostitucije prije ulaska u trgovinu drogom, koja je još profitabilnija. Rijetko kad organizovana grupa počinje sa značajnom trgovinom drogom a da nije prethodno bila umiješana u prostituciju ili krijumčarenje.\nNarkotici imaju međunarodne posljedice. U decembru 2009. tadašnji šef UNOCD Antonio Marija Kosta tvrdio je da je ilegalan novac od droge spasao bankarsku industriju od propasti na početku globalne finansijske krize. Italijanski ekonomista i diplomata Kosta je tvrdio kako je vidio dokaze da su prihodi od organizovanog kriminala bili „jedina likvidna investicija kapitala” dostupna nekim bankama na ivici kolapsa. Zato borba protiv trgovine drogom postaje ekstremno kompleksan problem.\nUpućeni smatraju kako izgledi za borbu protiv krijumčarenja narkotika nisu nimalo optimistični. Finansijska kriza i raširena korupcija na Balkanu će osigurati da bude dovoljno „ljudskog kapitala” uvijek dostupnog za „investiranje” u krijumčarenje. Narkotici privlače kriminalce zato što se brzo transportuju i donose ekstremno veliku zaradu.\nOtuda je problem trgovine heroina i ilegalne imigracije u Jugoistočnoj Evropi uznemirio lokalne i međunarodne vlasti, kao što su Interpol i Europol kao i američku Agenciju za borbu protiv droga (DEA), britansku SOCA i druge različite bezbjednosne agencije. Zbog složene prirode problema i teškoće saradnje između toliko mnogo zemalja, nijedna vlast nije bila u stanju da uspješno riješi ovaj problem.\nNekoliko inicijativa podrazumijeva stvaranje zajedničkih policijskih timova. Malo je, ipak, urađeno na političkom nivou, i nedovoljno pažnje je posvećeno holističkoj perspektivi, razumijevanju tržišta narkotika, oružja, prostitucije i ilegalne imigracije. Sudske, bezbjednosne, informativne, policijske, vojne i socijalne agencije moraju kombinovati svoje napore, zaključuju upućeni.\nAnalitičari smatraju kako će Jugoistočna Evropa ostati podložna krijumčarenju droge, ukoliko ne bude donijeta strategija regionalne saradnje. Međutim, loša primjena i zakonska strategija predstavljaju prepreke presijecanju ruta za ilegalnu trgovinu narkoticima.\n„Liberalizovani vizni režimi, porozne granice i još nedovoljni rezultati u borbi protiv pranja novca, i, u nekim zemljama, ograničeni kapaciteti carine (osoblje), doprinose podložnosti zemalja duž balkanske rute krijumčarenju droge”, izjavio je za internet stranu Sautist jurop tajms (SETimes) Siniša Durkulić, analitičar u beogradskoj Kancelariji UNOCD.\nPetorka protiv droge?\nUkoliko evropske zemlje ne preduzmu odlučne mjere protiv krijumčarenja heroina, kriminalne grupe će zarađivati čak 500 milijardi dolara godišnje, ocijenio je jednom prilikom šef ruske Federalne službe za kontrolu narkotika Viktor Ivanov.\n„Postoji oko 375 narko-kartela koji snabdijevaju Evropu i Rusiju. Svaki od njih ima sopstvenu oznaku i žig”, izjavio je Ivanov, tokom prošlogodišnje posjete Tirani, prenijela je albanska Alsat TV.\n,,Albanija je jedna od prvih zemalja koje osjećaju posljedice takvog prometa, zato što poznati koridor koji se proteže Turskom, Bugarskom, Makedonijom i drugim mediteranskim zemljama čini Albaniju jednom od prvih zemalja koje se suočavaju sa tim prometom”, tvrdi Ivanov. ,,Albaniju vidimo kao zemlju tranzita narkotika ka evropskim zemljama”.\nPrema Izvještaju američkog Stejt departmenta o strategiji kontrole međunarodnih narkotika u 2011, (INCSR), grupe organizovanog kriminala koriste strateški položaj Albanije, porozne granice i neujednačeno sprovođenje zakona.\nIvanov je boravio u Tirani radi potpisivanja sporazuma o saradnji Albanije i Rusije na polju borbe protiv krijumčara droge. Saradnja će uključivati razmjenu informacija, planiranje napada na kriminalne grupe i koordinisanje zajedničkog rada agencija tih zemalja.\nAnalitičari ocjenjuju kako je potpisivanje sporazuma indikacija da Moskva namjerava da igra vodeću ulogu u regionu kada je riječ o pitanju borbe protiv narkotika. Rusija je potpisala slične sporazume o borbi protiv droge sa Srbijom i Makedonijom.\nU Glasu Rusije je navedeno kako ta država pokušava da formira međunarodnu „petorku”, koju bi činile Albanija, Makedonija, Crna Gora, Rusija i Srbija. Zemlje bi djelovale zajedno kako bi presjekle puteve droge koji prelaze preko Kosova.\n„Zajednički koraci petorke bili bi pomognuti nesebičnom razmjenom obavještajnih podataka. Rusija, na primjer, ima mnoštvo obavještajnih podataka iz američkih i avganistanskih izvora u Avganistanu”, kazao je, Ivanov.\nIspunjeni svi standardi


Država Njujork tužila je kompaniju “Vajnštajn” zbog sumnje da njen studio nije zaštitio zaposlene od producenta Harvija Vajnštajna, koga su mnoge žene optužile za seksualno uznemiravanje ili silovanje.\nOptužnicom, podnetom posle četvoromesečne istrage, Harvi se tereti, između ostalog, za verbalne pretnje koje uključuju rečenice “Ubiću te” ili “Pobiću ti porodicu”, zatim za zapošljavanje žena koje treba da budu “pratnja Vajnštajnu na događajima i da mu olakšaju seksualna osvajanja – preneo je Bi-Bi-Si.\nU optužnici stoji i da je Vajnštajn tražio seksualne usluge u zamenu za unapređenje karijere u studiju, da je zahtevao od svojih vozača da “uvek drže kondome i injekcije za erektilnu disfunkciju u automobilima”.\nVajnštajn je, takođe, zahtevao od svojih asistenata da stave u raspored “osoblje za seksualne aktivnosti” tokom radnog vremena i posle posla, zatim je omalovažavao žensko osoblje u kompaniji i vređao ih zbog mesečnog ciklusa i vikao je na jednu ženu da treba da ode iz kompanije i pravi decu, jer je samo za to dobra, to su samo neke od tačaka optužnice, preneo je Bi-Bi-Si.\nStudio pregovara sa grupom investitora o prodaji, ali će zbog tužbe pregovori biti “na čekanju”, naveo je izvor upoznat sa situacijom.\nU tužbi se navodi da prodaja kompanije “mora da osigura da žrtve dobiju odštetu”.


Svetsko prvenstvo 1978. u Argentini / World Cup 1978 Argentina\nOdržan : 01/06/1978 - 25/06/1978\nGolova : 102 (2,7 po utakmici)\nGledalaca : 1,546,151 (40,688 po utakmici )\nFinale : Argentina - Holandija 3:1\nNajbolji strelac : Mario Kempes (Arg) - 6\nSvetsko prvenstvo 1978. u ArgentiniArgentinci su postali peta reprezentacija koja je pred svojim navijačima osvojila najvažniji trofej u fudbalu\nPosle poraza u nadmetanjima sa Čileom 1962. i Meksikom 1970. godine, Argentini je konačno pripala čast da organizuje jedno Svetsko prvenstvo, jedanaesto po redu. "Gaučosi" su postali peta reprezentacija koja je pred svojim navijačima osvojila najvažniji trofej u fudbalu, ali na putu do tog uspeha desio se "mali milion" kontroverzi, na terenu i u daleko većoj meri van njega.\nU to vreme Argentinom je vladao krvavi, totalitarni režim generala Horhea Videle, što je odluku FIFA da domaćinstvo poveri toj južnoameričkoj zemlji učinilo izuzetno nepopularnom kod mnogih fudbalskih organizacija i pojedinaca. Nad Mundijalom se nadvila pretnja opšteg bojkota, a situacija je kulminirala kada je predsednik Organizacionog odbora SP Omar Aktis ubijen prilikom odlaska na sopstvenu konferenciju za novinare.\nVećina kvalifikovanih selekcija izrazila je strah i brigu za svoju bezbednost tokom turnira, ali vojna hunta je obećala da tokom Mundijala neće biti nasilja i strasti su polako počele da se smiruju. Priča o bojkotu na kraju se svela na individualne odluke Holandjanina Johana Krojfa i Nemca Paula Brajtnera da ne putuju u Argentinu sa svojim timovima.\nFranc Bekenbauer takodje nije došao, zato što je ranije rekao "zbogom" reprezentaciji, medjutim, asova nije nedostajalo. Vanserijske partije na ovom SP pružili su Peruanac Teofilo Kubiljas, Austrijanac Hans Krankl, Italijan Paolo Rosi, Nemac Karlhajnc Rumenige, već dokazani Holandjanin Johan Neskens, Škot Keni Dalgliš i, iznad svih, domaći fudbaler Mario Kempes, jedini član argentinske selekcije koji je u to vreme zaradjivao za hleb igrajući u Evropi.\nSistem takmičenja instaliran četiri godine ranije u SR Nemačkoj ostao je na snazi, tako da su osam najboljih iz prve faze razvrstani u nove dve grupe finalne runde, čiji su se pobednici plasirali u finale, a drugoplasirani u razigravanje za treće mesto na svetu. Za razliku od 1974. godine, kada je sve završeno u najboljem redu, ovog puta je rezultat Argentina - Peru 6:0 u poslednjem kolu finalne runde pobudio otvorene sumnje i zato je FIFA ubrzo donela odluku da se vrati na provereni nokaut sistem.\nMedju reprezentacijama eliminisanim posle prve faze, velike domete u budućnosti najavili su Francuzi, predvodjeni Mišelom Platinijem (ovde nisu prošli u konkurenciji Italije i Argentine), ali su veći tragičari ipak ispali reprezentativci Škotske. Njima se taj neuspeh desio drugi put zaredom, a istu sudbinu doživeće i na naredna tri Mundijala!\nPopularna "tartan armija" stigla je u Argentinu sa velikim ambicijama, medjutim, u prva dva meča je izgubila od Perua (1:3) i remizirala sa Iranom (1:1). U susretu sa Holandijom, za prolaz je Škotima bila neophodna pobeda od tri gola razlike i oni su bili nadomak cilja kada im je omaleni Arči Gemil u 68. minutu doneo vodjstvo od 3:1. Medjutim, gol koji se čekao, tri minuta kasnije je postigla Holandija (Džoni Rep) i "lale" su uprkos porazu (3:2) otišle dalje zajedno sa prvoplasiranim Peruom.\nFavoriti u ostalim grupama nisu imali problema, izuzimajući branioca trona, SR Nemačku, koja tokom čitavog prvenstva nije uspela da pronadje pravi ritam. U poslednjem kolu prve faze "panceri" su drhtali do poslednjeg minuta duela sa Tunisom (0:0), koji je ranije protiv Meksika (3:1) ostvario prvu mundijalsku pobedu svih vremena za afrički kontinent. Pored Peruanaca, šampioni grupa postali su Austrija, Poljska i Italija. "Azuri" su u trećem kolu naneli Argentini jedini poraz na Mundijalu (1:0, strelac Roberto Betega).\nHit finalne runde bila je Holandija, koja kao da je čekala velike mečeve da pokaže svetu šta zna. Pred aktuelnim vicešampionima pali su Austrija (5:1) i Italija (2:1), dok su sa Nemcima u reprizi minhenskog finala odigrali 2:2 - dovoljno za plasman u još jedan direktan okršaj za titulu.\nU grupi B, Argentina i Brazil remizirali su u medjusobnom duelu (0:0) i u odlučujuće kolo su ušli bodovno poravnati. "Karioke" su imale bolju gol-razliku i uz to savladale Poljsku sa 3:1, tako da je selekciji domaćina posao završavala samo ubedljiva pobeda nad Peruom.\nSelektor Sezar Luis Menoti izveo je ekipu u formaciji 4-2-4 i Argentina je deklasirala inače otpisane i nezainteresovane Peruance rezultatom 6:0. Po dve neodbranjive lopte Kempesa i Leopolda Lukea odvele su "gaučose" do željena četiri gola razlike, a pogoci Alberta Tarantinija i Renea Hausmana poslužili su za "ne daj bože". Takav epilog produbio je tradicionalnu netrpeljivost izmedju dve najjače fudbalske nacije Južne Amerike, medjutim, realnost je da su Argentinci na svom terenu samo iskoristili falinku u pravilima igre koje je postavila FIFA.\nUtakmice za konačan plasman odigrane su na stadionu River Plate, čuvenom Monumentalu. Brazil je 24. juna pobedio Italiju sa 2:1, golovima Nelinja i Dirseua, a dan kasnije je na rasporedu bilo veliko finale, odigrano pred 71.483 gledalaca. Menotijevu Argentinu su pored Kempesa predvodili golman Ubaldo Filjol, centarhalf Daniel Pasarelja i vezista Osvaldo Ardiljes, dok je na drugoj strani austrijski stručnjak Ernst Hapel probao da odvede Holandjane tamo gde 1974. nije uspeo Rinus Mihels - samo ovog puta bez Krojfa.\nPrelomni trenutak došao je na isteku regularnog toka utakmice. Rob Rensenbrink, koji je na pomenutom meču prve faze protiv Škotske postigao 1000. gol na šampionatima sveta, ispružio se koliko je dug i vrhom kopačke skrenuo slobodan udarac Ruda Krola do stative Filjolovog gola. Da je bio za koji centimetar precizniji, Rensenbrink bi sa šest golova postao nosilac "zlatne kopačke", a njegova reprezentacija bi se okitila titulom prvaka.\nMedjutim, sudbina kao da nije htela da se Mundijal završi na taj način. Kempes je na isteku prvog produžetka savladao holandskog golmana Jana Jongbloda posle legendarnog solo prodora, da bi "tačku na i" u 116. minutu stavio Daniel Bertoni, pošto se prilikom štopovanja lopte poslužio i rukom. Konačnu pobedu odneo je tako timski duh argentinske reprezentacije, uz pomoć nekih faktora koji su, jednostavno, uvek na strani domaćina.\nOstaje činjenica da je ovo finale predstavljalo sudar dva potpuno različita shvatanja fudbala, a loš posao koji je obavio italijanski sudija Serdjo Gonela - neki smatraju da bi se u današnje vreme tako prljava utakmica završila sa 10 isključenja, umesto samo sa po četiri javne opomene - naveo je FIFA da tokom 80-ih i kasnije tokom 90-ih poradi na zaoštravanju sudijskog kriterijuma i uspostavljanju jasnih pravila: šta je faul, za kakav prekršaj se igrač kažnjava žutim, a za kakav crvenim kartonom.\nSvetsko prvenstvo 1978. u Argentini: Ceh za neuspeh platio Huanito\nNastupom na završnom turniru u Nemačkoj i potom neuspehom u kvalifikacijama za Mundijal u Argentini, reprezentacija Jugoslavije započela je trend naizmeničnih odlazaka i propuštanja svetskih prvenstava, koji je sticajem okolnosti (da nije bilo sankcija UN, možda bismo vezali učešća u Italiji 1990. i u SAD 1994. godine) ostao na snazi do 2010. kada su vezana dva odlaska na završni turnir.\nPut do Argentine plave je vodio preko selekcija Španije i Rumunije. Uprkos porazima na startu kvalifikacija, naš nacionalni tim je dao sebi šansu da uspešno privede posao kraju, ali je sve upropastio novim porazom od Španije, na prepunoj Marakani.\nŠpanija je u Sevilji savladala Jugoslaviju sa 1:0, da bi Rumuni na zagrebačkom Maksimiru bez po muke slavili pobedu rezultatom 2:0, posle čega je selektora Ivana Toplaka zamenila selektorska komisija u sastavu Marko Valok, Stevan Vilotić i Gojko Zec. "Vatreno krštenje" ovaj trio je imao 13. novembra 1977. u Bukureštu, kada su plavi izvojevali jedan od najčuvenijih trijumfa u istoriji - 6:4, posle vodjstva Rumuna od 3:2 na poluvremenu.\nDok su kod Toplaka okosnicu tima činili fudbaleri tada izvanredne ekipe splitskog Hajduka (Šurjak, Žungul, Mužinić, Buljan, Jurica Jerković, Peruzović) potpomognuti veteranima Bajevićem, Džajićem i Oblakom, komisija je u vatru bacila nekolicinu talentovanih fudbalera poput Safeta Sušića iz Sarajeva, Borote, Hatunića, Stojkovića i Vukotića iz Partizana, Halilhodžića iz Veleža, Filipovića i Nikolića iz Crvene zvezde.\nZahvaljujući pobedi u Bukureštu, otvorila se mogućnost puta u Argentinu, pod uslovom da "crvena furija" u Beogradu bude savladana najmanje sa dva gola razlike. Stadion Zvezde bio je krcat, euforija je bila na vrhuncu i činilo se da se cilj nalazi nadohvat ruke, medjutim, Španija nas je još jednom pobedila sa 1:0 i plasirala se na Mundijal, na kom nije uradila ništa vredno pamćenja.\nScena sa te utakmice, kada as Real Madrida Huanito prilikom izmene pokazuje publici palac nadole, a kao odgovor sa zapadne tribine Marakane stiže "džepna" flašica rakije i razbija se o glavu španskog fudbalera, kasnije je ušla u špice nekih kultnih sportskih emisija.\nImamo 1135 gostiju na mreži


Borci Islamske države proterani iz Rake\nVideo izveštaj Džefa Kastera\nKoalicija, koju podvode SAD i koja se bori protiv Islamske države u Siriji i Iraku, saopštila je da je grad Raka 95 odsto pod kontrolom, dan nakon što su Sirijske demokratske snage (SDF), koje podržavaju SAD, tamo proglasile pobedu nakon više meseci borbe.\nPortparol koalicionih snaga, pukovnik Rajan Dilon, rekao je da su operacije čišćenja nastavljene u sredu u poslednjim blokovima grada.\nPortparol SDF, koga čine kurdske i arapske milicije, rekao je u utorak da su borbe u Raki okončane i da snage SDF-a tragaju po gradu za ćelijama "spavača" Islamske države i za minama. Formalno proglašenje pobede očekuje se nakon što taj proces bude okončan.\nRaka je praktično glavni grad Islamske države, otkako je samoproglašeni kalifat počeo da se širi preko prostrane oblasti koju je zauzeo u Siriji i Iraku 2014. godine.\nOfanziva potiskivanja militanata izvan grada počela je u junu i bila je podržava vazdušnim udarima koalicionih snaga.\nIslamska država još uvek kontroliše oblasti oko istočne provincije Dei el-Zur i dalje ka jugu duž doline reke Eufrat.\nI dok je SDF preuzeo kontrolu nad Rakom iz ruku Islamske države, humanitarna kriza u oblasti nastavlja da se pogoršava, prema organizaciji za zaštitu dece "Sejv d čildren".\n"Humanitarna kriza je veća no ikad", rekla je direktorka grupe Sonja Kuš.\nGrupa kaže da je za oko 270.000 ljudi, koji su napustili Raku, i dalje neophodna pomoć u kampovina koji "pucaju po šavovima". Većina raseljenih ljudi će verovatno verovatno mesecima, možda i godinama, ostati u kampovima u kojima je situacija "jadna i porodice nemaju dovoljno hrane, vode i lekova".\nU intervjuu za Kurdski servis Glasa Amerike, portparol SDF-a, Mustafa Bali, pozvao je globalne grupe za pružanje pomoći da obezbede pomoć raseljenim ljudima Rake.\n"Situacija sa rasljenim ljudima iz grada Raka je vrlo teška i tragična i svako bi trebalo da bude svestan situacije. Mi nemamo potrebne sposobnosti, jer se borimo i u isto vreme živimo u ratnoj zoni. Međunarodne organizacije moraju da obezbede pomoć i da se pobrinu za situaciju sa izbeglicama u gradu Raka i za ljude", rekao je Bali.\nOrganizacija je dodala da je na hiljade civila i dalje raseljeno u Dei el-Zur, gde se borbe nastavljaju.


Home Novosti Gradske novosti U Brčkom testiran savremeni sistem odgovora na elementarne nepogode\nU Brčkom se održava trodnevna vježba borbe protiv elementarnih nepogoda. Riječ je o prvoj vježbi ovakve vrste u Bosni i Hercegovini kojom je pokazana efikasnost najsavremenijeg “Komandnog sistema upravljanja kriznim situacijama” (Next Generation Incident Command System – NICS) – online platforme koja omogućava bolju komunikaciju i koordinaciju između tijela za zaštitu i spašavanje u mirnodopskim vanrednim situacijama.\nVježbu su organizovali pripadnici Odjeljenja za javnu bezbjednost Vlade Brčko distrikta Bosne i Hercegovine zajedno sa Ministarstvom bezbjednosti BiH, Federalnom upravom civilne zaštite, Policijom Brčko distrikta BiH, Crvenim krstom/križom Brčko distrikta BiH, RSK „Nemo” i “Xcentrom”.\nDanas je realizovana terenska vježba spašavanja na vodi, kojoj su prisustvovali supervizor za Distrikt Brčko i prvi zamjenik visokog predstavnika Michael Scanlan, gradonačelnik Brčko distrikta BiH Siniša Milić, direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, direktorica vježbe iz Ministarstva bezbjednosti BiH Mirnesa Softić, predstavnici Vlade i Skupštine Distrikta, Civilne zaštite RS i NATO-a, te druge zvanice.\nŠef Odjeljenja za javnu bezbjednost Edin Zaimović rekao je da Vlada Distrikta i Odjeljenje za javnu bezbjednost uzimaju aktivnu ulogu u podizanju mobilnosti i spremnosti na određene odgovore kada je riječ o zaštiti i spašavanju.\nMirnesa Softić, direktorica vježbe ispred Ministarstva bezbjednosti BiH, rekla je da su danas ekipe demonstrirale vježbu na rijeci Savi gdje su se ujedno koristile i nove tehnologije.\nOvaj sistem u Bosni i Hercegovini se realizuje kroz projekat “Unaprijeđeni regionalni pilot-projekat za koordinaciju u mirnodopskim vanrednim situacijama” u okviru NATO-ovog programa Nauka za mir i sigurnost (Science for Peace and Security – SPS).\nPrethodni postLaufer – u ponudi novo pivo uz povećanje kapaciteta proizvodnje\nSledeći postOdržana javna rasprava o nacrtu novog zakona o budžetu\n3D kino u samom centru grada?\nRedakcija Portala - February 19, 2016 0\nProstor nekadašnje samoposluge u centru Brčkog, pored fontane, bi mogao da bude iskorišten za opremanje kina sa savremenom 3D tehnologijom, saznaje Radio Brčko iz...


Gradsko groblje u Čačku\nTaman kad je pomislila da je njena porodica izmirila sve obaveze prema upravi gradskog groblja, gde je prošle godine sahranila supruga, Zorica M. se zapanjila pošto je čula da mora da plati dodatnih 2.300 dinara kako bi pokojnom suprugu podigla nadgrobni spomenik. Objašnjeno joj je da je reč o naknadi za izvođenje zanatsko-građevinskih radova na groblju.\n- Kada mi je proletos umro suprug, platili smo oko 70.000 dinara za dva grobna mesta. Uz troškove pogreba, koji su bili približni toj sumi, godišnje održavanje od 800 dinara i desetogodišnji zakup od 2.200 dinara po grobnom mestu, ispada da su nam izdaci za sahranu dostigli 1.500 evra. Jedva smo sakupili taj novac, a pre tri nedelje sačekalo nas je neprijatno iznenađenje jer nam je, kada smo prolazili kroz rampu gradskog groblja sa građevinskim materijalom, rečeno da moramo da platimo još 2.300 dinara ukoliko želimo da podignemo spomenik. Mislim da je to prava otimačina - priča Zorica M.\nZanimljivo je da veoma mali broj Čačana, sve dok ih sticaj nesrećnih okolnosti ne suoči sa izdacima ove vrste, zna da ovakva naknada uopšte postoji, iako je namet uveden još 2004. godine. Razlog možda treba tražiti u činjenici da odluka o visini naknade ne mora da prođe kroz skupštinsku proceduru, već o njoj odlučuje upravni odbor „Gradskog zelenila“.\n- Nadležnost nad cenama sahranjivanja, prevoza posmrtnih ostataka, korišćenja kapele, zakupa i održavanja grobnih mesta je u ingerenciji grada, dok UO preduzeća određuje cene za izdavanje dozvola i izvođenje zanatsko-građevinskih radova po tržišnom principu. Naknada za podizanje spomenika mora postojati jer se radi o javnoj površini, na kojoj se koristi struja i voda „Gradskog zelenila“, a veliki su i troškovi čišćenja pošto nakon izvedenih radova na groblju ovek ostane gomila šuta i otpada.\nPored toga, mora da postoji i fond odakle bi se finansirala sanacija pristupnih puteva koje oštećuju kamioni koji dovoze materijal - objašnjava direktorka JO „Gradsko zelenilo“ Verica Stanić i ističe da ovu taksu po pravilu treba da plati izvođač radova, a da je druga stvar što oni te troškove prebacuju na stranke koje ih angažuju.


Osvrt na rezultate rada u 2019. i najava najznačajnijih planiranih događaja u 2020. godini - Sirmiuminfo\nOsvrt na rezultate rada u 2019. i najava najznačajnijih planiranih događaja u 2020. godini\nSremska Mitrovica – Danas je održana konferencija za medije Opšte bolnice Sremska Mitrovica, na kojoj je direktor dr Živko Vrceljgovorio o rezultatima rada ustanove u odlazećoj 2019. godini, sa svim aktuelnostima koje su pratile taj rad, kao i planiranim aktivnostima u sledećoj godini.\nDirektor mitrovačke bolnice dr Živko Vrcelj je najpre podsetio da ustanova obavlja zdravstvenu delatnost sa osnovnim ciljem da ostvari najviši mogući nivo očuvanja i unapređenja zdravlja građana sa područja Sremskog okruga, ali i svih drugih obolelih koji ovde potraže medicinsku pomoć. Tokom godine, u bolnici se obavi preko 270.000 specijalističkih i dijagnostičkih pregleda, izvrši oko 7000 hirurških operacija, hospitalizuje blizu 20.000 pacijenata.\nUzimajući u obzir da mitrovačkoj bolnici gravitira svo stanovništvo regiona Srema i da se iz sedam domova zdravlja pacijenti upućuju na specijalističke preglede i lečenje, a da je u porastu broj oboljenja kardiovaskularnog i neurološkog sistema, kao i broj malignih bolesti, gore pomenute cifre ne iznenađuju. Da bi se na vreme i najtačnije odgovorilo na potrebe korisnika zdravstvene zaštite, učinjen je ogroman pomak kada je reč o ulaganjima u opremu i aparaturu. Samo tokom 2018. godine, Vlada Vojvodine i pokrajinski sekretarijat za zdravstvo izdvojili su preko 100 miliona dinara za nabavku novih aparata, kao i realizaciju infrastrukurnih radova, a tokom 2019.godine, suma u iznosu od 27.000.000,oo dinara, opredeljena je za nabavku novih aparata po konkursu pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, a reč je o endoskopskom stubu za kolonoskopiju, 6 pacijent monitora za Urgentni prijem i jedinicu hirurške intenzivne nege, kao i dva aparata za anesteziju. Ovo je još jedan dokaz da je naš osnivač nastavio trend ulaganja u zdravstvo, bez koga boljitak u pružanju bolničkih usluga ne bi bio moguć.\nOno što će biti prioritet za sledeću godinu, kada je reč o nabavci opreme, to je pre svega gastroskop sa endoskopom, blateksi, respiratori, defibrilatori, frižider za čuvanje krvi na transfuziji, industrijska mašina za pranje veša.Po raspisivanju konkursa Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, apliciraćemo za sredstva, za ove namene.\nDr Vrcelj za narednu godinu najavljuje kompletnu rekonstrukciju i adaptaciju Opšte bolnice u Sremskoj Mitrovici, koja podrazumeva zanavljanje enterijara i građevinske radove od poda do plafona,jer su takve sanacije i adaptacije važne, kako bi zaposleni imali bolje uslove za rad, a pacijenti kvalitetniju bolničku uslugu. Reč je o velikom i značajnom projektu koji sprovodi republička Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima, posredstvom lokalne samouprave, čija će realizacija doprineti stvaranju energetski efikasne i funkcionalne celine. Očekuje se da će radovi otpočeti polovinom 2020.godine, trajaće oko tri godine, a vrednost radova je blizu milijardu dinara.\nNaša bolnica je jedna od retkih koja se može pohvaliti velikim brojem donatora koji kroz različite forme pomažu rad ustanove. Izdvajamo donaciju kompanije Dunav osiguranja (250 000.oo dinara) za nabavku sistema za preventivu mera bezbednosti, Kompanije Sunoko (240.000,oo dinara), za server – za unapređenje informacionog sistema, a svakako su bila važna sredstva drugih donatora, čime je obezbeđena kupovina frižidera za skladištenje reagenasa u laboratoriji. Naši prijatelji Domis enterijeri poklonili su 50 kompleta posteljine, dok su drugi partneri ukupno izdvojili sumu od 270.000,oo dinara za nabavku nove bolničke posteljine. Posebno smo zahvalni Kazneno-popravnom zavodu i njegovom upravniku Aleksandru Alimpiću na pomoći u izradi i isporuci delova mobilijara za potrebe bolničkih odeljenja. Iskreno se nadamo da će ova dugogodišnja uspešna saradnja biti nastavljena i u narednim godinama.\nNaša ustanova veoma je posvećena promotivnim aktivnostima,a svakako su najznačajniji besplatni preventivni pregledi – velika akcija Ministarstva zdravlja, koja se iz meseca u mesec sprovodi u gotovo svim zdravstvenim ustanovama u Srbiji. U mitrovačkoj bolnici, svoje zdravlje kroz ove akcije, do sada je proverilo oko 3000 građana, u 17 akcija, i mi verujemo da će i narednih meseci one dati očekivano dobre rezultate, jer je to prilika da svi građani u jednom danu bez zakazivanja i bez zdravstvene kartice provere svoje zdravlje. U prošloj godini najčešći su bili zastupljeni internistički pregledi , ultrazvučni pregledi abdomena, laboratorijske analize..\nMi smo i redovni učesnici obeležavanja datuma iz Kalendara zdravlja, čiji je cilj očuvanje zdravlja, promocija zdravih životnih navika, prevencija bolesti i informisanost o značaju prevencije. Ovakve aktivnosti bolnica većim delom sprovodi u saradnji sa Domom zdravlja, ZZJZ Sremska Mitrovica, srednjom medicinskom školom, Crvenim krstom i drugim partnerima, jer sve više postaje važna uloga celokupnog zdravstvenog sistema u podizanju svesti o značaju prevencije, pravovremene dijagnostike i lečenja. Najposećenije akcije iz Kalendara zdravlja, u protekloj godine bile su: obeležavanje Svetskog dana srca, Svetskog dana zdravlja, Dan borbe protiv karcinoma, Dan borbe protiv moždanog udara, Svetski dan bubrega,..\nTrend odlaska medicinskih sestara i tehničara u inostranstvo, ne prati samo Srbiju, nego i gotovo sve zemlje regiona, i mi se nadamo da će povećanje plata medicinskim radnicima i lekarima doprineti da stopa odlaska iskusnih radnika bude niža. U kadrovskom smislu, prema našim potrebama, a po osnovu konkursa Ministarstva zdravlja, u 2019.godini, stalni radni odnos zasnovalo je ukupno 43 radnika, od toga 3 lekara, 1 viši rtg tehničar, 34 medicinske sestre/tehničara i 5 nemedicinskih (tehničkih) radnika. U isto vreme, 20 radnika je prekinulo radni odnos u našoj bolnici: 3 lekara, 4 medicinske setre, 1 viši rtg tehničar, 2 administrativna radnika i 10 nekvalifikovanih radnika. Procentualno, najmanje je onih koji odlaze na rad u druge zemlje, a najviše je onih koji odlaze prirodnim odlivom ( u penziju, na primer), ili iz ličnih razloga. U ovom momentu naš najveći problem je obezbediti dovoljan broj spremačica, a prevazilazimo ga angažovanjem radne snage iz specijalizovanih kuća za tu delatnost. Takođe imamo problem i sa nedovoljnim brojem vozača, koje obezbeđujemo zaposlenjem koje plaćamo iz sopstvenih izvora, a neretko u saradnji sa vozačima Doma zdravlja, prevazilazimo nastale poteškoće. Važno je da se ne nađemo u situaciji da je nemoguće obaviti transport pacijenata i o tome se posebno vodi računa.\nTakođe bih pomenuo podatak da je mitrovačka bolnica preuzela 17 zaposlenih iz Doma zdravlja Sremska Mitrovica, iz Službe fizijatrije i to 2 lekara, 8 viših i 7 fizioterapeutskih tehničara.\nKada govorimo o stručnom usavršavanju u protekloj godini, specijalističke studije započelo je 7 lekara naše ustanove ( iz radiologije, dve iz ginekologije, interne medicine, urologije, anestezije i urgentne medicine) a za narednu godinu plan je da 5 do 6 lekara bude upućeno na specijalističke studije – iz interne medicine, transfuzije, radiologije, dermatologije, anestezije, nefrologije. Protekle nedelje u mitrovačkoj bolnici počela je da radi ambulanta za plastičnu i rekonstruktivnu hirurgiju- dr Katarina Gačić Maksimović, a uskoro se sa specijalizacije vraća i dečiji hirurg dr Nikola Krstić. To je proces koji je „živ“, prate se potrebe ustanove za novim kadrovima, novim specijalistima i u tom smislu sačinjava plan, koje po proceni i mišljenju ZZJZ, odobrava Ministarstvo zdravlja.\nNa nedavnom sastanku u Pokrajinskom sekretarijatu za zdravstvo mitrovačka bolnica pohvaljena je za dobro finansijsko poslovanje i funkcionisanje ukupnog sistema, a na meni kao direktoru i mojim najbližim saranicima je da stvorimo klimu za još bolje uslove i za zaposlene i za korisnike zdravstvene zaštite.\nObezbediti najbolje metode u pružanju zdravstvenih usluga, poštujući zahteve pacijenata, primenom najnovijih tehnoloških dostignuća u cilju bržeg i efikasnijeg lečenja – misija je mitrovačke Opšte bolnice, sa ciljem neprekidnog dobrog rada i poslovanja i u narednom periodu – uz podršku i pomoć osnivača Vlade Vojvodine, Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, Ministarstva zdravlja, Grada Sremska Mitrovica, kao i brojnih saradnika i prijatelja.


Stranka za BiH se pita: Kojom vojnom imovinom raspolaže Federacija BiH?\nNaslovnica Bosna PRESS Stranka za BiH se pita: Kojom vojnom imovinom raspolaže Federacija BiH?\nBiH – Stranka za Bosnu i Hercegovinu zatražila je danas pojašnjenje kojom neperspektivnom vojnom imovinom raspolaže veći bh. entitet, “ako se zna da je sva vojna imovina dio državne imovine koja pripada isključivo Bosni i Hercegovini, a ne entitetima“.\nU saopćenju za javnost SBiH navodi kako je “iz medija saznala” da je Vlada Federacije BiH na sjednici održanoj 27. augusta donijela Odluku o osnivanju privrednog društva Intera industrija, tehnologija i razvoj d.o.o Sarajevo, čija bi djelatnost, između ostalog, bila i upravljanje neperspektivnom vojnom imovinom i drugom imovinom koju je Federacija BiH naslijedila na bilo koji drugi način.\n– Ovim putem zamolili bi premijera Federacije BiH da javno pojasni kojom neperspektivnom vojnom imovinom raspolaže veći bh. entitet, ako se zna da je sva vojna imovina dio državne imovine koja pripada isključivo Bosni i Hercegovini, a ne entitetima. Iz toga proizilazi da je, u slučaju i da postoji, neperspektivna vojna imovina koja je dodjeljena enitetima morala proći parlamentarnu proceduru na državnom nivou, gdje se samo Parlament BiH mogao odreći takve imovine. Ako postoji takav zakon zahtijevamo da se predoči javnosti – navodi se u saopćenju.\nU Odluci o osnivanju firme “Intera” dalje stoji da će djelatnost biti upravljanje i drugom imovinom koju je Federacija BiH naslijedila na bilo koji drugi način.\n– Ovdje je također potrebno objasniti javnosti, koju je to drugu imovinu Federacija naslijedila i od koga, ili pak očekuje nasljedjivanje neke imovine u budućnosti? Ovo je posebno važno jer je poznato da su javna dobra, putevi, rijeke, šume itd, u vlasništvu Bosne i Hercegovine, bez obzira u kojem njenom djelu ili entitetu se nalazili – navodi se u saopćenju.\nStranka za BiH poziva “sve probosanskohercegovačke snage u BiH da se dobro prouči ova materija i ne pristane na podjelu državne imovine”.


Kina i Poljska ubedljive\n– February 2, 2012Posted in: Glavne vesti\nDok se čeka sutrašnji žreb za dve najbolje svetske grupe Fed kupa, na terenima širom sveta se već igraju mečevi ostalih grupa po zonama, Evro-afričke, Američke i Azijsko-okeanijske grupe.\nSistem takmičenja je drugačiji, pa u okviru svake grupe postoje podgrupe, a na kraju će se 4 reprezentacije plasirati u plejof za ulazak u drugu svetsku grupu. Protivnice će im biti, naravno, poražene u prvom kolu druge najbolje grupe Fed kupa.\nIz Evro-afričke grupe će ići dve reprezentacije a iz ostale dve po jedna. Iako je to praktično treća liga ovog takmičenja, imena teniserki koje učestvuju na ovim turnirima, nikako nisu za potcenjivanje. Agnješka Radvanska, Li Na, Šuai Peng, Simona Halep i ostale dovoljno govore koliko je ovo takmičenje, u većoj meri timski sport.\nU Evro-afričkoj zoni postoje četiri podgrupe, a pobednice iz grupe A i C, kao i B i D igraće međusobno za plasman u plej of. U grupi A Austrija i Bugarska će u međusobnom meču, odlučiti ko će na megdan protiv pobednice grupe C, gde su teniserke odigrale po jedan meč i gde svaka od reprezentacija, Britanija, Izrael, Holandija i Portugal, imaju šanse da budu prve. Prve dve veće, jer su ostvarile pobede u prvim mečevima.\nU grupi B, Švedska i Mađarska imaju po jednu pobedu i realno su daleko ispred Bosne i Grčke. Takođe, Poljakinje sa sestrama Radvanska i Rumunke sa Halep i Begu su daleko ispre Hrvatske i Luksemburga, pa će pobednice međusobnog meča, igrati protiv pobednica grupe B. Uostalom, obe reprezentacije su zabeležile po dve pobede.\nU grupi A, Američke grupe, za odlučujući meč za plasman, će se boriti najverovatnije Argentina i Kanada, dok je u drugoj grupi najneizvesnija situacija. Svih pet reprezentacija imaju šanse za dalji plasman, Bolivija, Kolumbija, Brazil, Paragvaj i Venecuela.\nU Azijskoj grupi, prvi finalista je već izvestan. To je repezentacija Kine, koja igra u najjačem sastavu i već ima jednu ubedljivu pobedu. Sa druge strane Kazahstan i Tajland su ostvarile po dve pobede i u međusobnom meču će odlučiti ko će protiv, Li, Peng, Ženg i Žang.


Ćebe Lina 130x170 crna/bela - Prodaja, Cena\nĆebe Lina 130x170 crna/bela\nŠifra proizvoda: 58155. Poslednja cena bila je: . 2599 din\nKarakteristike proizvoda: Ćebe Lina 130x170 crna/bela\nPranje: 30°C nežno\nSušenje u mašini: Nemojte da sušite u mašini za sušenje veša\nVeličina: Širina: 130 cm, Dužina: 170 cm\nTežina: 400 g/m²\nOpis proizvoda: Ćebe Lina 130x170 crna/bela\nToplo pamučno ćebe, prijatno na dodir, dimenzija 130x170cm. Pored njegove osnovne namene možete da ga koristite i kao prekrivač za Vaš krevet.\nUkrasna ćebad nezaobilazan su detalj kada je reč o uređenju doma, a veoma često mogu poslužiti i kao dekoracija pojedinh delova enterijera.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 58155\nSifra 58155, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 58155, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


OSM Televizija - Obilježena krsna slava Boračke organizacije Pale\nObilježena krsna slava Boračke organizacije Pale\nParastosom poginulim borcima u odbrambeno-otadžbinskom ratu, koji je služen u Crkvi Uspenja Presvete Bogorodice na Palama, polaganjem vijenaca na spomen-obilježje poginulim borcima i slavskim obredom, opštinska Boračka organizacija obilježila je danas krsnu slavu Svetog velikomučenika Dimitrija - Mitrovdan.\nOn je rekao da je ovo dan kada je potrebno sjetiti se svih koji su dali ono najvrednije što su imali - svoje živote za odbranu Republike Srpske, kao najvažnije tekovine odbrambeno-otadžbinskog rata.\n"Uvijek moramo imati u mislima, u sjećanju da je više od 23.000 pripadnika Vojske Republike Srpske i policije ugradilo svoje živote u stvaranje Srpske i za odbranu svog naroda", naveo je Parađina novinarima nakon polaganja vijenaca poginulim borcima na centralnom spomeniku.\n"Ozbiljan društveni problem jeste zapošljavanje boračkih kategorija, djece poginulih boraca i demobilisanih boraca, jer još postoje u društvu propisi koji nalažu da se mora vrednovati stručnost, profesionalnost, znanje i status koji podrazumijeva život dat za Republiku Srspku i koji mora biti ispred svake partijske knjižice", istakao je Parađina.\n"Kao supruga poginulog borca, uz pomoć Boračke oganizacije riješila sam problem stambenog zbinjavanja. Nadam se da će tako biti i sa ostalim porodicama", rekla je Brezo.\nJoš iz iste kategorije: « Osvještan rekonstruisani spomenik poginulim borcima na Žepi Očuvanje srpskog jezika I ćirilice - garant opstanka Srba »


"Neki ne mogu da prihvate da nisu jedina sila" | Skandalozno\nVladimir Putin: Neki ne mogu da prihvate da nisu jedina sila na svetu, a to dovodi do sukoba\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da nespremnost pojedinih zemalja da prihvate multipolaran svet dovodi do sukoba.\n“Očigledno je da se svet transformiše u multipolaran. Istovremeno, uporna nespremnost pojedinih zemalja da prihvate tu novu realnost dovodi do sukoba”, rekao je Putin na plenarnom sastanku međunarodnog foruma o razvoju parlamentarizma, a prenosi TASS.\nPutin je poručio da je hitno potrebno izgraditi poverenje u savremenom svetu.\n“Njegova globalna agenda je složena i obimna. On se suočava sa velikim izazovima i stvarnim, a ne imaginarnim, pretnjama“, istakao je Putin.\nOn smatra da odgovor na ove pretnje može biti efikasan ukoliko celokupna međunarodna zajednica postane svesna tih pretnji i ukoliko su zemlje spremne na pregovore i donošenje kolektivnih odluka.\nPutin je naglasio da postoji potreba za vođenjem razgovora o svetskim pitanjima usredsređenim na koncepte suvereniteta i prava država na integritet njihovih puteva. On je ubeđen da će to omogućiti da se odobre pravila koja su obavezujuća za primenu, a ne samo deklaracije.\nRuski predsednik je poručio da će ti koraci otvoriti nove prilike svetu da se bori protiv terorizma, krijumčarenja droge i obezbedi bezbednost u sajber prostoru, a pomoći će i da se ukinu trgovinske barijere i prevaziće nejednakost u rastu u različtim oblastima na planeti i njihovim posledicama, kao što je migraciona kriza.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Vladimir Putin: Neki ne mogu da prihvate da nisu jedina sila na svetu, a to dovodi do sukoba"