Obavijest korisnicima projekta – UGPRŠ 91-96 U BIH\nObavijest korisnicima projekta\n23. Maja 2014. 19. Novembra 2019. admin 0 Comments korisnici, obavjest, pomoć, projekta, starijim.iznemoglim.\nOd 01. juna počinje realizacija projekta „SAMI I ZABORAVLJENI II“\nProjekat SAMI I ZABORAVLJENI II – Pružanje pomoći starijiim i iznemoglim, invalidnim osobama i osobama sa posebnim potrebama realizuje se na osnovu Ugovora o donacije između BH TELECOMA Sarajevo i UGPRŠ 91-96 U BIH potpisanom 12.12.2013. godine, a realizaciji projekta koja će trajeti od 01. 06. 2014. do 31.06. 2014. se provodi uz konsultacije i blisku saradnju sa drugim organizacijama koje imaju iste ili slične ciljeve ili djelatnost kao i naša organizacija.\nProjekat je humanitarnog karaktera i sastoji se u pružanje pomoći siromašnim, starijim i iznemoglim, invalidnim osobama i osobama sa posebnim potrebama sa ciljem poboljšanja životnih uslova naših članova.\nProjekat će realizovati volonteri udruženja u nevladinoj organizaciji UGPRŠ 91-96 U BIH, a odabir korisnika projekta je izvršen prema „Pozivu korisnicima na projekat“ objavljenom dana 13.02.2014 godine na web i fb stranici uduženja.\nSvake godine udruženje realizuje projekat humanitarnog karaktera radi poboljšanja uslova naših članova koji su u socijalnim potrebama tako i ovaj projekat ima za cilj prije svega podizanje svijesti javnosti o značaju zdravstvene zaštite te brige o najugroženijim kategorijama invalida, starijih i nemoćnih – kazao je predsjednik udruženja Ante Vico.\n← Poziv na međunarodnu solidarnost\nPomoć stigla u pravom trenutku →\nU POSJETI 85-godišnjoj CIVILNOJ ŽRTVI RATA\n30. Septembra 2013. admin 0


Otvoreno pismo Fahrudinu Radončiću – Magazin Plus\nHome/Otvoreno pismo Fahrudinu Radončiću\nOpštinska organizacija SDA Srebrenica upućuje javni poziv ministru sigurnosti Bosne i Hercegovine Fahrudinu Radončiću i traži od njega da reaguje u skladu sa svojim ovlastima i zaustavi progon i šikaniranje žrtava genocida u Srebrenici.\nU pismu se navodi kako su posljednjih dana intenzivirana privođenja na informativne razgovore žrtava Srebrenice, ali i distribucija rješenja o novčanim sankcijama protiv učesnika u manifestaciji obilježavanja sjećanja na žrtve genocida.\n“Sramotno je da se prešutno dopuštaju ovakva maltretiranja u vrijeme mjeseca ramazana i da žrtve genocida umjesto da daju novac za bajramske hedije, plaćaju kazne zbog učešća u manifestaciji sjećanja na svoje ubijene sinove, braću, muževe. Ministre Radončiću, podsjećamo Vas da je obaveza nosioca funkcije na kojoj se nalazite da štiti interese ugroženih i da ne dozvoli brutalni progon i šikaniranje nedužnih. Ako su postojali razlozi zbog kojih ste do sada izbjegavali da se miješate u svoj posao, zbog eventualnih partnerskih sporazuma koji Vas održavaju u vlasti i sporazuma koji podrazumijevaju šutnju na progon žrtava genocida, krajnje je vrijeme da počnete raditi svoj posao. Pozivamo Vas da pokrenete mehanizme kojima će se obustaviti progon Bošnjaka, žrtava genocida u Srebrenici, ili da odstupite sa tog mjesta i ustupite prostor onima koji mogu i hoće da rade svoj posao”, navodi se u otvorenom pismu OO SDA Srebrenica upućenom ministru sigurnosti BiH Fahrudinu Radončiću.


KLOKIĆ: Reformama do stranih investicija | Narodne Novine\nHome EKONOMIJA KLOKIĆ: Reformama do stranih investicija\nMinistаr zа ekonomske odnose i regionаlnu sаrаdnju Republike Srpske Zlаtаn Klokić, sа sаrаdnicimа je učestvovao nа dvodnevnoj OECD konferenciji nа visokom nivou “Podrškа investicijаmа u svrhu jаčаnjа konkurentnosti u Jugoistočnoj Evropi”, kojа je održana 19. i 20. аprilа u Pаrizu.\nCilj ove konferencije bio je dа se podigne svijest o novim politikаmа investirаnjа, istrаživаnju i identifikovаnju novih izаzovа u jаčаnju investicijа i konkurentnosti u jugoistočnoj Evropi. Premа tome, pojаvile su se tri veomа bitne teme koje su rаzmаtrаne.\nPrvа temа bilа je fokusirаnа nа reforme u privlаčenju strаnih investicijа i poboljšаnje konkurentnosti u Jugoistočnoj Evropi, kojа trebа dа se podigne nа viši nivo.\nU ovom ministarstvu navode konkretnu reformu, odnosno indikаtor izvještаjа “Doing Business”.\n– U okviru ovog indikаtorа, Srpskа je sprovelа reformu početkа poslovаnjа uvođenjem jednošаlterskog sistemа registrаcije – kažu u resornom ministarstvu.\nIstiču da su reforme koje je RS sprovelа u oblаsti registrаcije poslovаnjа, izrаde registrа pаrаfiskаlnih nаmetа i druge mjere, dio Progrаmа ekonomskih reformi RS.\nDrugа temа konferencije bile su specijаlne ekonomske zone, kаo “аlаt” u politici investirаnjа nа prostoru Zаpаdnog Bаlkаnа. Specijаlne poslovne zone su oblik preduzetničke infrаstrukture, kojа predstаvljа grаđevinski uređen i komunаlno opremljen prostor, nаmijenjen dа gа usklаđeno i plаnski koristi veći broj privrednih subjekаtа koji obаvljаju privrednu djelаtnost.\nPored nаvedenih, ove zone imаju i određene povlаstice zа investitore, kаo što je povoljnijа cijenа grаđevinskog zemljištа ili mаnje pojedine lokаlne tаkse.\n– Znаčаj specijаlnih ekonomskih zonа je višestruk i iz tog rаzlogа, Vlаdа RS je uložilа dodаtni nаpor dа аnаlizirа prаksu iz rаzvijenih zemаljа i primijeni tа iskustvа i nаčine rаdа nа nаšim prostorimа – ističu u Ministarstvu.\nShodno tome, kažu oni, Vlаdа je formirаlа posebnu rаdnu grupu čiji je zаdаtаk dа аnаlizirа specijаlne ekonomske zone koje funkcionišu u Kini, аli sа specifičnostimа zа region u kojem se nalazi RS.\n– Cilj rаdne grupe jeste dа nаkon аnаlize predloži rješenjа, kojа bi moglа dа privuku investitore u oblаstimа gdje je mogućа proizvodnjа proizvodа više dodаtne vrijednosti sа novim tehnologijаmа i pristupu novim tržištimа. Nа trаgu smo prijedlogа dа pokušаmo zа privučemo investitore u sektore u kojimа cijenimo dа imаmo kompаrаtivne prednosti, а to su prvenstveno poljoprivredа, drvo i metаl – rekli su u ovom ministarstvu.\nMinistаr Klokić će nа ovu temu rаzgovаrаti i nа “Jаhorinа ekonomskom forumu 2017” kаo pаnelistа nа pаnel diskusiji pod nаzivom “Specijаlne ekonomske zone – prilikа zа uspjeh”.\nUčesnici konferencije u Parizu bili su predstаvnici deset zemаljа Jugoistočne Evrope, 35 OECD zemаljа člаnicа, аkаdemskа i poslovnа zаjednicа, te međunаrodne pаrtnerske orgаnizаcije.


Predikcija kretanja finansijskih tržišta uz pomoć mašinskog učenja – Data Science Srbija\nTrgovanje akcijama ili valutama može da donese visoke prihode. U svetu High Frequency Trading-a, računari uz pomoć različitih algoritmima mašinskog učenja su sposobni da donose odluke i kupuju i prodaju berzanske akcije u svega nekoliko nanosekundi. Uopšteno, matematički modeli tržišta i mašinsko učenje u mnogome mogu da pomognu prilikom investiranja i omoguće da se investiranje isplati i izvrši na uspešan način. Jedna od primena je i predikcija kretanja finansijskih tržišta. Uspešna predikcija tržišnih promena je preduslov uspešne trgovine i profita.\nNa ovom meetupu predavač Nikola Milošević će predstaviti dve metode mašinskog učenja koje mogu da pomognu u donošenju investicionih odluka. Bilo da su mašinsko učenje ili finansijska tržišta predmet vašeg interesovanja, verujemo da će vam ovo predavanje biti od koristi.\nO predavaču: Nikola Milošević je završio osnovne i master studije na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Trenutno je doktorand na Univerzitetu u Mančesteru gde se bavi Data Science-om i procesiranjem jezika. Nikola iza sebe ima nekoliko godina iskustva rada u različitim privrednim granama, kao što su finansije, SaaS i telekomunikacije.\nMeetup se održava u utorak 11. aprila od 18:30 u prostorijama Startit Centra u Beogradu, Savska br. 5. Da biste potvrdili svoje učešće potrebno je da se prijavite na zvaničnoj meetup stranici Data Science Srbija. Kao i svaki put do sada, ulaz je potpuno besplatan za sve zainteresovane.


APRIL PROĐE, SAVJET MINISTRA NE DOĐE Probijen još jedan rok za formiranje vlasti na nivou BiH - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 02 Maj 2019 08:41\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je krajem marta kako je uvjeren da će novi saziv Savjeta ministara BiH biti formiran tokom aprila.\nO formiranju novog saziva Savjet ministara BiH govori se već nekoliko mjeseci, pa je tako Dragan Čović još u decembru 2018. godine izjavio da bi Savjet ministara BiH trebalo da bude formiran do kraja januara 2019. godine, navedeno je u analizi Istinomjera.\nFormiranje Savjeta ministara BiH za sredinu marta ove godine najavljivali su i član predsjedništva BiH Milorad Dodik, kao i bivši član predsjedništva BiH Bakir Izetbegović, no konkretan dogovor još nije postignut.\nČak je i predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović, tokom sastanka sa ambasadorom Republike Turske u Bosni i Hercegovini, Haldunom Kočom, 28. marta u Banjaluci, između ostalog, razgovarao i o formiranju novog saziva Savjeta ministara BiH.\nČubrilović je “izrazio uvjerenje da će u toku aprila biti formiran legitimni Savjet ministara BiH i konačno biti primjenjeni rezultati prošlogodišnjih opštih izbora, te da će to omogućiti bolju i funkcionalniju saradnju svih nivoa vlasti”.


Nedopustenost zalbe protiv drugostepenih rjesenja - BiH Pravo\nNedopustenost zalbe protiv drugostepenih rjesenja\nNedopustenost zalbe protiv drugostepenih rjesenja#3381\nBy LegaForum - Tue Aug 06, 2019 7:14 am\n- Tue Aug 06, 2019 7:14 am #3381\nNedopuštenost žalbe protiv drugostepenih rješenja\nIntencija zakonodavca nije bila otvaranje mogućnosti analogne primjene odredbe člana 317a ZKP BiH na žalbu na drugostepena rješenja, već se situacija predviđena odrebom člana 317a ZKP BiH isključivo odnosi na dopuštenost žalbe na drugostepenu presudu.\nČlanom 318. ZKP BiH, propisana je dopuštenost žalbe na rješenje, pri čemu je izričito predviđena dopuštenost žalbe na rješenje Suda donesenog u prvom stepenu.\nČlanom 95. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (Sl.Gl.BiH 58/08) dodan je član 317a. ZKP BiH, kojim su propisani slučajevi u kojim je dozvoljena žalba na drugostepenu presudu.\nKako je evidentno da nijednim članom ZKP BiH nije propisana shodna primjena odredbe člana 317a ZKP BiH na žalbe protiv drugostepenih rješenja (rješenja\nvijeća Apelacionog odjeljenja), zaključak je ovog Vijeća da intencija zakonodavca nije bila otvaranje mogućnosti analogne primjene istog na žalbu na drugostepena rješenja već da se situacija predviđena odrebom člana 317a ZKP BiH isključivo odnosi na dopuštenost žalbe na drugostepenu presudu.\n(Rješenje vijeća Apelacionog odjeljenja Suda BiH broj X-KRŽ-05/139\nod 15.12.2009. godine)


20 mladih iz Sombora obučeno za pisanje predloga projekata – Somborski edukativni centar\nObjavi Milica Lugumerski 31. avgusta 2017. 31. avgusta 2017.\nU dvorištu Somborskog edukativnog centra u periodu od 29. do 31. avgusta održana je trodnevna obuka za pisanje predloga projekata. Iako je projektom predviđeno učešće maksimum 15 mladih, zbog velikog interesovanja i značaja osnaživanja mladih za doprinos kvalitetu života u lokalnoj zajednici, odlučili smo da primimo 5 učesnika više!\nUčešćem na obuci mladi su imali priliku da se upoznaju sa osnovama projektnog ciklusa i elementima projektnih predloga, potencijalnim izvorima finansiranja, ali i da targetiraju, po njima, najveće probleme u lokalnoj zajednici te samostalno kreiraju 4 projektne ideje.\nKako su učesnici/e mahom osnaženi/e i motivisani/e da sa svojim idejama apliciraju na domaće i međunarodne konkurse, u narednom periodu će im omladinski/e radnici/e SEC-a biti na raspolaganju za mentorstvo i podršku prilikom potencijalnog apliciranja sa njihovim projektnim predlozima kod različitih donatora.\nObuku su vodili omladinski/e radnici/e SEC-a Srđan Vlaškalić i Bojana Nešović, a realizovana je u partnerstvu sa Somborskim omladinskim BOOM-om u okviru projekta “Projektor – Podsticanje mladih na aktivizam putem obuke za pisanje predloga projekata” koji finansijski podržava Grad Sombor u okviru realizacije LAP-a za mlade.


Delegacija EU u BiH: Zbog neslaganja političara blokirano 14,3 miliona eura pomoći EU\n- Odgađanje u formiranju vlasti negativno utiče na učinkovito korištenje fondova Evropske unije, a 14,3 miliona eura pomoći za ključne reformske projekte, kao što su popis stanovništva, decentralizovano upravljanje, vladavina zakona, blokirano je zbog nedostatka političke volje i zbog političkih neslaganja, rečeno je Agenciji Fena u Delegaciji Evropske unije u Bosni i Hercegovini.\nIz te institucije su naglasili da su usvajanjem reformi koje su omogućile ukidanje viznog režima za bh. građane političari pokazali kako mogu dati opipljive rezultate kada postoji politička volja.\nFunkcionalne institucije sa evropskom agendom u središtu svojih programa su od velike važnosti za bavljenje ključnim pitanjima evropskih integracija.\nIzmeđu ostaloga, potreban je dogovor o usklađivanju Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima budući da je prošlo više od godinu dana od odluke u slučaju "Sejdić i Finci" bez ikakvog napretka.\nUsklađivanje Ustava BiH je također važno kako bi BiH ispoštovala obaveze koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), među kojima je uspostavljanje i institucije za državnu pomoć.\nIz Delegacije EU u BiH su potcrtali da je od prioritetnog značaja i usvajanje zakona o popisu stanovništva na državnom nivou.\n"Održavanje popisa stanovništva u 2011. godini je od ključne važnosti za promoviranje društveno-ekonomskog razvoja, kao i za napredak BiH na putu prema Evropskoj uniji, jer kako će BiH na učinkovit način koristiti sredstva EU iz strukturalnih fondova ako nema pouzdanih statističkih podataka", rečeno je Feni u Delegaciji EU u BiH.


Srbija je spremna za pregovore o javnim nabavkama\nSrbija spremna za pregovore o poglavlju 5 - Javne nabavke\nSrbija je tehnički spremna da u pregovorima o pristupanju EU otvori Poglavlje 5, o javnim nabavkama, izjavila je šef sektora za evropske integracije u delegaciji Evropske unije u Srbiji, Radica Nusdorfer, dodajući da se izveštaj o napretku u toj oblasti očekuje u novembru 2016. godine.\n"To će biti teško poglavlje, očekuje nas mnogo posla", navela je Nusdorferova na konferenciji u Beogradu o jačanju odgovornosti i kontrole u javnim nabavka koju je organizovala Uprava za javne nabavke i Program za razvoj UN.\nŠef Kancelarije Svetske banke, Toni Verhejen, smatra da su profesionalizam i etika veoma važni u sprovođenu postupaka javnih nabavki.\n"Svako ulaganje u unapređenje javnih nabavki pokazalo se višestruko korisnim i do sada je 3.000 ljudi obučeno i dobilo sertifikat o stručnosti za vođenje nabavki", rekao je Verhejen.\nDirektor Uprave za javne nabavke, Predrag Jovanović, rekao je da je sistem javnih nabavki u Srbiji značajno unapređen i da se sada samo tri odsto nabavki obavlja pregovorima, za razliku od pre nekoliko godina kada je 50 odsto ugovora sklapano dogovorom.\n"Smanjeno je i prosečno vreme trajanja postupka, 2015. godine je bilo potrebno 77 dana a 2016. godine 61 dan za realizaciju postupka, a opao je i broj poništenih ugovora. U poslednje dve godine uspešno okončane nabavke su sa 86 porasle na 90 odsto", kazao je Jovanović.\n"Cilj je da se dostigne dobra praksa EU i da se za novac građana dobije najbolja vrednost", naveo je Jovanović i dodao da se godišnje iz budžeta države i lokalnih samouprava izdvaja tri milijarde evra za javne nabavke.\nPredsednica Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, Hana Hukić, rekla je da je prošle godine bilo 1.910 pritužbi, a ove do sada 1.200 i da je u proseku oko 60 odsto bilo opravdano.\nČlan Saveta Državne revizorske institucije (DRI), Gordana Tišma, smatra da se u Srbiji ne pridaje dovoljno značaja internoj reviziji kao kontrolnom mehanizmu i u javnim nabavkama.\nIzvor: Vebsajt RTS, Mirjana Brajković, 20.10.2016.


Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma cene\ncena 6.930,00 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Tigar Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Tigar 215/60R17 UHP 96H letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


motiv - Blic Online\nIza otmice 13-godišnjeg Petra Mitrovića iz Stare Pazove kriju se dva moguća motiva - da su otmičari od roditelja dečaka planirali da traže novac za otkup ili da je sve isplanirano kao osveta Petrovom dedi, koji je bivši inspektor i koji je tokom policijske karijere hapsio Marka Jovišića (54), čoveka koji je isplanirao otmicu.\nMotivi zbog kojih je sin Dalan (25) brutalno ubio oca, novopazarskog biznismena Nedžiba Kačara, još uvek nisu do kraja poznati, ali prve informacije govore da su odnosi između Nedžiba i sinova, ali i njihove majke, a njegove bivše supruge, godinama bili loši.\nDirektor Policije Republike Srpske Darko Ćulum izjavio je danas u Banjaluci da je rasvetljen slučaj ubistva banjalučkog biznismena Slaviše Krunića kada je reč o počinioci, ali motiv ubistva još nije poznat.\n"ŠIFROVANA PORUKA" Pronađen moguć motiv napada ubice iz Toronta\nAlek Minasijan, koji je optužen za ubistvo 10 pešaka u kanadskom gradu Torontu, ostavio je "šifrovanu poruku" na društvenim mrežama pre napada, saopštila je policija.\nOtac učenice uleteo u školu, razbio profesoru nos, a onda nastavnicu držao sedam sati KAO TAOCA\nRičard Brenson trenutno je "težak" više od pet milijardi dolara, prema Forbsu. Iako je u svojoj karijeri prikupio veliku imovinu, ovaj 67-godišnji britanski preduzetnik kaže da mu to nikada nije bio cilj, piše CNBC.\nAleksandar Veršinjin, doktor istorijskih nauka, predavač istorije na Moskovskom državnom univerzitetu i stariji istraživač Centra za analize problema piše da su Rusi intenzivno radili na stvaranju atomske bombe kako bi u tome preduhitrili nacističkog vođu Adolfa Hitelra.\nDETALJI UBISTVA U BIHAĆU Oficira OS BiH prvo udario automobilom, pa sasuo rafal u njega\nPolicija u Bihaću uhapsila je Harisa Balića (36), koji je osumnjičen da je sinoć oko 22 časa iz vatrenog oružja ubio oficira Oružanih snaga BiH Seada Durakovića, saznaje “EuroBlic”.\nDragan Šarenac iz Trebinja uhapšen je, a policija traga za Milljanom Vujovićem iz Bileće zbog ubistva Petra Bajčetića (37).


Država će nastaviti da ulaže u Vojnotehnički institut – Balkanekspresrb.rs\nDržava će nastaviti da ulaže u Vojnotehnički institut\n14/12/2020 Off By BERB\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović poručio je danas, prilikom obilaska Vojnotehničkog instituta u Beogradu, da će država nastaviti da ulaže u razvoj ove ustanove, ali i da radi na podmlađivanju kadra.\nStefanović je, prilikom predstavljanja sredstava koja je tokom ove godine razvila ova ustanova, rekao da zaposleni u Institutu danonoćno razmišljaju o tome kako da Vojska Srbije bude u korak sa vojskama sveta, šta novo mogu da ponude i osmisle, ali i kako da modernizuju naša postojeća sredstva.\nOn je, pored nastavka ulaganja, najavio da Institut očekuje pojačanje i u kadrovskom smislu, s obzirom na to da će do kraja februara biti primljeno više od 80 novih istraživača.\nPrema njegovim rečima, radi se na tome da mladi informatičari i inženjeri što pre dođu u ovaj institut, kao i da se povećaju zarade.\nTakođe, kako je dodao, važno je i da kroz različite stimulacije do kraja ove godine, ali i u narednom periodu, pokažemo da brinemo o ekspertima koji ovde rade, da cenimo njihovo znanje i to što pomažu da Srbija bude što sigurnija i bezbednija.\nPrilikom današnje posete prikazana su sredstva iz ovogodišnjeg razvoja Vojnotehničkog instituta, među kojima su bespilotne letelice Pegaz i Vrabac, digitalni Oganj, BOV POLO i KIV, PASARS, radar Žirafa, modernizovani tenk M-84, modernizovana Gvozdika i robotizovano vozilo „Miloš“ sa Defenderom.\nPodrška EU za oporavak od krize izazvane COVID-19\nRealizovan projekat „Dečja novogodišnja jelka“


Banjaluka: Zapošljavanje 100 lica sa evidencije Zavoda | Banjaluka.net\nBanjaluka: Zapošljavanje 100 lica sa evidencije Zavoda\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić danas je u Banjaluci sa predstavnicima Poljoprivrednog fakulteta i Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske potpisao Memorandum o formiranju lokalnog partnerstva za zapošljavanje, čiji je cilj da bude zaposleno 100 lica sa evidencije Zavoda.\nNakon potpisivanja memoranduma, Radojičić je izrazio zadovoljstvo činjenicom da je EU odobrila ovaj projekat, za koji je grad zimus podržao aplikaciju.\nRadojičić je rekao da je zapošljavanje važan i jedan od nosećih elemenata ovog projekta, navodeći da se u Gradskoj upravi Banjaluka vodi rasprava o kriterijumima za podsticanje zapošljavanja i samozapšošljavanja, za šta se iz budžeta godišnje izdvaja i do milion KM.\n“Važnost ovog projekta je i pitanje poljoprivrede, jer grad Banjaluka, kao najveća lokalna zajednica, ima znatan broj ljudi koji se bave poljoprivredom i znatne poljoprivredne površine u seoskim mjesnim zajednicama”, naglasio je gradonačelnik Banjaluke.\nRadojičić je dodao da do 5. maja traje javni poziv za dodjelu subvencija za poljoprivredu koji vodi Centar za razvoj poljoprivrede i sela na osnovu sredstava koja su predviđena ovogodišnjim budžetom grada Banjaluka.\nDekan banjalučkog Poljoprivrednog fakulteta Nikola Mićić rekao je da je potpisivanjem Memoranduma počela realizacija projekta “Lokalna poljoprivreda”, koji sa 170.000 evra finansira EU.\n“Riječ je o razvojnom projektu za urbanu poljoprivredu na organičenoj površini od 2,5 hektara za proizvodnju povrća i sitnog voća – maline i kupine, koja će biti sertifikovana i održiva”, pojasnio je Mićić.\nOn je rekao da su korisnici ovog projekta nezaposlena lica koja su dugo vremena na evidenciji Biroa za zapošljavanje, uključujući znatan broj socijalno isključenih lica.\n“Odabrani kandidati će dobiti integralnu podršku za održivo bavljenje poljoprivredom, koja uključuje stručnu, mentorsku i finansijsku podršku u svim fazama razvoja poljoprivredne proizvodnje od osnivanja i vođenja poljoprivredne zadruge”, istakao je Mićić.\nBANJALUČKA PIVARA: Prošlogodišnja dobit 1,8 miliona KM, neće se raspoređivati\nWall Street snažno porastao nakon jučerašnjeg velikog pada


Demonstranti protiv Trampa blokirali prolaz hitnoj pomoći - Sputnjik Srbija\n14:52 06.02.2017 Preuzmite kraći link\nDemonstracije u SAD protiv ukaza Trampa o zaštiti od terorizma\nIncident se dogodio prošlog vikenda tokom jednog od brojnih protesta protiv novog predsedničkog ukaza o zaštiti SAD od terorizma. U Nju Hejvenu put je blokiralo oko stotinu demonstranata.\nDok su vlasti pokušavale da oslobode auto-put, lekari su u samom vozilu morali da ukazuju pomoć ozbiljnom bolesniku. „Asošijeted pres“ ne navodi detalje o njegovom trenutnom zdravstvenom stanju.\nPolicija je saopštila da je lider demonstranata pokušao da pobegne rušeći svoje saborce, ali je ubrzo uhvaćen.\nOvo nije jedini incident zbog nezadovoljstva Trampovom politikom od strane nekih Amerikanaca. Na primer, u američkoj državi Misuri tinejdžeri su prebili svog vršnjaka zbog svađe oko zida koji američki predsednik namerava da izgradi na granici sa Meksikom.\nhitna pomoć, protesti protiv Trampa, blokada


Prvi „Trebević eko fest“ (TEF) u organizaciji Udruženja Trebeco, a uz podršku gradskih uprava Istočnog Sarajeva i Sarajeva te Ureda specijalnog predstavnika EU u BiH – kao prijatelja festivala, održaće se u periodu od 25. do 27. avgusta na lokaciji Brus, Trebević.\nNa današnjoj konferenciji za novinare, organizatori i predstavnici TEF-a predstavili su fantastičan sadržaj ovog festivala koji spaja prirodu, sport, muziku i mnogobrojne druge zabavne sadržaje, atrakcije i aktivnosti. Direktor TEF-a Željko Antonić istakao je da je TEF osmišljen sa ciljem da skrene pažnju na planinu Trebević, te da bi bio „okidač“ za veliki broj narednih akcija koje će biti posvećene ovoj planini kako bi je revitalizovali i doveli u zadovoljavajuće stanje.\n„Festival je nastao kao težnja da se prenese poruka o neophodnosti zaštite životne sredine kao najbitnijeg elementa kvaliteta ljudskog života. Ovom i mnogim drugim akcijama, mi ćemo pokušati da dopremo do što većeg broja stanovnika okoline Trebevića kako bi postigli ekološke ciljeve“, rekao je Antonić i dodao da je još jedan od ciljeva TEF-a da skrene pažnju kompanijama koje bi trebale da se posvete društvenoj odgovornosti i njihovoj ulozi u zajednici.\n„Ovo je prvi projekat koji je podržan od strane gradova Istočno Sarajevo i Sarajevo, i posebno smo ponosni na saradnju sa EYOF-om (Olimpijada mladih) koji će prezentovati svoje aktivnosti u okviru našeg festivala“, naglasio je Antonić. On je izjavio da je do sada uspješno animiran veliki broj kako međunarodnih i domaćih institucija, tako i kompanija koje su prepoznale kvalitet ovog festivala, izrazivši želju da postanu dio istog. „Na taj način smo uspjeli da ovaj festival zahvati što više činilaca zajednice na ovim prostorima, bez obzira sa koje strane entitetske granice se nalazimo, i sa koje nadmorske visine dolazimo“, zaključio je Antonić.\nAntonić je naglasio da posebno interesovanje vlada za održavanje Eko bazara koji prezentuje domaću hranu i kozmetiku, te na pametan i ekološki način iskorišćava prirodne resurse ovih krajeva. Antonić se zahvalio Uredu specijalnog predstavnika EU u BiH i opštinama Stari Grad, Istočni Stari Grad, Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža, te gradovima Istočno Sarajevo i Sarajevo koji su podržali ovaj festival.\nPR TEF-a Lejla Kasper rekla je da se program ovogodišnjeg festivala dijeli na dva dijela, kao i to da jeÂÂ ulaz na dnevne aktivnosti festivala, koje su usklađene sa prirodom, besplatan a da se naplaćuju samo ulaznice za noćni program. „Dnevni program će trajati od 10:00 do 20:00 časova. Uz laganu i opuštajuću muziku i uživanje u Trebeviću, održavaće se radionice, prezentacije Eko bazara i sportske aktivnosti, dok je za subotnji dnevni program predviđenja radionica afričkih bubnjeva, paraglajding revija, prezentacija planinarenja i alpinizma kao i mnoge druge aktivnosti“, najavila je Kasper.\nKasper je naglasila da je noćni program bogat i sa zvučnim imenima iz svijeta muzike. „U petak je predviđen nastup Helem Nejse, grupe S.A.R.S, grupe Elemental, Baba Djeks, i DJ Alexander de Funk. U subotu nas očekuje nastup Baba Djeks, Holographic human element, Skroz, Del Arno BEND, Drop department i mnogi drugi poznati sarajevski DJ- evi“, rekla je Kasper.\nKasper je izjavila da je obezbijeđena kružna linija kompanije „Centrotrans“ za petak petak i subotu. „Polasci će biti ispred Zemaljskog muzeja u Sarajevu do Brusa i nazad. Termini polazaka su od 10:00 do 23:00 časa u pravcu Brusa, a polasci sa Brusa svaki naredni sat“, poručila je Kasper. Svi koji dođu na TEF biciklima, se mogu javiti na info pult kioska Rekreativnog centra „Brus“ i dobiće besplatne ulaznice za taj dan festivala. PR menadžer Rekreativnog centra „Brus“ Nikola Čvoro izrazio je zadovoljstvo što su domaćini TEF-a i rekao da su oduševljeni idejom o zaštiti životne sredine koju promoviše ovaj festival, kao i kompletnim ovogodišnjim programom.\n„Centar za odmor i rekreaciju „Brus“ je među prvima prije nekoliko godina pokrenuo lavinu dolaska investitora na Trebević i oživio ideju Trebevića kao eminentnog izletišta ljudi iz regije“, rekao je Čvoro i dodao da se na Brusu bilježi veliki broj turističkih posjeta. „Mi smo od samog početka pažnju obraćali prema porodici, porodičnim izletima i djeci, sa mnogim sadržajima namijenjenim ovoj grupaciji. U saradnji sa udruženjem „Trebeko“ mi u budućnosti želimo da promovišemo zdrav život i zdrave životne navike“, zaključio je Čvoro.\nOrganizatori TEF-a rekli su da će se paraglajding letovi održavati na Jahorini, s obzirom na vremenske uslove, ali da će se na taj način skrenuti pažnja i na potencijal olimpijske planine koja takođe, predstavlja blago ove regije.\nBroj pregleda članka : 878074


Vuletić: "Nema izgleda da u ovom momentu krene Turski tok – ne daju Amerikanci" | BL Portal\nNema izgleda da u ovom trenutku započne gradnja magistralnog gasovoda Turski tok kroz Srbiju jer “ne daju Amerikanci”, kaže Vojislav Vuletić.\nPredsjednik Skupštine Udruženja za gas u Srbiji Vojislav Vuletić je za Betu rekao da ne isključuje mogućnost da gradnja gasovoda kroz Srbiji počne za, možda šest mjeseci ili godinu dana, pod drugim uslovima.\nAgencija za energetiku Srbije (AERS) je rusko-srpskoj firmi Gastrans dozvolila gradnju gasovoda Turski tok, koji bi se priključio na bugarski kod Zaječara, a kod Horgoša produžio u Mađarsku sa pravom izuzeća od “trećeg energetskog paketa” po kome ne može biti isti vlasnik i gasa i cjevovoda, ali je zatražila mišljenje Energetske zajednice (EZ) koja ima dodatne zahtjeve i traži da se dozvoli i drugim snabdjevačima gasa da koriste dio kapaciteta gasovoda koji bi gradio Gastrans.\n“Ovog trenutka nema ništa od Turskog toka kroz Srbiju jer ne dozvoljava Amerika pošto nudi njen gas, proizveden iz škriljaca, koji bi se u Evropu dopremao u tečnom stanju”, rekao je Vuletić.\nOcijenio je da je zahtjev EZ da Srbija dozvoli pristup drugim snabdjevačima na pet tačaka, kod Zaječara, na mjestu ulaska iz Bugarske u Srbiju, kod Horgoša, mjestu izlaska iz Srbije i na još tri mjesta u Srbiji, “samo još veće zamagljivanje postavljenih uslova”.\nKroz svaki gasovod, kako je rekao, “ide gas onoga ko može da ga isporuči, a u ovom trenutku i za sljedećih deset godina to je Rusija”. “Govorim o obezbjeđivanju normalnih količina, a ne o količinama koje nosi tanker, a koji su Amerikanci dovezli u Poljsku ili neku drugu zemlju”, rekao je Vuletić.\nEvropa je prošle godine, prema njegovim riječima, potrošila 550 milijardi kubnih metara gasa i od te količine skoro 40 odsto je gas uvezen iz Rusije, 30 odstao nabavlja iz najvećih evropskih nalazišta u Norveškoj i Holandiji, a preostalih 30 odsto svaka zemlja obezbjeđuje iz sopstvenih izvora ili manjom kupovinom od trgovaca gasom.\nIstakao je da “u narednih deset godina teško da bilo ko može da zadovolji potrebe Evrope, osim Rusa, jer Međunarodna gasna unija predviđa da 2030. Evropa troši 750 milijardi kubika gasa”.\n“Tvrdnja da Amerikanci mogu da obezbijede gas za Evropu, proizvodeći ga iz škriljaca, je priča političara i neznalica”, rekao je Vuletić.\nProšle godine su, podsjetio je, Amerikanci zbog hladne zime posebno u Bostonu “uvezli gas iz Rusije da bi ogrijali svoje građane, što znači da ga nemaju dovoljno ni za sebe, već da samo hoće da onemoguće da Rusija puni njen budžet prodajom nafte i gasa i da sklone predsjednika Putina (Vladimira)”.\nNajveće gasno nalazište je, prema njegovim riječima, Južni fars u Iranu, prema granici sa Katarom odakle i Katar crpi gas.\n“Iran, Sirija i Irak su sklopili sporazum 2011. godine da grade Islamski gasovod, a istovremeno su Katar i Saudijska Arabija sklopili sporazum da grade Arapski gasovod koji bi snabdijevali Evropu gasom, ali su Amerikanci da bi to spriječili proglasili diktatorom sirijskog predsjednika Bašar el Asada, napravljena je revolucija i sve je stopirano”, rekao je Vuletić.\nAmerikanci, prema njegovim riječima, “guše svakog ko je uspješan da bi oni bili najuspješniji, pa su tako svojevremeno preko Borisova (Bojko), kada se spremao za izbore za predsjednika bugarske vlade zaustavili gasovod Južni tok koji je trebalo da ide i kroz Srbiju.\n“Amerikanci su mu rekli da neće pobijediti ako pusti da Južni tok prođe kroz Bugarsku da bi došao do Srbije”, rekao je Vuletić i dodao da je Borisov napravio Bugarskoj ogromnu štetu zbog izgubljenih prihoda koje je ta zemlja mogla da ima od tranzitne takse.\nAmerikanci i Evropa pod njihovim uticajem i sada, kako je rekao, “mogu da nađu nekog Borisova i stopiraju Turski tok kroz Srbiju”.\nDodao je da je EZ i za Srbiju mogla da napravi izuzeće i ne primijeni “treći enegetski paket” kao i za Transjadranski gasovod (TAP) koji će u Evropu dopremati gas iz Azerbejdžana, ali da je to neko spriječio.\nVuletić je upozorio da, kada početkom 2020. godine, istekne ugovor za tranzit gasa iz Rusije preko Ukrajine, Srbija neće imati dovoljno gasa. Rješenje se, prema njegovim riječima, ne može tražiti ni u dopremanju gasa preko gasovoda Sjeverni tok, jer bi zbog dužeg puta do Srbije i tranzitne takse bile visoke, a zbog toga i gas preskup.\nEvropa će, kako je rekao, izgraditi ne samo gasovod Sjeverni tok 2 kojim se gas iz Rusije doprema u Njemačku i na koji se ne odnosi “treći energetski paket” jer cjevovod prolazi međunarodnim vodama, nego će izgraditi i Sjeverni tok 3.\n“Da se Srbija graniči sa Rusijom mogla bi direktnim dogovorom sa tom državom i bez poštovanja evropske regulative da doprema gas u Srbiju, kao što je to sada uradila Turska, preko gasovoda Turski tok”, rekao je Vuletić.\nElektrokrajina: Planirana privremena isključenja za utorak 12. februar


Mihailo Ćirić vicešampionski u Sarajevu! - JUGPRESS\nMihailo Ćirić vicešampionski u Sarajevu!\nMihailo Ćirić oduševio je na Evropskom džudo openu održanom ovog vikenda u Sarajevu. U konkurenciji do 90 kilograma, srpski reprezentativac i član Kinezisa iz Niša okitio se srebrnom medaljom. Na takmičenju koje ulazi u bodovanje za Pariz 2024. učestvovao je 321 džudista sa četiri kontinenta, iz 26 država.\nNa putu do pobedničkog postolja Ćirić je bio bolji od Harisona Cazara (Australija), Belgijanca Nikolasa Dejakea, a zatim i Omera Ajdina iz Turske i to u meču koji je odlučivao o pobedniku grupe B.\nU polufinalu, Mihailo Ćirić bio je uspešniji od domaćeg džudiste Tonija Miletića koga je pobedio maksimalnim rezultatom 10:0. U meču koji je odlučivao o šampionu kategorije do 90 kilograma, bolji od srpskog reprezentativca bio je odlični džudista iz Nemačke Martin Matijas.\nKinezis su na ovom jakom takmičenju u kimonu reprezentacije predstavljali i Nemanja Milić (-60kg), Igor Vračar (+100kg) i Đorđe Stanojević (-81kg), a ekipu je vodio trener Filip Nurkić. Igor i Nemanja su svoj nastup završili u prvom kolu, dok je Đorđe nakon pobede nad Italijanom Nosom Madalonijem, u osmini finala zaustavljen od Belgijanca Abdula Malika Umajeva, koji je osvojio srebrnu medalju u kategoriji do 81kg.\n„Medalja koju je osvojio Mihailo je najveći uspeh niškog džudoa do sada, i veliki je podstrek za sve u ekipi. Pokazao je da naši mladi borci itekako imaju potencijala i da su spremni za vrhunske rezultate u seniorskoj konkurenciji. Osvojeni su i bodovi za olimpijsku rang listu, a naša najveća želja je da imamo predstavnika u Parizu na OI“, rekao je trener i član UO Kinezis profesor dr Nemanja Stanković.


aleksandra – Poslodavci-subotica.com\nSamit će biti održan na Novosadskom sajmu od 7. do 9. novembra 2018. godine sa konferencijskim i pratećim programom. U toku tri dana, posetiocima sajma će se predstaviti 150 kompanija iz preko 20 zemalja, biće realizovano 15 tematskih konferencija, saopšteno je iz kompanije Resenva Konsalting, koja je jedan od organizatora te manifestacije. Nastavi sa čitanjem „Internacionalni sajam Informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT) – SEE-IT-Samit“\nPravo učešća na Konkursu, kao podnosilac prijave predloga programa ima udruženje koje je upisano u Evidenciju udruženja i saveza udruženja za zaštitu potrošača koju vodi Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, čije je sedište u regionu za koji konkuriše i koje nema dug po osnovu javnih prihoda na dan podnošenja prijave predloga programa. Nastavi sa čitanjem „Javni konkurs za finansiranje programa od javnog interesa u oblasti zaštite potrošača za 2018. godinu“\nObaveštavamo Vas da je Pokrajinski sekretarijat raspisao Javni konkurs za dodelu bespovratnih podsticajnih sredstava za sufinansiranje realizacije projekata energetski održivih farmi.\nRok za podnošenje prijave je 18. jun 2018.godine. Nastavi sa čitanjem „Javni konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za sufinansiranje realizacije projekata primene solarne energije u poljoprivrednim gazdinstvima“


Renault Latitude Expression 2.0 16V\nBridgestone Potenza RE 050 A NO 265/35 R19\nNaslovna > Automobili > Audi > Predstavljen SQ5 sa 342 ks\nŽeneva bez Lamborghinija\nKombi „na steroidima“\nPredstavljen SQ5 sa 342 ks\nNa evropskom tržištu uskoro bi se trebao pojaviti model sa V6 TDI agregatom...\n> SQ5 stiže sa osvježenim branicima, maskom hladnjaka, ali i LED prednjim i zadnjim svjetlosnim jedinicama. Pored navedenog tu je i specijalna boja karoserije “Panterh” crna, kao i novi alu naplaci, veličine 20 inča. Kada je enterijer u pitanju, kupcima će na raspolaganju biti Nappa koža, sa detaljima od drveta i ugljenikovih vlakana, sjedišta su inače presvučena mješavinom kože i alkantare sa kontrasnim šavovima.\nPored benzinskog agregata ispod poklopca motora će se naći i najavljeni V6 TDI, radne zapremine 3 litra koji dolazi sa hibridnom tehnologijom i električnim kompresorom (EPC). Ovaj agregat je u stanju da postigne 342 ks i 700 Nm maksimalnog obrtnog momenta, dok je za prenos snage na sva četiri točka zadužen Tiptronic mjenjač sa osam stepeni prenosa. Automobil će do stotke stići za 5,1 s, dok elektronsko ograničenje brzine iznosi 250 km/h.\nDatum objave: 26/02/2019


Ekonomija EU ove godine manja za pet do deset odsto | Nova Ekonomija\nEvropski komesar za unutrašnje tržište i usluge Tijeri Breton izjavio je da EU ove godine čeka ekonomska kontrakcija između pet i deset odsto, javlja Rojters.\n"Od danas, mi u Evropskoj uniji smo na kursu recesije od pet do 10 odsto, što znači da je to oko 7 i po odsto. Ali to je danas, a ako se situacija ne popravi i budemo imali drugi talas pandemije, može biti gore. Sve zavisi od brzine ekonomskog oporavka. Još uvek smo usred pandemije i naučićemo da sa njom živimo nekoliko meseci", rekao je Breton.\nPotraga za sredstvima za oporavak ekonomije ponovo je pokrenula razdor između bogatijih severnih zemalja EU i zemalja članica na Mediteranu, koje je pandemija najviše pogodila.\nBreton je rekao da je optimista u vezi sa dogovorom lidera EU o detaljima hitnog fonda od hiljada milijardi evra, o kojem je postignut dogovor. On je rekao da su svote neophodne za pokretanje ekonomske aktivnosti toliko velike da će se na kraju svi dogovoriti oko detalja.\n"Nemačka nema ni prvi cent za finansiranje svog plana. Moraće da se zaduži. Isto važi i za Holandiju. I Francusku. Svima je potreban fond za hitan slučaj. I mislim da će se svi složiti, šefovi zemalja i vlade, da definišu detalje u vezi sa tim fondom. Idemo korak po korak, ali napredujemo", izjavio je Breton.\nZemlje u regionu dobijaju pomoć Evropske komisije, Srbija nije tražila\nECB želi banku za loše kredite evrozone\nČeška ubrzava otvaranje radnji, ublažava restrikcije


Valentino predstavlja novu kolekciju sa plemenitim ciljem - Lux Life luksuzni portal\nZa svoju Valentino jesen/zima 2020/21 kolekciju, slavni brend je predstavio #ValentinoEmpathy kampanju i liniju koja je kreirana za novi svet koji uključuje fizičko distanciranje. Oživljena od strane kreativnog direktora brenda, Pjerpaolo Pikolija, kampanja je istovremeno humanitarni projekat koji će donirati milion evra italijanskoj Lazzaro Spallanzani bolnici koja se nalazi u Rimu.\nOvaj specijalni projekat Pjerpaola Pikolija proslavlja društvo bez granica i kategorija, koje je zaista drugačije u odnosu na trenutne svetske okolnosti. Ujedno, iz ove ideologije potekla je i reklamna kampanja, snimana na lokacijama na kojima slavni umetnici žive sa svojim voljenima.\nNaomi Kembel, Liu Ven, Kristi Tarlington, Tali Lenoks, Gali, Leon Dame i drugi, učestvovaće u kampanji za novu kolekciju. Krajnji projekat će biti sasvim drugačija sezonska kampanja koja se sastoji od portreta, koje je fotografisao neko sa kim su modeli proveli vreme tokom karantina.\nValentino Garavani Atelier aksesoari će takođe biti deo ove kolekcije, uključujući i 03 Rose Edition tašne, koje su kreirane upotrebom ikoničnih couture tehnika, sa neverovatnom pažnjom posvećenom detaljima.


VRANjE Održana osma sednica Gradskog veća - InfoVranjske\nVRANjE Održana osma sednica Gradskog veća\nNa osmoj sednici Gradskog veća, kojom je predsedavao gradonačelnik Slobodan Milenković, razmatrana su Uputstva o pripremi predloga finansijskih planova za 2017. godinu kojima se nalaže korisnicima budžeta da pristupe intenzivnoj pripremi predloga planova i ispoštuju zakonom propisan rok do 1. septembra 2016. godine.\nNa osnovu pristiglih prijava po raspisanom javnom konkursu, doneta je odluka o izboru kandidata Dušana Aritonovića, diplomiranog pravnika, za načelnika GU Grada Vranja na period od pet godina.\nTakođe, razmatran je predlog Aleksandra Janjića, člana Gradskog veća, za sanaciju rečnog korita Vranjske reke u naselju ispod autoputa.\nSekretarijat za inspekcijske poslove i zaštitu životne sredine izdaće nalog Direkciji za razvoj i izgradnju Grada Vranja i JKP Komrad za rešavanje ovog dugogodišnjeg problema.\nUsled povećanog broja krupnih glodara, Grad Vranje predlaže svim relevantnim činiocima da preduzmu sve odgovarajuće mere radi zaštite lokalnog stanovništva od zaraznih bolesti.\nNa inicijativu Miroljuba Stankovića, člana Gradskog veća za zdravstvo, povodom zahteva meštana mesne zajednice Rataje, naloženo je Zdravstvenom centru da omogući bolji rad zdravstvene ambulante.\nGradsko veće podržalo je inicijativu Komesarijata za izbegla i interno raseljena lica čime će 30 socijalno ugroženih raseljenih porodica ostvariti pravo na novčanu pomoć u iznosu od 15.000 dinara.


Nezaposlenost u Srbiji se smanjuje, ko najlakše nalazi posao | ASNS\nNezaposlenost u Srbiji se smanjuje, ko najlakše nalazi posao\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović rekao je za RTS da je u ovom trenutku na evidenciji 622.000 nezaposlenih lica. Aktuelna stopa nezasposlenostio je 11,8 odsto, a svi indikatori na tržištu rada beleže pozitivne trendove, istakao je Martinović.\nMMF je u svom izvešataju početkom ovog meseca izneo prognozu da će stopa nezaposlenosti u 2017. godini u našoj zemlji biti 16 procenata, a da će naredne godine pasti na 15,6 odsto.\nIstovremeno, iz Nacionalne službe za zapošljavanje objavljeno je da je ta stopa 11,8 procenata. I jedni i drugi konstatuju da se broj nezaposlenih smanjuje.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, Zoran Martinović je rekao da se u ovom trenutku na njihovoj evidenciji nalazi 622.000 nezaposlenih lica i ako se to poredi sa istim periodom od prošle godine može se zaključiti da je došlo do smanjenja broja nezaposlenih, za oko devet odsto ili 55.000 lica na evidenciji.\n“Aktuelna stopa nezasposlenosti je 11,8 odsto, očekujemo da će do kraja godine godišnji prosek biti ispod prognoze MMF-a, jer prvi i drugi kvartal pokazuju da je stopa nezaposlenosti ispod 15 odsto ako gledamo godišnji prosek”, rekao je Martinović.\nS druge strane, kako kaže Martinović, beleži se povećan broj zapošljavanja. NSZ beleži broj lica koja su bila na evidenciji, a nakon toga su prijavljena na obavezno socijalno osiguranje.\nZa prvih devet meseci takvih slučajeva – prijava je oko 206.000 što je pozitivnije u odnosu na prošlu godinu za oko 2,4 odsto, rekao je Martinović.\n“Dakle, svi indikatori na tržištu rada beleže pozitivne trendove”, rekao je Martinović.\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje rekao je da je pojačana inspekcijaksa kontrola i dolazi do toga da se veliki broj lica koja su bila u neformalnoj zoni zapošljavaju, a anketna stopa nezaposlenosti je zabeležila da je u drugom kvartalu došlo do povećanja neformalnog zapošljavanja.\nKako kaže, nisu svi poslodavci revnosni da prijavljuju svoje zaposlene tako da je siva zona još dominantna.\nMartinović kaže da najlakše nalaze posao, za duži vremenski period, stručnjaci iz oblasti informacione tehnologije, inženjeri elektronike, mašinstva, građevine, lekari sa specijalizacijama, stručnjaci iz oblasti finansija, farmaceuti, kao i oni koji poseduju veštine i znanje – knjigovođe, računovođe, kuvari, pekari i ljudi kojim poseduju zanate iz oblasti građevinarstva – zidari, stolari.\n“Mi smo preko NSZ u ovoj godini na neki način obučili preko 5.000 nezapsolenih za različite vrste veština i onih kompetencija koji mogu podići sterpen zapošljivosti. Ali, imajući u vidu da je na našoj evidenciji više od 30 odsto lica koja su prvog i drugog stepena bez adekvatnog znanja i veština, sigurno je da moramo u narednoj godini nastaviti sa tim procesom i ovih dana je i priprema budžeta za narednu godinu”, rekao je Martinović.\nDirektor NSZ kaže da će zahtevati da se budžet za aktivne mere zapošljavanja uveća u odnosu na prethodne godine.\nIstiče da će biti veća mogućnost da se stimulišu one mere koje su usmerene ka teže zapošljivim kategorijama, a to su između ostalog, programi podrške poslodavcima, programi stručne prakse, programi za osobe sa invaliditetom, kao i složenije obuke iz oblasti informacionih tehnologija.\nIz gostovanja Zorana Martinovića u Dnevniku RTS-a video materijal možete pogledati na linku ispod


U PRIPREMI NOVI ZAKON O MALOLETNICIMA: Sudije i tužioci biće obavezni da za lakša krivična dela pokušaju da izbegnu suđenja maloletnicima i da primene neki od vaspitnih naloga. – Maksimum kazne maloletničkog zatvora povećava se sa 10 na 12 godina\nMinistarstvo pravde priprema novi zakon o maloletnicima, rečeno je na seminaru pravnika na Tari.\n– Kad maloletnik krene lošim putem, pred njim može da stoji dugačka kriminalna „karijera”, koja će mnogo koštati i državu i društvo. Veliki broj mladih prestupnika koji su dospeli pred sud izvršiće ponovo neko krivično delo, ali kod nas postoje pogrešni statistički podaci o stopi povrata. Navodi se da je ova stopa kod punoletnih lica 65 odsto, a kod maloletnika samo 15 odsto. To je statistička laž, jer većina maloletnika ponovo izvrši krivično delo kada postanu punoletni i tada se u statistici vode kao da su prvi put osuđivani kao punoletni. Upoređivanjem podataka došlo se do stope povrata maloletnika od čak 80 odsto, jer manji broj njih ponovi delo dok su još maloletni, a veći broj posle navršene osamnaeste godine – rekao je prof. dr Milan Škulić na okruglom stolu posvećenom novim rešenjima u radnoj verziji budućeg zakona.\nOvako visoka stopa povrata beleži se širom Evrope, ali mnoge zemlje danas mnogo ulažu u prevenciju maloletničke delinkvencije, za razliku od Srbije, rečeno je na okruglom stolu.\nMinistarstvo pravde formiralo je radnu grupu koja je napisala radnu verziju novog zakona, a prvo što je promenjeno jeste njegov naziv: zakon o maloletnim učiniocima krivičnih dela i zaštiti maloletnih lica u krivičnom postupku – umesto sadašnjeg naziva Zakon o maloletnim učiniocima krivičnih dela i krivičnopravnoj zaštiti maloletnih lica.\nRadna verzija zakona još nije objavljena na sajtu Ministarstva pravde, ali su članovi radne grupe za izradu novog zakona dr Dragan Obradović i dr Milan Škulić objasnili sudijama i tužiocima koje su najvažnije izmene u odnosu na sadašnji zakon.\nNovi zakon predviđa da se za lakša krivična dela, zaprećena kaznom zatvora do pet godina ili novčanom kaznom, ne pokreće krivični postupak, već da i javni tužioci i sudije odmah pokušaju s primenom vaspitnog naloga.\n– Pokušaj primene vaspitnog naloga u ovim slučajevima biće obavezan. Vaspitni nalozi predstavljaju odstupanje od sistema kažnjavanja i cilj im je da se kod određenih krivičnih dela uopšte ne ulazi u krivični postupak ukoliko maloletni izvršilac u potpunosti prizna krivično delo i prihvati da se, na primer, izvini oštećenom, da mu na neki način nadoknadi štetu ili da se podvrgne lečenju od alkoholizma, odnosno bolesti zavisnosti. Na taj način se izbegava ulazak u krivični postupak prema maloletnicima – objašnjava dr Dragan Obradović, sudija Višeg suda u Valjevu i trener iz oblasti maloletničkog pravosuđa na Pravosudnoj akademiji.\nTrenutno u Srbiji postoji tendencija povećanja primene vaspitnih naloga u postupcima pred javnim tužilaštvima, ali je to i dalje zanemarljiv broj.\n– U sudskoj praksi sada se uočava neravnomerna primena vaspitnih naloga u različitim delovima Srbije. Najviše se primenjuje na području Vojvodine, zahvaljujući sudijama Višeg suda u Novom Sadu, iako još nije donet pravilnik o primeni vaspitnih naloga – kaže sudija Obradović.\nPredviđena je i još jedna značajna novina – brisanje vaspitnih mera koje do sada, prema odredbama Krivičnog zakonika, nisu mogle da se brišu.\n– Važeća sudska praksa nije pronašla odgovarajuća rešenja u tom pogledu jer samo izvršioci krivičnih dela kojima je kao maloletnicima izrečena vaspitna mera nisu mogli da ostvare pravo da im se ta krivična sankcija izbriše, za razliku od svih ostalih, kojima je pod određenim uslovima mogla da se briše i kazna zatvora, odnosno maloletničkog zatvora – kaže dr Obradović.\nPodatke o izrečenim vaspitnim nalozima vodili bi sudovi i javna tužilaštva prema svojoj teritorijalnoj nadležnosti, a evidenciju i statistiku vaspitnih naloga za područje cele zemlje vodilo bi Ministarstvo pravde.\nJedna od značajnih novina biće i povećanje maksimuma kazne maloletničkog zatvora sa 10 na 12 godina. Ova kazna izriče se maloletnicima samo za najteža krivična dela, a to su zločini za koje je punoletnim licima zaprećena kazna zatvora od 30 do 40 godina, dakle teški oblici ubistva i razbojništva.\nProf dr Milan Škulić ističe da će veoma važne promene biti unete i u sam krivični postupak prema maloletnicima.\n– Sudiji se daje veći značaj jer će sud morati da bude mnogo više dokazno aktivan. Uloga suda je mnogo jača i teži se dokazivanju istine, za razliku od krivičnog postupka prema punoletnim licima, gde je uloga suda pasivna, dok se dokazivanje prepušta „dvoboju” između tužioca i okrivljenog. Bilo bi smešno očekivati da maloletnik od 15 godina predlaže dokaze, ispituje svedoke i bude ravnopravan s tužiocem – kaže dr Škulić.\nNovi zakon donosi i rešenja koja će u većoj meri zaštititi maloletne žrtve krivičnih dela, kao što je zabrana sugestivnih pitanja tokom unakrsnog ispitivanja. Takođe, radi se i na usavršavanju i specijalizaciji sudija i tužilaca koji će postupati samo u maloletničkim predmetima.


Tag: Zapadni Balkan - Radio Kontakt Plus\nvesti Kosovo: 203 novoinficiranih, 71 lice izlečeno od Covid-19 u prethodna 24h\nvesti Miran protest u Beogradu, u Nišu policiji ostavili zastavu i cveće\nvesti Nastavak dijaloga Beograda i Prištine sutra video konferencijom\nvesti NVO i mediji: Javnost mora biti obaveštena o epidemiološkoj situaciji u srpskim sredinama na Kosovu\nvesti "Situacija zabrinjavajuća, poštujte preporuke struke"\nvesti Zemaj: Nosite maske, ne terajte nas da proglasimo vanredno stanje\nvesti Produžen mandat EULEX-u na još godinu dana\nvesti Srbija: Još 12 osoba umrlo od posledica korona virusa, novoobolelih 345\nvesti Ambasada SAD, Apostolova i Abot osudili pretnje upućene Osmani\nvesti Hoti najavio uvođenje vanrednog stanja na Kosovu\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine i druga pitanja na Zapadnom Balkanu, Miroslav Lajčak, razgovarao je danas sa ambasadorima zemalja Zapadnog Balkana.\nFon Kramon Taubadel: O promeni granica na Z. Balkanu trebalo bi da odlučuje narod na referendumu\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo, Viola fon Kramon Taubadel, izjavila je da se Nemačka ne slaže sa idejom o promeni granice između Kosova i Srbije, dodajući da bi o promeni granica na Zapadnom Balkanu trebalo da odlučuje narod na referendumu.\nNa Balkanu nismo postigli potpuni mir i pomirenje\nPodsekretarka UN za politička pitanja i aktivnosti izgradnje mira Rozmari di Karlo izjavila je danas, na sednici Saveta bezbednosti posvećenoj 75. godišnjici završetka Drugog svetskog rata, da se mir i stabilnost u Evropi ne mogu smatrati garantovanim.\nVarhelji: Pandemija COVID-19 zacementirala veze EU sa Zapadnim Balkanom\nZajedno ćemo prevazići ovu krizu i iz nje izaći jači: pandemija COVID-19 jasno je potvrdila da je budućnost Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji, navodi evropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji.\nSamit EU - Zapadni Balkan: Isticanje uzajamne solidarnosti i saradnje\nČelnici Evropske unije i Zapadnog Balkana održaće danas prvi virtuelni samit, na kojem bi trebalo biti reči o borbi protiv korona virusa i evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana.\nSamit EU-Zapadni Balkan sutra putem video konferencije\nSastanak lidera članica Evropske unije i zemalja Zapadnog Balkana biće održan sutra, 6. maja, putem video konferencije zbog pandemije korona virusa, saopštilo je hrvatsko predsedništvo pri EU.


Početak izvoza srpskog voća i povrća u Bahrein planira se već u maju – Dnevni Magazin\nPočetak izvoza srpskog…\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je na otvaranju poslovnih susreta Srbija – Bahrein, koji su održani u Palati “Srbija”, da je naša zemlja otvorena za saradnju sa tom kraljevinom i da se nada da će srpski i bahreinski privrednici prepoznati odlične mogućnosti za razvoj poslovne saradnje i investicije.\nMinistar se zahvalio predstavnicima i privrednicima te arapske zemlje na poseti Srbiji i naglasio da je za potencijalne investitore važno da znaju da je naša zemlja potpisnica mnogobrojnih sporazuma koji znače pristup ogromnim tržištima.\n“Zakoni u Srbiji su usaglašeni sa propisima koji važe u EU. To daje dodatnu sigurnost vašim investicijama. S druge strane, mi još uvek nismo dobili članstvo u EU, ali imamo potpisane ugovore sa evropskom zajednicom, sa zemljama CEFTA, EFTA, kao i sa zemljama koje imaju članstvo u Evroazijskoj ekonomskoj uniji”, naveo je Mali.\nDodao je da Srbija, takođe, ima sporazume i sa Turskom. “To znači da investiranjem u Srbiju dobijate otvoreno tržište za milijardu ljudi širom sveta, gde možete da izvozite bez poreza, bez carinskih taksi. To je ogromna prednost Srbije, koju smo uspeli da učvrstimo prethodnih nekoliko godina”, naglasio je Mali.\nDodao je da je planirano zaključivanje više sporazuma sa Bahreinom, što će obema stranama pružiti više poverenja, sigurnosti, i otvoriti put kojim će se koračati u godinama koje dolaze.\nNapomenuo je da se kao i druge zemlje širom sveta i Srbija prethodnih 13, 14 meseci bori i za ekonomiju i za zdravlje građana, ali da su u našoj zemlji izbegnuti crni scenariji, koji su se dogodili u neuporedivo razvijenijim zemljama.\nPodvukao je da je srpska ekonomija stabilna, a stopa nezaposlenosti prošle godine niža u odnosu na 2019. godinu, kao i da je javni dug stabilan, ispod nivoa od 60 odsto, koliko propisuje Mastriht.\nMinistar je rekao da se istovremeno, pored borbe za ekonomiju, vodi bitka i za zdravlje ljudi.\nMali je objasnio da je po pitanju ekonomije, kao i po pitanju zdravstva, Srbija pokazala pokazala koliko je jaka i otporna.\n“Tako je BDP u 2020, godini pandemije i najgore ekonomske krize ikada, pao samo 1,1 odsto. Mi smo ostvarili jedan od najboljih rezultata u Evropi, i to pre svega zahvaljujući paketima pomoći koje je država obezbedila građanima i privredi. To nam je omogućilo da pokažemo, ne samo da je naša ekonomija otporna, već i da je srpska vlada uradila odličan posao da spasi ekonomiju zemlje. Pogledajte druge zemlje i pogledajte Srbiju, shvatićete da smo zaista uradili dobar posao”, rekao je Mali.\nForum početak poslovnih veza dve zemlje\nKalid Omar Mohamed el Romaihi, izvršni direktor Državnog investicionog fonda Bahreina rekao je da je impresioniran rezultatima koje je Srbija ostvarila u oblasti ekonomije.\n“Ovaj forum je početk poslovnih veza između Srbije i Bahreina. Investicioni forum na čijem sam čelu ima nameru da se širi, a posebno u poljoprivrednom sektoru gde vidim najveće mogućnost za saradnju naših zemlja”, naveo je izvršni direktor Državnog investicionog fonda Bahreina.\nBahrein više od dve trećine hrane uvozi, pa su izvozne šanse ogromne. Konkretno, zainteresovani su za naše teleće i jagnjeće meso, povrće, a od voća – jagode, maline, jabuke. Razmatra se i saradnja u oblasti odbrambene industrije, hotelijerstva i logistike.\nMihailo Vesović iz Privredne komore Srbije kaže da ne treba da zaboraviti ni na IT i telekomunikacione ekompanije s obzirom da je inovativnost ulaganja u IT jedn od stubova rzvoja Bahreina u narednom periodu i tu Srbija i te kako ima šta da ponudi kroz partnerstvo sa tima kompanijama.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije Branislav Nedimović rekao je da je to tržište koje može da kupi sve, njihovi ritejlovi su spremni i sada samo to mora logistički da se uveže.\n“Nama samo treba da plasiramo pošto će ići brodom, treba nam 10 do 12 dana da stignemo do luka oni su stavili na raspolaganje svoje luke, sada moramo to da uvežemo i da upakujemo kako treba”, naveo je Nedimović.\nCilj je povećati robnu razmenu dveju zemlja koja je sada tek 40 miliona dolara. Iz kompanije “VodaVoda ” koja od 2018. posluje na bahreinskom tržištu, savetuju privrednike kako ga i osvojiti. Kvalitet je uslov.\n“Tržište Bahreina je malo tržište međutim, ja uvek kažem kao jedan “šou rum” – mesto gde druga tržišta isto gledaju koji su ti proizvodi po kvalitetu”, naveo je Vojin Đorđević, vlasnik kompanije “Vodavoda”.\nZbog finasijskog potecijala i velikog broja klijenata za Bahrein kažu da je Švajcarska Bliskog i Srednjeg Istoka. Zato u Vladi računaju da ta zemlja može da bude centar za plasman srpske robe na to područje.\nMMF povećao prognozu rasta svetskog BDP-a na šest posto


Socijalni nemiri u Makedoniji - KONTRAPUNKT - - Socijalni nemiri u Makedoniji\nPetak, Decembar 19, 2008 - 09:56 AM NT - 1052 Reads Vesti sa fronta\nSocijalni nemiri u Makedoniji\nDistribucija električne energije u Makedoniji bila je žrtva neoliberalne politike takozvanih socijaldemokrata, pre nekoliko godina.Nacionalna distributivna kompanija prodana je austrijskom gigantu EVN, i od tada je počela brutalna politika naplaćivanja struje. Cena električne energije takođe je tada skočila - siromašna zemlja kao što je Makedonija među najskupljima je u Evropi po pitanju električne energije.\nDanas, ljudi koji ne mogu da si priušte plaćanje računa se isključuju od strane predstavnika EVN.U sredu, 17. decembra, oko 18:30h, započeli su spontani neredi u Kočanima, malom i siromašnom makedonskom gradu, zbog masovnih isključenja. Grupa od oko 200 ljudi, kojoj se kasnije pridružilo približno još toliko osoba, prvo je uspela u prebijanju policijskih snaga koje su obezbeđivale trafo stanicu. U napadu, trafo stanica je oštećena što je prouzrokovalo prekid u napajanju električnom energijom. Nakon toga, grupa se uputila ka lokalnom predstvništvu dobavljača električne energije (austrijski EVN) i počela je da baca kamenje na zgradu.Usledila je reakcija policije, u kojoj je uhapšeno šest protestanata. Četiri pandura su povređena.Ovo je samo početak. U drugim siromašnim regionima Makedonije, čitava sela ostaju bez struje zbog svojih dugovanja.Izvor: InfoshopPrevod: KONTRAPUNKT\tpermalink


Abazović se zahvalio Kini na donaciji 30.000 doza vakcina – Portal Danilovgrad\nAbazović se zahvalio…\nAbazović se zahvalio Kini na donaciji 30.000 doza vakcina\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović zahvalio se ambasadoru Kine u Crnoj Gori Liu Đinu na donaciji 30.000 doza vakcina koje će ta zemlja uputiti Crnoj Gori.\nKineski ambasador Liu Đin je 19. februara obavijestio Abazovića da će Kina donirati 30.000 doza vakcina.\nAmbasador Đin je kazao da je ova donacija još jedan od pokazatelja odlične bilateralne saradnje između dvije zemlje, te naveo da je ovaj čin samo pokazatelj naših tradicionalno dobrih odnosa, navodi se u saopštenju.\nPotpredsjednik Vlade je iskazao duboku zahvalnost ambasadoru Đinu i Kini na ovom činu solidarnosti i naveo da je ova donacija dokaz iskrenih odnosa između Crne Gore i Kine.Abazović je saopštio da će ova donacija značajno pomoći crnogorskom zdravstvenom sistemu u borbi protiv COVID 19.\n„Potpredsjednik Vlade je naveo da Vlada Crne Gore cijeni empatiju, nesebičnu podršku i razumijevanje Kine za građane Crne Gore u ovoj teškoj situaciji. Abazović je istakao da će se dobra saradnja između Crne Gore i Kine nastaviti u narednom periodu kroz jačanje bilateralnih odnosa između dvije zemlje“, saopšteno je iz Kabineta potpredsjednika Vlade.


Rusija prijeti raspoređivanjem raketnog sistema Iskander-M u Srbiji – OrizareNews\nRusija prijeti raspoređivanjem raketnog sistema Iskander-M u Srbiji\nNedavni razgovori predstavnika Rusije, SAD i NATO-a pokazali su nespremnost Zapada da promijeni svoju spoljnu politiku prema Moskvi, piše ruski portal topwar.ru.\n“Time je nedvosmisleno demonstrirano odbijanje ustupaka Rusiji, po tako osjetljivom pitanju za našu zemlju, kao što je uključivanje Ukrajine i Gruzije u NATO.\nIz Alijanse je saopšteno da to nije stvar bliske budućnosti, ali će nekom trenutku u budućnosti ovaj proces biti završen. To znači da će prije ili kasnije vojna infrastruktura NATO-a, uključujući i udarno ofanzivno oružje, biti raspoređena na teritoriji ovih država.\nKako je objasnio Putin, u tom slučaju vrijeme koje je potrebno da rakete stignu do Moskve će se smanjiti sa 10-15 na 7-10 minuta, a teritorija koja se na zapadu i jugozapadu usko graniči sa ruskom teritorijom biće ovladana vojno. Ovo će Alijansi dati značajnu taktičku prednost, stvarajući tako neprihvatljivu prijetnju po Rusiju od udarnih raketnih Sistema”, piše portal.\nMeđutim, naglašavaju, da Rusija može dati adekvatan odgovor na raspoređivanje ofanzivnog naoružanja duž perimetra svojih granica.\n“To bi moglo da bude razmještanje taktičkog raketnog sistema Iskander-M u Srbiji – u dubinama borbenih formacija NATO, koncentrisanih na jugoistočnom krilu Evrope. Ovaj raketni sistem deklarisanog dometa do 500 kilometara, ako bude raspoređen u Srbiji, sposoban je da drži na oku impresivne teritorije, ‘dopirući’ do zemalja tzv. Višegradske četvorke i evropske teritorije Turske (ako budu raspoređeni u južnoj Srbiji)”.\nIstovremeno, navode, ruski vojno-industrijski kompleks je u stanju da proizvede više verzija Iskander-M dugog dometa, što može značajno povećati zahvaćeno područje, šireći ga do Centralne i Zapadne Evrope, piše ovaj ruski portal.\nŠtaviše, jedna od najvećih američkih vojnih baza u Evropi, baza na Kosovu, navode, automatski će potpasti pod djelokrug.\nZa raspoređivanje ovih raketnih sistema na teritoriji Srbije potrebna je, kažu, načelna saglasnost Beograda.\n“To zahtijeva punu svijest lokalnih vlasti o beskorisnosti saradnje sa Zapadom, koji je već u potpunosti pokazao svoj diktat, uništavajući Jugoslaviju tokom bombardovanja 1999. Sada pokušavaju da dovedu prozapadne snage na vlast preko takozvanih eko-aktivista, čija je prozapadna orijentacija van svake sumnje. Prema riječima predsejdnika Srbije Aleksandra Vučića, ove aktiviste sponzorišu američke i evropske organizacije poput Maršalovog fonda”.\nMoguće je da u pozadini ovih događaja srpske vlasti shvate potrebu za još jačim zbližavanjem sa Rusijom. Štaviše, Moskva je već dokazala svoju sposobnost da brzo reaguje na krizne situacije u savezničkim državama brzim razmještanjem snaga CSTO (Organizacija Ugovora o kolektivnoj bezbjednosti) u Kazahstan.\nUz takvu podršku, Srbija bi mogla da krene na stabilan tok razvoja, pokrivena snažnom vojnom i političkom podrškom Moskve, uključujući i raketne sisteme Iskander-M.\nSpremnost za takvu vrstu saradnje trebalo bi da pokažu izbori zakazani u Srbiji 3. aprila, koji će pokazati ko će doći na vlast – konstruktivne snage zainteresovane za prosperitet zemlje, ili zapadne marionete, čiji je zadatak samo da ispunjavaju naloge stranih sponzora, zaključuje ruski portal.\nPrevious postTUTIN: NEPOZNATI DONATOR OSTAVIO NOVAC ISPOD KUR’ANA U DŽAMIJI\nNext postZastrašivanje i oduzimanje zemlje samo su dio diskriminacije Bošnjaka i Hrvata u RS-u


Promocije javnih poziva za realizaciju aktivnih mera zapošljavanja | RTK\nPromocije javnih poziva za realizaciju aktivnih mera zapošljavanja\nObjavljeno: subota, 16. mart 2019.\nNacionalna služba za zapošljavanje Filijala Kruševac, organizovala je prezentaciju javnih poziva za realizaciju aktivnih mera zapošljavanja u opštinama Varvarin, Ćićevac , Trstenik u kruševačkom Klubu privrednika i Regionalnoj privrednoj komori.\n-Promocije javnih poziva za realizaciju aktivnih mera zapošljavanja su bile izuzetno posećene, istakla je pr Nacionalne službe zapošljavanja Filijala Kruševac Ana Bacić.\nZa mesec dana podneto je 28 zahteva za program samozapošljavanja , preko 100 lica je prošlo obuku put do uspešnog preduzetnika, koja je i uslov za podnošenje zahteva.\nInače, Nacionalna služba za zapošljavanje- Filijala Kruševac u saradnji sa Regionalnom privrednom komorom i lokalnim samoupravama Rasinskog okruga, organizovala je promociju Javnih poziva i konkursa po opštinama Rasinskog okruga, ali u gradu Kruševcu, a cilj je realizacija Programa i mera aktivne politike zapošljavanja.\nPrethodno : RAZGOVOR S POVODOM: Vladimir Milosavljević direktor JKP „Vodovod“ Kruševac (kompletna emisija)\nSledeće : Iz Svetosavske bašte: Za susret sa Vaskrslim Gospodom, pripremamo se postom i molitvom


BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Nega kose cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za BioKap Nega kose, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml. Pre kupovine, podatke za BioKap Farba za kosu Delicato 5.34 med kestenjasta 140ml proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Petak, 17.9.2021 | Iz jedinica\nU kasarnama Vojske Srbije u Somboru, Valjevu i Leskovcu danas su održane svečanosti na kojima su vojničku zakletvu položili vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka generacije „septembar 2021“, kadeti Vojne akademije i Medicinskog fakulteta VMA, slušaoci Kursa za rezervne oficire, učenici Srednje stručne vojne škole i lica iz rezervnog sastava koja nisu služila vojni rok sa oružjem.\nIzgovarajući tekst zakletve pred zastavom Republike Srbije, 737 mladića i devojka obavezalo se da će čuvati i braniti nezavisnost, suverenost i teritorijalnu celovitost Republike Srbije.\nSvečanosti u Valjevu prisustvovao je načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, koji je čestitao položenu zakletvu i izrazio zadovoljstvo što je sistem odbrane bogatiji za više od 700 mladih ljudi spremnih da brane svoju otadzbinu, sugrađane i najviše vrednosti našeg društva.\nU obraćanju mladićima i devojkama koji su danas položili zakletvu, načelnik Generalštaba je naglasio da se ulažu veliki napori za dodatno unapređenje statusa i standarda svih pripadnika Vojske Srbije.\nGovoreći o značaju snažne vojske za stabilnost u državi i napredak celokupnog društva, general Mojsilović je rekao da Vojska Srbije svakodnevno jača svoje sposobnosti kako bi ostala snaga i faktor na koji se mora računati.\n— Republika Srbija se danas suočava sa složenim odnosima u sferi nacionalne, regionalne i globalne bezbednosti, koji zahtevaju visok nivo sposobnosti sistema odbrane i snaga bezbednosti za odgovor na sve izazove, rizike i pretnje po nacionalnu bezbednost. U svetlu tih izazova, mi, pripadnici Vojske Srbije, opremamo se, obučavamo i neprestano unapređujemo našu osposobljenost kako bismo odvratili potencijalne agresore i građanima Republike Srbije omogućili da bezbedni i u miru grade svoju budućnost. Za to imamo jasnu i nepodeljenu podršku vrhovnog komandanta Vojske Srbije i predsednika Republike Aleksandra Vučića, kao i Vlade Republike Srbije, zahvaljujući kojoj se poslednjih godina Vojska Srbije ubrzano oprema i jača svoje sposobnosti za realizaciju dodeljenih misija i zadataka, istakao je general Mojsilović.\n— Idemo putem koji su trasirali naši slavni preci i prethodnici, rešeni i nepokolebljivi da jačamo sposobnosti Vojske Srbije i izvršimo svaki zadatak koji pred nas postavi naša otadzbina, naša Srbija, zaključio je general Mojsilović.\nPolaganju zakletve u Leskovcu prisustvovao je zamenik načelnika Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Petar Cvetković, a u Somboru komandant Komande za obuku brigadni general Željko Petrović.\n21.10.2021 Nastavna poseta Mešovitoj artiljerijskoj brigadi\n14.10.2021 Poseta delegacije Komande združenih snaga NATO-a iz Napulja\n07.10.2021 Obilazak dela jedinica Centralne logističke baze\n04.10.2021 Poseta polaznika Generalštabnog usavršavanja Kopnenoj vojsci\n01.10.2021 Padobranski višeboj jedinica specijalne namene


DRŽAVNIČKI SUSRETI I AKTIVNOSTI PREDSJEDAVAJUĆEG PREDSJEDNIŠTVA BIH ŽELJKA KOMŠIĆ U NEW YORKU — Bosnjaci.Net\nDRŽAVNIČKI SUSRETI I AKTIVNOSTI PREDSJEDAVAJUĆEG PREDSJEDNIŠTVA BIH ŽELJKA KOMŠIĆ U NEW YORKU\nObjavljeno: 26. September 2019. 15:09:34\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić sastao se u New Yorku u odvojenim susretima sa Ernom Solberg, premijerkom Kraljevine Norveške, te sa Miroslavom Lajčakom, ministrom vanjskih poslova Slovačke Republike\nSagovornici su razgovarali o aktuelnoj političkoj situaciji, ocijenivši bilateralnu saradnju Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške dobrom. Istaknuta je i prijateljska povezanost dviju zemalja, s obzirom na činjenicu da u Norveškoj živi oko dvadeset hiljada ljudi porijeklom iz BiH, koji su dobro integrisani u norveško društvo.\nPredsjedavajući Komšić informisao je premijerku Solberg o aktuelnim dešavanjima u BiH. Govoreći o aktuelnim dešavanjima, predsjedavajući Komšić je kazao da postoje problemi sa Izbornim zakonom u Bosni i Hercegovini, ali i sa samim izbornim procesom u našoj zemlji. Istakao je da se to unutrašnje pitanje Bosne i Hercegovine da riješiti kroz pozitivan dijalog i dogovor.\n“Razgovarajući o dugogodišnjoj saradnji BiH i Kraljevine Norveške konstatovan je pozitivan ekonomski rezultat u vanjskotrgovinskoj razmjeni. Nažalost, rast ekonomije ne rješava do kraja pitanja političke stabilnosti u Bosni i Hercegovini”, kazao je predsjedavajući Komšić. Jedino rješenje za situaciju u kojoj se sada Bosna i Hercegovina nalazi jeste da postane članica NATO-a i Evropske unije, kao i za sve zemlje regije koje to još nisu.\nPremijerka Solberg kazala je da je regionalna stabilnost ključna za čitavu regiju, te se složila sa tim da je važno da sve zemlje regije budu članice NATO-a i Evropske unije. Premijerka Solberg je također naglasila da će Bosna i Hercegovina imati podršku Kraljevine Norveške na svom evroatlantskom putu.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić sastao se i sa Miroslavom Lajčakom, ministrom vanjskih poslova Slovačke Republike, na marginama 74. zasjedanja Generalne skupštine UN-a u New Yorku.\nSagovornici su razgovarali o bilateralnim odnosima Bosne i Hercegovine i Slovačke Republike, ocijenivši ih dobrim. Razmijenili su mišljenja o trenutnoj situaciji u Evropskoj uniji u svjetlu dešavanja oko Brexita. Razgovarano je o odnosu nove EU administracije prema proširenju na Zapadni Balkan, te u tom pogledu i o odnosu prema Bosni i Hercegovini, kao i o narednim koracima koje bi naša zemlja trebala poduzeti u skorijoj budućnosti.\nRadni ručak sa predstavnicima Američkog jevrejskog komiteta\n(AJC – Global Jewish Advocacy)\nPredsjedavajući Komšić informisao je Američki jevrejski komitet o trenutnoj političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini, kao i o mogućim rješenjima za probleme s kojima se susreće naša zemlja. Istakao je da je za budućnost Bosne i Hercegovine, ali i svih drugih zemalja regije, od velike važnosti članstvo u NATO-u i Evropskoj uniji.\nPredstavnike AJC-a je zanimalo pitanje regionalne stabilnosti, kao i mogućnosti i načini rješavanja trenutnih kriza u regiji. Sagovornici su razgovarali i o položaju jevrejske zajednice u BiH, a predstavnici AJC-a su se najviše interesovali o mogućnostima usvajanja zakonskih odredbi u našoj zemlji koje bi jasno definisale borbu protiv antisemitizma, te povrat imovine Jevrejskoj zajednici u BiH.\nAmerički jevrejski komitet je jedna od vodećih lobističkih organizacija u svijetu, s izrazitim uticajem na društveno-politička kretanja kroz svoje kontakte u različitim međunarodnim organizacijama i forumima, kao i u većem broju zemalja. U fokusu njihovih aktivnosti su borba protiv rastućeg antisemitizma i ekstremizma, te očuvanje prava i sloboda svih ljudi.


sofija vulicevic\t 08.06.2021. 11:21h 12:19h\nČuvena rečenica "Fali ti jedan papir" ide u istoriju. Aktiviranjem centralnog registra brže i efikasnije će se obavljati administrativni poslovi, a svi lični podaci građana nalaziće se na jednom mestu.\nZakazivanje termina i čekanje u redu za neki papir polako odlazi u prošlost, a definitivno će i uštedeti vreme građanima.\nCentralni registar obuhvatiće 13 službenih evidencija, koje su do sada bile raspoređene u 5 institucija, a svaka promena biće vidljiva u sistemu.\n- Državne institucije i lokalne samouprave same treba da razmenjuju te podatke, a ne građani da idu od šaltera do šaltera da prijavljuju neku promenu ili da nose neko uverenje. Sada kada imamo centralni registar stanovništva to će biti još lakše i još vidljivije da građani ne moraju da nose tu promenu od šaltera do šaltera već će to država da radi za građane - kaže Mihailo Jovanović, direktor e-Uprave.\nOno što raduje jeste podatak da nema više skupljanja pet dodatnih, da bi vam neka institucija izdala jedan objedinjeni papir.\nNa istom mestu je provera validnosti ličnih podataka, poreskih obaveza, evidencija socijalnog osiguranja,podaci iz dva ministarstva, katastra ali i lokalne administracije.\n- Sada su svi ti podaci građana na jednom mestu i bilo koja promena da se desi u vezi sa podacima građana mi automatski znamo da se ta promena desila. To nam omogućava da mnogo bvrže i efikasnije razvijamo dalje sisteme e uprave - navodi Jovanović.\nPodaci se ćuvaju po svim tehničkim standardima na najvišem nivou, a da biste pristupili registru neophodno je da se bezbedno prijavite preko portala e-Uprave.\ncentralni registar građanae-UpravaMihailo Jovanovićredovičekanje u redu


Ako vlada pristupi izradi regulatornog okvirav za produktnu berzu, da li je potreban još jedan zakon? Novi Zakon o tržištu kapitala sadrži odredbe kojima se uređuju različite vrste finansijskih instrumenata, uključujući neke kojima se može trgovati na nacionalnoj produktnoj berzi. Međutim, postoje mane ovog pristupa koje bi trebalo uzeti u obzir. Ako se donese odluka da se izradi novi zakon ili propisi konsoliduju u postojeći Zakon o tržištu kapitala, postavljaju se važna pravna i politička pitanja. Iz odgovora na njih može se videti kako se različite vrste regulative finansijskih tržišta razlikuju međusobno, kao i koji je efekat koji se namerava postići tim propisima. Na primer, po svojoj funkciji i svrsi, produktna berze razlikuje se od tržišta kapitala i duga. Regulativom produktnih berzi osigurava se utvrđivanje cena i upravljanje rizikom. Kod kapitalnih i dugovnih hartija od vrednosti, sa druge strane, reč je o formiranju i raspodeli kapitala. Obe vrste tržišta zahtevaju zaštitu za investitore i postojanje pravila o postupanju, ali im se konačni cilj razlikuje, te se stoga regulativa može usredsrediti na različita pitanja.\nPostoje tri glavne mogućnosti koje treba uzeti u obzir pri razmatranju opcija za regulativu produktne berze u Srbiji.\nPrva, koja je po svemu sudeći primenjena u novom Zakonu o tržištu kapitala, obuhvata konsolidovanje propisa o hartijama od vrednosti i derivatima u jedan set pravila i sa jednim regulatornim telom. Kod ovakvog pristupa, na primer, insajderska trgovina tretira se isto bez obzira da li do nje dolazi na tržištu hartija od vrednosti ili derivata. Kod drugog pristupa radi se o razdvajanu propisa na osnovu funkcije odnosno vrste finansijske transakcije. Prema tom pristupu, transakcije sa hartijama od vrednosti reguliše Komisija za hartije od vrednosti, dok se trgovina derivatima reguliše na drugom mestu, bez obzira na to da li se derivati odnose na hartije od vrednosti ili robu. Treći pristup takođe podrazumeva postojanje odvojenih regulatornih režima, ali se zasniva na prirodi transakcije, pa bi se njegovom primenom sve transakcije vezane za hartije od vrednosti stavile u nadležnost regulatornog tela za hartije od vrednosti, bez obzira na to da li se odnose na derivate.\nKonačni izbor pristupa predstavlja političku odluku koja se zasniva na perspektivi iz koje se posmatra ekonomsko obrazloženje regulative. Međutim, na konkretan izbor jedne od mogućnosti u Srbiji mogu uticati i drugi pragmatični faktori vezani za resurse, složenost integrisanja propisa o produktnom tržištu u postojeći Zakon o tržištu kapitala, kao i drugi činioci. Na kraju krajeva, moguće je da će pravo rešenje predstavljati kombinaciju ovih mogućnosti, gde će nadležnost imati i Komisija za hartije od vrednosti dok će sama produktna berza izgraditi svoje kapacitete i preuzeti određeni nivo odgovornosti za nadzor, dok će druga pitanja biti uređena posebnim zakonima i propisima.\nViše o ovoj temi možete saznati i iz članka Roberta Cverba (Robert Zwerb), savetnika USAID Projekta za bolje uslove poslovanja


"Postupkom vantelesne oplodnje u Specijalnoj bolnici Beograd godišnje u proseku 10 do 15 parova dobije blizance" – kaže prof. dr Slobodan R. Radulović i ističe da na to utiče činjenica da je uspešnost same oplodnje jajne ćelije sada čak 90%, pa to ostavlja mogućnost parovima da odluče da li će u organizam biti vraćen jedan, dva ili više embriona.\n"Lekari izbegavaju da u organizam žene vrate više od dva do tri embriona, jer su višeplodne trudnoće uvek rizičnije" kaže prof. dr Radulović i napominje da je manji broj parova koji zaista žele da dobiju blizance od onih koji zapravo strahuju od neuspeha pa se za vraćanje većeg broja embriona opredeljuju "za svaki slučaj".\nZbog toga je u pojedinim zemljama Evrope zakonski dozvoljeno da se u metericu "vrati" samo jedan embrion\nKod nas je uglavnom praksa da se ženama do 36. godine vrate dva, a starijima i tri embriona. "To naravno i\npre svega zavisi od stanja organizma jer se ne sme zaboraviti da je svaki čovek poseban. Zbog toga mi u Specijalnoj bolnici Beograd insistiramo na individualnom, holističkom pristupu" – kaže dr Radulović.


13 Okt 2014 - energyobserver - REKORDAN IZVOZ RUMUNSKE ELEKTRIČNE ENERGIJE\nIzvoz električne energije iz Rumunije od početka godine je dostigao rekordni nivo od 5 TWh, a tome su doprineli različiti faktori, među kojima su prolećne poplave koje su obuhvatile ozbiljno proizvodne kapacitete u susednim zemljama, smanjenje cene električne energije na berzi i najveću proizvodnju u Rumuniji ove godine, javlja rumunsko ekonomsko izdanje Ekonomika (economica.net).\nPrag od 5 TWh bio je prevaziđen u ponedeljak, 29. septembra, saopštio je direktor Nacionalne elektrodistributivne službe, Oktavian Lohan.\nTo je najveći izvoz električne energije u istoriji Rumunije. Prethodni pik (vrh) bio je 2008. godine, kada je Rumunija izvezla struju u obimu od 4,4 TWh. Prema obračunima rumunskih specijalista, na kraju godine Rumunija će izvesti oko 6,5 TWh električne energije pri prognoziranoj proizvodnji od 60 TWh, što znači da će to biti oko 12% od cele električne energije, proizvedene u Rumuniji, i ona će biti izvezena, ističe časopis Ekonomika.\nPrema ekspertima, za dobar razvoj proizvodnje izvoza električne energije doprineli su najviši protoci reka, ogroman doprinos tzv. „zelena“ energija u sistemu (4.000 MW instalisane snage u vetrenjačama i solarnim elektranama), pojeftinjenje energije, što je napravilo zemlju konkurentnom za izvoz i povećana potražnja energije u susednim zemljama, piše list Ekonomika.\nPredsednik Nacionalne komisije za energetsko regulisanje, Nikolae Havrilec, izjavio je da je Rumunija postala energetska sila u regionu, a ta tendencija će se nastaviti.\nOktvian Lohan iz Nacionalne elektrodistributivne službe je dodao da poplave, koje su pričinile velike štete u Srbiji, Bugarskoj i Mađarskoj, su u stvari pomogle Rumuniji.\n„Naši susedi su počeli da uvoze iz nužde: Srbija – oko 400 MWh, Mađarska – 1.500 MWh. Energija iz Rumunije je postala atraktivna, zato što je jeftina“, objasnioje Lohan.\nPrema njegovim rečima, Rumunija je sa najjeftinijom električnom energijom u Evropi, kako prema proizvodnim cenama, ako se obračunavaju srednjoročni planovi.\nPrema podacima rumunske kompanije „Transelektrika“, 29. septembra prosečna cena električne energije u Mađarskoj je bila 43,5 evra, u Slovačkoj 41,8 evra, u Češkoj 40,3 evra, a u Rumuniji 44,6 evra. Cena električne energije varira u različitim danima, a te varijacije mogu biti ponekad i od 10%, potencira ekonomski list. Rumunija ima balansirani energetski miks. Jedna trećina od proizvodnje se obezbeđuje u hidrocentralama, jedna trećina u termoelektranama, a ostatak je iz nuklearne energije i zelene energije. Stanovništvo konzumira godišnje oko 11 TWh iz najjeftinijih izvora energije – iz hidroelektrana i nuklearnih elektrana.


Dileme u vezi sa trećom dozom vakcine - ko bi trebalo da je primi, kada...\nVesti Autor:Dimitrije Đurić30. jul. 202119:2614 komentara\nIako je Stručni komitet za imunizaciju preporučio da građanima Srbije, koji su drugu dozu vakcine protiv koronavirusa primili pre najmanje šest meseci, bude data i treća doza proizvođača Fajzer ili Moderna, Krizni štab je treću dozu preporučio onim građanima koji imaju određena oboljenja. Ko bi zaista trebalo da po treći put zavrne rukav, bila je tema razgovara domaćih i svetskih stručnjaka na konferenciji u Beogradu.\nTreća doza je potrebna svima, ali kada – na to nemamo odgovor, kaže imunološkinja Emina Milošević.\n„A taj odgovor bismo mogli da dobijemo na osnovu kontinuirane analize podataka koje već imamo. U situaciji u kojoj se mi nalazimo, gde su pare uvek problem, ono što može da se uradi, a što sabira sve imunološke parametre u jednom, to je – da li je čovek oboleo ili nije oboleo, da li je pozitivno testiran ili nije pozitivno testiran, da li je bio asimptomatski li nije bio asimptomatski, a vakcinisan je, i na osnovu kretanja tih brojeva, mi ćemo imati bolju sliku stvari“, rekla je Milošević.\nOdgovor možda i nije toliko jednostavan, mogla da bi da bude sugestija epidemiologa Zorana Radovanovića.\n„Da je neko od nas u Kriznom štabu, isto tako bi morao da razmišlja na drugi način: koje su zalihe, ne vredi da mi obećamo treću dozu svima, a da nemamo dovoljno vakcina, s jedne strane. S druge strane, treba da se proceni i procenat ljudi, i to po kategorijama, koji bi pristao sad da zavrne rukav. U toj jednačini treba tražiti rešenje“, naveo je epidemiolog Radovanović.\nIli se treba ugledati na Veliku Britaniju, kaže anesteziolog Rade Panić. Prema njegovim rečima, Britanci su shvatili da je potrebno da imaju visok procenat vakcinisanih barem jednom dozom, nego određeni procenat vakcinisanih sa dve. Ali, ipak, dodaje…\n„Ova treća doza, apsolutno se stručno slažem sa profesorom i docentkinjom, ali smatram da je mnogo bitnije da imamo veći procenat obuhvaćenih regularno sa dve doze vakcine, a posebno kada bi imali podatke koji su faktički sakriveni od javnosti, samo tri čoveka u Batutu, po mojim informacijama, imaju sve podatke koji se tamo skupljaju, dakle, mogli bi da vidimo da li kod starijie populacije koja ja vakcinisana Sinofarmom, istraživanja rađena, antitela, govore da nije bio dobar odgovor na vakcinu, pa eventualno, tu razmišljati o trećoj dozi, za početak“, smatra Panić.\nIzvor : FoNet/MC\nPreciznog odgovora nema, kaže i doktor Džastin Stebing, profesor sa Imperial koledža u Londonu, koji je učestvovao u razvijanju vakcine AstraZeneka.\n„Možda stariji ljudi i oni koji su najranjijviji i najugroženiji, možda bi trebalo da dobiju vakcinu svake godine. Kad je u pitanju druga populacija, mlađi, možda bi trebalo da dobiju vakcinu svake druge-treće godine. Još uvek nemamo tačne podatke o tome“, navodi Stebing.\nU Srbiji je, inače, prvu dozu vakcine do sada primilo oko 2,6 miliona građana, a dva doze primilo je, odnosno potpuno je vakcinisano 2,5 miliona, što je nedovoljno da bi se sprečilo dalje širanje bolesti, pa je prognoza ovakva.\n„Do kraja sledećeg meseca ili tamo u prvoj polovini septembra, prebacićemo broj od preko 1.000 novozaraženih dnevno“, smatra Radovanović.\nepidemijakoronavirusRade PanićvakcinavakcinacijaZoran Radovanović


Tag: jelica antelj\n10.03.2021 u 22:00\nPobuna malih privrednika protiv velikih trgovaca\nI u Srbiji poput drugih država EU sve više raste jaz između malih i velikih trgovaca robe, koji na tržištu imaju drugačiji tretman prilikom mera restrikcije zbog kovida 19. Na ovu sve očigledniju prednost trgovinskih lanaca nedavno je ukazalo Udruženje „Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije”. Povodom mera ograničenja proteklog vikenda, a koje bi mogle da ostanu na snazi i u narednom periodu, ovo udruženje saopštilo je da veliki lanci supermarketa pod izgovorom prodaje prehrane izigravaju uredbu i prodaju robu svih vrsta, čime neosnovano stiču korist na štetu onih koji su merama onemogućeni da rade. – Apsurdno je što su gužve baš u velikim trgovinama koje neometano rade, a ne u malim radnjama koje odgovorno sprovode sve epidemijske mere u vidu ograničenja broja osoba, nošenja\n08.03.2021 u 22:00\nLjudi žele da putuju više nego ikada\nDa li ćemo ove godine otići na more ili bilo kakav odmor, pitanje je koje se postavlja verovatno na svakoj tački planete. Ne samo zbog toga što je prošla godina bila najgora u istoriji turizma i što je ovaj sektor, zbog restrikcija izazvanih pandemijom, izgubio 1.300 milijardi dolara, nego što je ova zdravstvena kriza potrajala, a i dalje je neizvesno šta će nam doneti u budućnosti. Prema podacima Svetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija, na turističkim destinacijama širom sveta u prošloj godini je bilo milijardu manje međunarodnih dolazaka u odnosu na 2019. Da li se uopšte može očekivati vraćanje poverenja potrošača i da li će putovanja izgledati onako kako smo ranije navikli. Najnovija anketa panela stručnjaka ove organizacije pokazala je da su očekivanja za ovu turističku godinu\n05.03.2021 u 21:51\nDa li na srpsko tržište stiže drugorazredna roba\nMada je tema o različitom kvalitetu proizvoda za istok i zapad Evropske unije aktuelna već godinama, u Srbiji nikada nisu urađene analize koje bi pokazale kakvo je stanje na našem tržištu. Na ovo je juče upozorila Nacionalna organizacija potrošača Srbije ( NOPS), ističući da analiza nema, već da samo postoje nagađanja i subjektivne ocene kupaca. – Multinacionalne kompanije se već godinama pravdaju da kupci u različitim zemljama imaju i različite navike. To je najveća zloupotreba, kada je reč o kvalitetu proizvoda – kaže Goran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača ( NOPS). Analize se, kaže, ne sprovode, jer potrošačke organizacije nemaju dovoljno novca, a za takva istraživanja su potrebna i velika sredstva. Ali nije, dodaje, samo novac problem. – Kada smo pre\n03.03.2021 u 22:00\nUz kupovinu uređaja i deset godina prava na popravku\nProizvođači bele tehnike našli su se od 1. marta pred ogromnim izazovom – kako bi produžili vek trajanja uređajima, ne samo da će voditi računa o potrošnji energije, nego će morati da obezbede i rezervne delove tokom minimum deset godina od dana proizvodnje. Nova pravila u okviru Direktive o ekološkom dizajnu tako će, planirano je, produžiti „život” uređajima poput mašina za veš i frižidera, ali ne i računara, pametnih telefona i malih kućnih aparata. Istraživanja su pokazala da, ako bi mašine za veš bile korišćene u Evropi samo godinu duže nego sada, to bi imalo isti pozitivan učinak na klimu kao da na putevima ima 133.000 automobila manje. Ovo je veliki izazov i udarac za industriju koja je navikla da potrošači čak i funkcionalne uređaje rado menjaju novim modelima, što je dramatično\n01.03.2021 u 22:00\nMenjaju se evropski propisi o označavanju hrane\nEvropska unija planira uvođenje izmene u načinu označavanja porekla prehrambenih proizvoda kako bi taj podatak bio transparentniji i kako bi potrošači imali dovoljno informacija o proizvodu koji kupuju. Članovi Odbora za unutrašnje tržište i zaštitu potrošača pri Evropskom parlamentu na poslednjem sastanku, u raspravi o ovom predlogu, koji je deo strategije EU „Od polja do stola”, ocenili su da je kvalitet hrane predugo bio prepušten uglavnom tržišnim interesima, što je naštetilo kvalitetu proizvoda, a time i kupcima. Kako je na ovom sastanku izjavila Biljana Borzan, članica ovog odbora, građani imaju pravo da znaju sve o hrani koju kupuju i jedu. Ona je objasnila da strategija predviđa izmene u označavanju porekla hrane, jer se na tržištu nalaze brojni proizvodi koji se reklamiraju i\n24.02.2021 u 22:00\nOnlajn trgovina nastaviće da raste i posle pandemije\nStručnjaci tvrde da će se i posle završetka pandemije kupci teško vraćati klasičnim navikama, te se očekuje da će mnogi koji su u ovim vremenima počeli da kupuju preko interneta ostati verni onlajn nabavci. Međunarodna analitička kompanija „Global data” saopštila je nedavno da predviđa da će se i u budućnosti čak 40 odsto odeće i obuće i dalje prodavati preko interneta, što je značajno više nego pre početka ove zdravstvene krize. To znači da će mnogi trgovci zatvoriti radnje ako se ovakav trend nastavi, što se već sada može primetiti i u većim gradovima u našoj zemlji. „Global data” predviđa da će u kratkom periodu mnogi prodajni prostori ostati prazni, oni koji su u vlasništvu promeniće namenu, a čak i velike modne kuće povlače se iz tradicionalne prodaje i šire posao preko\n19.02.2021 u 17:27\nHoće li banke vraćati naplaćene provizije za stambene kredite\nVest da je Vrhovni kasacioni sud doneo rešenje kojim se odbija revizija banke i potvrđuje nezakonitost naplate premije osiguranja kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK), ponovo je skrenula pažnju javnosti na ovu temu. Posebno kada se zna da su se mesecima gomilale pravosnažne presude viših sudova po kojima su banke dužne da vrate klijentima naplaćenu proviziju za osiguranje kod NKOSK-a. Na rešenje koje je objavilo udruženje „Efektiva” reagovalo je i Udruženje banaka Srbije. Osim što su podsetili da je ovo osiguranje u skladu sa zakonom iz 2004. godine i da je potvrđeno odlukama NBS, Udruženje banaka je pokretanje ove teme nazvalo „novom kampanjom koja je iz određenih interesnih grupa pokrenuta protiv banaka, odnosno protiv NKOSK-a”. Podsetili su takođe da je država ovo\nNa prevaru do odmora na Kanarskim ostrvima\nStomatolozi sa Kanarskih ostrva poslednjih nedelja primili su na stotine rezervacija pacijenata iz Irske koji su zakazali preglede, ali se ipak nisu pojavili. Reč je , ispostavilo se, samo o izgovorima kako bi zaobišli stroga pravila u svojoj zemlji i dobili priliku da otputuju na odmor u inostranstvo. Irska je, naime, od sredine decembra zbog povećanog broja zaraženih virusom korona, uvela pravilo da njihovi građani ne mogu da putuju u druge zemlje, ukoliko nemaju opravdan poslovni, porodični ili medicinski razlog. Prema podacima irskog nacionalnog imigracionog biroa, oko trećine putnika, na primer, izjavilo je da putuje na Tenerife zbog osnovnih medicinskih razloga i tom prilikom priložilo potvrdu o zakazanom stomatološkom pregledu. Neki su čak prijavili i „pratnju” koja je dozvoljena u\n15.02.2021 u 17:09\nEvropski žig geografskog porekla i za proizvode iz Srbije\nNi u godini pandemije zemlje Evropske unije nisu prestale da rade na registraciji proizvoda s geografskim poreklom u zajedničku evropsku bazu. To je još jedan pokazatelj da hrana s posebnom oznakom donosi veći profit proizvođačima ali i tim zemljama. Samo u 2020. u poseban registar EU upisano je više od 30 proizvoda s geografskim poreklom, od čega je Hrvatska uspela da se izbori za žig čak četiri lokalna proizvoda, a poslednji je rudarska greblica – autohtoni slani kolač. Italija je dobila geografsku oznaku za 11 proizvoda a prilično aktivne u ovom poslu bile su i Grčka i Kipar. Kako je za „Politiku” rečeno u Ministarstvu poljoprivrede, Srbija, koja do sada nije upisala nijedan proizvod na nivou unije, konkurisaće u trećem kvartalu ove godine za tri proizvoda, ubrzo po usvajanju\n10.02.2021 u 22:00\nKalorijska tablica i na alkoholnim pićima\nNajveće evropsko potrošačko udruženje (BEUC) smatra da je važno obezbediti pravi izbor zdrave hrane za građane, posebno u prevenciji najtežih oboljenja, poput kancera. Kako je objavljeno pre nekoliko dana, Evropska komisija već je s tim u vezi pokrenula niz mera koje će morati budu sprovedene do 2022. godine. Jedna od njih je označavanje alkoholnih pića. Taj predlog podrazumeva obavezno isticanje sastojaka i njihove kalorijske vrednosti. Do 2022. EK takođe namerava da natera proizvođače i emitere da maksimalno smanje reklamiranje nezdrave hrane, posebno one koja privlači najmlađe. Iako je i do sada bilo takvih pokušaja, proizvođači su često pokušavali da se ogluše o takve sugestije zbog profita i nalazili su načine da proizvode reklamiraju. Koliko je zdrava hrana dobila na\n15.06.2021 u 14:16\nHrvatska najgora po percepciji korupcije u EU\n15.06.2021 u 14:12\nLokalne takse šarenolike, moraju biti transparentne\n15.06.2021 u 14:07\nNemački investitori pozitivno ocenjuju privrednu klimu u SRB\n15.06.2021 u 13:55\nKurti: Razgovor bio konstruktivan dali smo četiri predloga\n15.06.2021 u 13:53\nVlada traži agremene iako kandidati za ambasadore nemaju saglasnost Đukanovića


Evropa i svet uplašeni su zbog virusa koji se najpre pojavio u Kini, a zatim i proširio prema ostatku Azije, SAD-u i Evropi. Prvi slučaj smrtonosnog koronavirusa zabeležen je u gradu Vuhan, a upravo tu je košarkaška reprezentacija Srbije igrala mečeve Svetskog prvenstva 2019. godine.\nZa samo nekoliko meseci grad je doživeo ogromnu promenu. Od domaćinstva utakmica Mundobasketa u septembru, do karantina u kojem se stanovnici nalaze.\nKosarkaska dvorana Vuhan\nJoš u septembru, Jokić, Bogdanović, Bjelica i kompanija vodili su bitke za plasman u četrvtfinale Svetskog prvenstva.\nNakon što su takmičenje počeli u Fošanu, gde su "Orlovi" odigrali utakmice grupe D, protiv Angole, Filipina i Italije, ekipa koju je tada predvodio Aleksandar Đorđević, preselila se u Vuhan gde su protivnici bili Portoriko i Španija.\nNajpre su Portorikanci, 6. septembra oduvani sa parketa - 90:47, da bi dva dana kasnije rezultatom 69:81, selekcija Španije nanela "orlovima" prvi poraz na turniru. A, posle prvog, stigao je i drugi, samo što je on bio mnogo bolniji za "orlove".\nDetalj sa utakmica iz Vuhana\nSrbija je u četvrtfinalu poražena od Argentina sa 97:87, u Donguanu, a do kraja Svetskog prvenstva igrala je za što peto mesto još u Pekingu, a Vuhan...\nGrad od 11.000.000 stanovnika, gotovo da je odsečen od ostatka sveta, pošto su vlasti sprovele mere za sprečavanje daljeg širenja virusa.\nU četvrtak od 10 sati sav saobraćaj je obustavljen, zatvoren je aerodorom, kao i železnička stanica. Otkazane su i javne aktivnosti, a gradonačelnik je pozvao stanovnike da ne napuštaju grad, a turiste da ga izbegavaju.\nOtvorena je SEZONA LOVA na doktora Kona


Sedam načina na koji vas kuća može razboleti (2) - Penzin\nPočetna Magazin Godine Dom i stanovanje Sedam načina na koji vas kuća može razboleti (2)\n„Ceo koncept zagađivača u kući je prilično nov“, kaže Džefri Mej, stručnjak za opasnosti od buđi i od drugih zagađivača u domu. „Dugo smo se fokusirali na to što se dešava sa našim životnim okruženjem van naših domova. Ali poslednjih desetak godina, shvatili smo da nas i ono čime smo okruženi u kući, može razboleti.“\nSerijal Sedam načina na koji vas kuća može razboleti\nIako verovatno redovno čistite frižider, da li se setite da očistite deo gde se skuplja otopljeni led? „No frost“ frižideri, koji su danas veoma rasprostranjeni, poseduju deo u kome se led topi na svaka četiri sata. Voda koja, kao rezultat toga, kaplje u posudu, isparava pomoću toplog vazduha koji proizvodi kompresor frižidera. Ali ako je ta posuda puna prašine, vaš frižider je izduvava u vaš dom. Takođe, ako nije čišćena, ta posuda sadrži najverovatnije i buđ jer u nju pada i sve ono što se u frižideru prospe. Noviji tipovi frižidera uglavnom nemaju klasičnu posudu ispod, već iza frižidera, gde ih je potrebno redovno čistiti.\nAparat bez koje ni jedan dom ne može, koji nam se preporučuje kao uništavač alergena, zapravo može da ih raspršuje po vazduhu. „Najbolji usisivači imaju HEPA filter“, tvrdi Mej. HEPA je skraćenica za „High Efficiency Particulate Air“ (visokoefikasno prečišćivač čestica u vazduhu). Filtrira se više od 90 odsto čestica u vazduhu. „Neki brendovi se hvale da imaju filtere slične HEPA“, objašnjava Mej, „ali oni ne pomažu zato što kada usisavate, mašina usisava vazduh i onda filtrira prašinu i izbacuje vazduh. Ali ako filter ne skuplja zaista prašinu, samo ćete raspršivati čestice prašine u vazduh.“\n7. Proizvodi za čišćenje\nProizvodi koje kupujete već godinama, mogu da izazovu iritacije očiju, glavobolje, probleme sa disanjem i, što je najgore, mogu biti kancerogeni. Povrh toga, mnogi ljudi čiste pomoću njih, ali ne preduzimaju potrebne mere da se zaštite od njihovog štetnog uticaja. Kada čistite kuću sa proizvodima punim hemikalija, obavezno nosite rukavice i NIKAKO ne koristite više nego što je preporučeno na etiketi (ako možete da je pročitate).\nTags:alergijeastmabuđčestice prašinečišćenječišćenje frižideradomglavoboljagljivicekancerogena sredstva za čišćenjekućamikrobiplesanstanovanjeusisivač\nPovelja o pravima zaposlenih u domaćinstvima