Vučić: Kupovinom oružja Srbija nije prekršila nijedan sporazum (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 29.12.2021 21:50 > 29.12 22:12\nVučić: Kupovinom oružja Srbija nije prekršila nijedan sporazum (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da naoružavanjem vojske Srbija nije prekršila nijedan sporazum jer "najvećim delom kupuje defanzivno oružje i orudje".\nVučić je na konferenciji za novinare u Palati Srbija rekao da kada se kupuje oružje za protiv-vazdušnu odbranu "ne ugrožavate ničiji drugi prostor, samo štitite svoj".\n"Mi time odvraćajuće delujemo na svakoga ko bi pomislio da ugrozi našu zemlju. Vojska Srbije će u skladu sa svim medjunarodnim propisima i regionalnim sporazumima nastaviti da jača. Mi nismo pretnja nikome ali našim snaženjem ograničavamo pretnju po nas", rekao je Vučić.\nVučić je na pitanje novinara da prokomentariše kritike američkog ambasadora Entonija Godfrija povodom naoružavanja rekao da ga je "ta izjava iznenadila", kao i da su sve zemlje u okruženju, osim Bosne i Hercegovine, u NATO-u i da se sve naoružavaju.\nVučić: U toku pisanje optužnog akta zbog prisluškivanja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je večeras rekao da ne zna ni za jedan pokušaj atentata na njega i da je za njegovo prisluškivanje u toku pisanje optužnog akta.\nVučić je nazvao "uobičajnim frazama" i "političkim traktatom" stavove o najavljenim atentatima na njega, odlasku na poligraf i prisluškivanju, crnim listama SAD kao i ministru Siniši Malom.\nOn je tokom godišnjeg obraćanja javnosti rekao da se takve fraze čuju "svakoga danas", te ukazao na njihovu političku pozadinu, i u novinarskom pitanju.\nRekao je da ne zna ni za jedan pokušaj atentata na njega i naveo da je posao nadležnih službi da se time bave.\n"Da li su neki znali, bezbednosne službe....pa njihov je posao da to spreče, Ne znam šta je vas pogodilo, to što nije uspeo atentat, ili je nekome podizan rejting", rekao je Vučić.\nOn je naveo da je" u toku pisanje optužnog akta" u vezi onih kojisu ga prisluškivali, te naglasio da će svi koji su učestvovala u tome snositi krivično pravnu odgovornost.\nOcenio je da je Mali najbolji ministar finansija u regionu, da odlično radi svoj posao i da je izuzetno stručan.\nVučić je rekao da je uvek spremna da ode na poligraf ali da, kako je kazao, ne zna zašto ga ne zovu.\n"Na poligrafu bio, a ako pozovete ove što su uništili zemlju, niko od njih neće", rekao je on.\nPrema njegovim rečima, pošto predstavnici bivše vlasti ne odu na poligraf, onda po televizijama koje su im naklonjene idu teorije da poligraf nije važan.\nOdbacio je kritike da je skupština Srbije jednostranačka jer u njoj nema dela opozicije koja je bojkotovala prethodne izbore.\nPodsetio je na stavove aktulenog poslanika Šaipa Kamberija, koji zastupa Albance iz Preševa, Medvedja i Bujanovca.\nVučić je, stavove o manipulaciji vlasti sa brojem mrtvih tokom pandemije kovida, nazvao najbestidnijim optužbama.\n"Uradili smo sve što smo mogli da zaštitmo ljude od kovida...a svaka smrt u bolnici je konstatovana",rekao je on.\nNaveo je i da antivakseri imaju podršku "tajkunskim medija" kao i nekih koji im se , kako je ukazao "dodvoravaju i podržavaju upad u Skupštinu".\nOptužio je deo opozcije da uvek sve u Srbiji pokušava da predstavi na najgori način.\nPozvao medije da uporede njegove ili ocene Malog sa ocenama potpredsednice Stranke slobode i pravde (SSP) Marinike Tepić i potpredesednika Narodne stranke Miroslava Aleksića.\nU istom kontekstu je naveo i lidera SSP Dragan Djilasa.\n"Uvek ti najgori sebe predstavljaju kao najbolje, a one koji su neuporedivo bolji predstavljaju kao najlošije" rekao je on.\nNa pitanje o crnim listama SAD i ljudima koji su na njima, Vučić je rekao da svako ko ima neko saznanje treba da podnese krivičnu prijavu.\nVučić, koji je i predsednik Srpske napredne stranke (SNS) je rekao da ta stranka neće postati Demokratska stranka iz koje su, kako je naveo, izbacivani svi oni koji su rekli nešto drugo, od važećeg stava.\nVučić ponosan na borbu protiv kovida, auto puteve i spremnost vlasti na razgovor\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je ponosan na borbu države protiv korona virusa kao i na izgradnju puteva i infratrukture.\nVučič je, tokom novogodišnjeg obraćanja javnosti, u treću stvar na koju je ponosan ubrojao i to što je vlast bila spremna da razgovara sa ljudima i da, kako je ukazao, čuje kritike na svoj račun.\n" Izgradili smo tri bolnice, obezbedili vakcine najbrže u Evropi, obezbedili sve lekove proizvodene u SAD", rekao je on.\nNaglasio je ida je Srbija obezbedila i novi lek protiv kovida, koji je, kako je naglasio, spasava živote.\nPrema njegovim rečim,druga stvar na koju je ponosan je izgradnja infrastrukture, auto-puteva, pruga....\n"Ponosan sam što smo nakon mnogo godina na vlasti imali snage da pokažemo da želimo da razgovaramo sa ljudima, da čujemo njihove kritike i da na njih odgovorimo", rekao je Vučić\nNapomenuo je da je duža lista stvari sa kojim nije zadovoljan.\n"Meni je ovo lično bila teška godina, bez bilo kakvog odmora, ali kad pogledate rezultat, vidite stopu bruto društvenog proizvoda, taj rezultat pokazuje sve", rekao je on.\nVučić: Uvoze se dodatne količine gasa sa Zapada, ne iz Rusije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da se uvoze dodatne količine gasa sa Zapada, a ne iz Rusije, ali da očekuje da će se sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom dogovoriti o uvozu dodatnih količina iz te zemlje.\nOn je, obraćajući se medijima, na godišnjoj konferenciji, rekao da se ne uvoze iste količine gasa svaki dan, već zavisno od potreba "dva miliona kubnih metra, pet miliona kubnih metara".\n"Uvoz zavisi od dana do dana, nisam siguran da su pametno planirane količine gasa 2020. i 2021. godine, ali bi veće ugovorene količine morale da se plate jer nemamo skladišta da ih preuzmemo", rekao je Vučić i dodao da nije lako proceniti.\nDodao je da veruje da će od 1. janura biti rešeno pitanje uvoza dodatnih količina gasa, nakon razgovora sa Putinom da je najvažnije da se potpiše dugoročni ugovor za uvoz gasa iz Rusije, nakon isteka aktuelnog ugovora koji je produžen do juna sledeće godine i po kome se gas plaća 270 dolara za 1.000 kubnih metra.\nVučić je rekao da ruska kompanija Gasprom upumpava gas u svoj deo skladišta u Banatskom dvoru i da sada ima oko 240 miliona kubnih metra i da veruje da će dodatne količine Srbiji biti dodeljene iz tog skladišta jer je to najjeftinije.\nPrema njegovim rečima razmatra se mogućnost otvaranja novog skladišta gasa u Itebeju.\nOn je rekao da energetska situacija nije laka i da je posebno zabrinut za period od druge polovine januara, ali da "ljudi nisu osetili nikakvu krizu niti će je osetiti, osim 1,6 odsto domaćinstava kome je struja bila isključena više od 24 sata kada je bio kolaps na termoelktrani "Nikola Tesla" u Obrenovcu.\n"Nama je svi dest blokova u termoelektranama u punom kapacitetu, lažem kad kažem u punom kapacitetu jer nije puna snaga, ali su svi deset uključeni, funkcionišu. Kada imamo problem sa mlinom u jednom bloku ili sa požarom u mašini odmah se to posmatra kataklizmično, a mi to pervazidjemo za deset -15 sati i sve bude u sistemu ili kako energetičari kažu na mreži", rekao je Vučić.\nVučić: Srbija će po pitanju Kosova ostati faktor stabilnosti\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je za njega "porazno" što vlasti iz Prištine nisu dozvolile ulazak na Kosovo predsedniku Komisije za nestala lica Veljku Odaloviću i direktoru kancelarije za Kosovo i Metohiju Petru Petkoviću, ali da će Srbija "ostati faktor stabilnosti".\nVučić je, odgovarajući na pitanja novinara na konferenciji za novinare u Palati Srbija, rekao da se kosovske vlasti ponašaju "kao da treba da izazovu incident da izazovu Srbiju da reaguje, da bi mogli da traže zaštititu, dok istovremeno kažu da neće biti referenduma u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji".\n"Postaviću pitanje medjunarodnoj zajednici, SAD i EU koji podrzavaju manje i li više nezavisnost Kosova hoće li tako reagovati ukoliko Srbi na Kosovu i Metohiji prestanu da učestvuju u njihovim izborima ili da na severu kažu da takvih izbora neće ni biti", rekao je Vučić.\nOn je rekao da će Srbija ostati faktor sigurnosti i stabilnosti, ali da "nije siguran možemo li da to očekujemo od njih".\nVučić: Kula Beograd ukrašena kao Tajms skver i Burdž kalifa\nPovodom kritike u medijima i na društvenim mrežama oko načina na koji je zbog proslave Nove godine ukrašena kula Beograd, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je danas izjavio da je "siguran da to valja i da ljudi to i vide".\nVučić je odgovarajući na pitanje novinara na konferenciji za medije u Palati Srbije rekao da je definicija kiča, kako je od strane nekih gradjana ocenjen rezultat ukrašavanja kule Beograd, "suviše široka i suviše subjektivnih stavova".\nOn je rekao da je za novu godinu kula Beograd ukrašena "kao Burdž Kalifa ili kao Tajms skver u Njujorku".\n"Kako je moguće da ste uvek hvalili loptu koja se valja na Tajms Skveru, kako ste uvek hvalili Dubai a odjednom u Beogradu ne valja", rekao je Vučić.\nVučić: Referendum o promeni Ustava nije ni partijski ni politički\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je danas gradjane da izadju na referendum o promeni Ustava koji je zakazan za 16. januar naredne godine.\nVučić je na konferenciji za novinare u Palati Srbije rekao da to nije "partijski ni politički referendum" već je pitanje "hoćemo li nezavisno pravosudje i nezavisno tužilaštvo kakvo nismo dobili reformom 2009. godine".\nVučić je rekao da promena Ustava u oblasti pravosudja "znaci veći stepen demokratije u našoj zemlji, zbog čega ćemo imati više investitora", kao i "solidno nezavisno pravosudje i nezavisno tužilaštvo".\nVučić: Stotine miliona evra za nove i stare mere pronatalitetne politike u narednoj godini\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će država u pronatalitetnu politiku uložiti stotine miliona evra, kao i da će medju novim merama biti ona za pomoć majkama pri kupovini stambene jedinice "izmedju deset i 50 odsto vrednosti" u vidu poklona od države.\nVučić je u obraćanju javnosti iz Palate Srbije rekao da ta uredba treba da bude usvojena večeras u Narodnoj skupštini, a da će stupiti na snagu od 5. januara.\nOn je ponovio da će u narednoj godini prvorodjeno dete od države dobiti 300.000 dinara jednokratne pomoći, koja je ranije iznosila 100.000 dinara, a da je novo to što će biti jednokratnih davanja i za drugo dete po 100.000 dinara i dve godine po 10.000 dinara mesečno, dok će treće dete dobijati 100.000 dinara jednokratne pomoći i narednih deset godina po 100 evra mesečno.\nPovodom prava na novac za izgradnju ili kupovinu stana Vučić je rekao da će uredbom biti predvidjeno da majka deteta "od države na poklon" može da dobije deset do 50 odsto vrednosti stambene jedinice, što može da dobije i otac u izuzetnim slučajevima, kao što je smrt majke.\n"Majka će najbolje štiti interes deteta", rekao je Vučić i dodao da se u narednoj godini očekuje 65.000 novorodjene dece, što znači da će se ovim merama u pronatalitetnu politiku uložiti stotine miliona evra.\n"Pripremili smo dodatne izmene krivičnog i drugih zakona kojima ćemo još snažnije uvesti preventivne mere u borbi protiv nasilja nad ženama a sagledavamo kako i na koji način da se izborimo protiv vršnjačkog nasilja", kazao je Vučić.\nOn je najavio novu meru pomoći za mlade od 16 do 29 godina koji će moći da se od 15. do 30. januara naredne godine prijave za pomoć od 100 evra, koja će biti isplaćena 1. februara.\nVučić je najavio i da će zdravstveni radnici dobiti podršku od 10.000 do 15. januara "za ono što su učinili prethodne dve godine" u borbi protiv epidemije korona virusa, kao i da će svi penzioneri 10. februara dobiti pomoć od 20.000 dinara.\nVučić: Rast BDP-a ove godine 7,5 odsto\nPredsednik Srbije Aleksdandar Vučić izjavio je večeras da će rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije ove godine biti 7,5 odsto i po tom pokazatelju ekonomske uspešnosti biće druga zemlja u Evropi, posle Irske.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da bi rast bio i veći da zbog suše poljoprivredna proizvodnja nije bila u padu od 4,4 odsto.\nVučić je istakao je da će ukupna vrednost BDP-a ove godine biti 53 milijarde evra, a pre sedam godina je iznosila 33 milijarde evra.\nProcena je, kako je rekao, da će vrednost BDP-a dogodine biti 58 milijardi evra.\n"Javni dug centralne države na kraju ove godine biće 56,9 odsto BDP-a, a kad se uračuna dug ostalih nivoa vlasti iznosiće 57,5 odsto", rekao je Vučić.\nDodao je bi javni dug bio manji da nije bilo troškova po osnovu uvoza struje.\n"U Srbiji je ove godine otvoreno 18 fabrika", rekao je Vučić.\nVučić: Do 2025. u kapitalne investicije biće uloženo 14 milijardi evra\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas kako očekuje da do 2025. u kapitalne investicije u Srbiji bude uloženo 14 milijardi evra.\n"Devet milijardi evra je za saobraćajnu infrastrukturu, milijarda evra je za vodovod i kanalizaciju, 700 miliona evra za mlade, 600 miliona evra za zdravstvo, 600 miliona evra za obrazovanje i digitalizaciju, 500 miliona evra za infrastruktru u kulturi i turizmu, 500 miliona evra za energetiku, 300 miliona evra u poljoprivredu", kazao je on na godišnjoj konferenciji za novinare.\nDodao je da će 500 miliona evra biti uloženo u sportsku infratstrukturu, objasnivši da će novac biti investiran u odbojkaški nacionalni centar, nove bazene, atletski i fudbalski stadion.\n"Do 2030. Srbija mora da postane važna tačka na svetskoj mapi razvijenih tehnologija", kazao je Vučić.\n"Verujemo da ćemo sa ovakvim ulaganjima do 2030. dostići dva odsto BDP ulaganja u istraživanja i razvoj. Tek kada to uspemo, tada ćemo moći da kažemo da smo zemlja koja ima budućnost i koja prati trendove najrazvijenih zemalja sveta i koja može da se sanjima poredi", kazao je Vučić.\nDodao je kako očekuje da do 2030. izvoz IKT usluga premašu 10 milijardi evra, podsećajući da je pre četiri godine udeo tog sektora u BDP-u bio nepunih pet odsto, a poljoprivrede 10 odsto, dok je danas udeo poljoprivreda 6,6 odsto, a IKT-a 9,2 procenata.\n"Srbija će 2030. godine imati i najmanje šest naučnotehnoloških parkova. Biće izgradjeni novi u Kragujevcu i Kruševcu i razmatramo hoće li biti dovoljo kadrova za sedmi u Novom Pazaru", rekao je Vučić.\nVučić:Da fudbaleri udju u polufinale Svetskog prvenstva\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da mu je novogodišnja želja da fudbalska reprezentacija Srbije udje u polufinale predstojećeg Svetskog prvenstva.\nVučić je tokom godišnjeg obraćanja javnosti odao priznanje selektoru Draganu Stojkoviću na odličnom vodjenju utakmice protiv Portugala, a njemu i fudbalerima poželeo sreću i uspeh.\nOn je rekao i da bi neki rekli da ne ide na utakmice kako mu ne bi pogrdno skandarli, te napomenuo da je on "bio kriv" kada su Portuglaci dali prvi gol.\n"Želja mi je da odemo u polufinale Svetskog prvenstva", rekao je Vučić.


Federalni agenti ispred sudnice u Portlandu, u Oregonu\nFederalni agenti koji su se sukobili sa demonstrantima u Portlandu, u Oregonu, počeće "fazno povlačenje" iz tog grada, najavila je u sredu guvernerka Kejt Braun, a prenosi agencija Asošijeted pres.\nAgenti će, kako je rekla Braun, u četvrtak početi da napuštaju centar grada.\nVršilac dužnosti sekretara za unutrašnju bezbednost Čad Vulf naveo je u saopštenju da plan, dogovoren sa guvernerkom, obuhvata "snažno prisustvo" državne policije Oregona u centru Portlanda.\nSekretarijat za pravosuđe prethodno je najavio da će poslati desetine pripadnika federalnih organa za sprovođenja zakona u Klivlend, Milvoki i Detroit da bi se borili protiv nasilnog kriminala. Tom odlukom je prošireno raspoređivanje federalnih agenata u velikim američkim gradovima, u okviru programa koji promoviše predsednik Donald Tramp, prenela je agencija Rojters.\nPripadnici federalnih snaga prethodno su poslati u Čikago, Kanzas Siti, Mizuri i Albukerki u Novom Meksiku, u okviru takozvane "Operacije legenda". U pitanju je incijativa koja je pokrenuta da bi se rešio problem porasta kriminala u nekim gradovima, posle nemira koji su izbili zbog smrti Afroamerikanca Džordža Flojda tokom policijskog privođenja u Mineapolisu 25. maja.\nPlanirano je da su pošalju 42 federalna agenta u Detroit i po više od 25 u Milvoki i Klivlend. Reč je o pripadnicima više federalnih službi, među kojima su FBI, Uprava za borbu protiv narkotika (DEA) i Uprava za alkohol, duvan, vatreno oružje i eksplozive (ATF).\nSekretar za pravosuđe Vilijam Bar rekao je u utorak, tokom svedočenja u Kongresu, da je "Operacija legenda" usmerena protiv "nasilnih dela kao što su ubistva i pucnjave" i da je odvojena od kontroveznog slanja neidentifikovanih federalnih agenata u Portland, u Oregonu.\nMetju Šnajder, glavni federalni dužilac za deo Mičigena koji obuhvata Detroit, rekao je na konferenciji za novinare da u toj državi neće biti raspoređene "federalne trupe" koje bi se mešale u mirne proteste.\n"Operacija legenda nema veze sa protestima ili politikom", rekao je Šnajder.\nBroj ubistava u Detroitu skočio je za gotovo 31 odsto, u Klivlendu više od 13, a u Milvokiju 85 odsto u poređenju sa 2019. godinom, saopštio je Sekretarijat za pravosuđe.\nTramp promoviše poruku o "zakonu i redu" uoči novembarskih predsedničkih izbora, a meta su mu gradovi na čijem čelu su demokrate.\nTrampovi protivnici kažu da administracija pokušava da skrene pažnju sa svog, kako smatraju, neadekvatnog odgovora na pandemiju koronavirusa, prenosi Rojters.\nŠest gradonačelnika iz Demokratske stranke u ponedeljak je poslalo pismo Kongresu, u kojem su zatražili da se zaustavi raspoređivanje federalnih agenata u njihovim gradovima, navodeći da je to dovelo do eskalacije tenzija na protestima protiv rasizma.\nPismo su potpisali gradonačelnici Portlanda, Sijetla, Čikaga, Albukerkija, Kanzas Sitija i pestonice Vašingtona.\nGradonačelnici Čikaga i Detroita su istovremeno nagovestili da bi prihvatili pomoć federalnih snaga u istrazi i krivičnom gonjenju nasilnih krivičnih dela, dok god to ne podseća na intervenciju u Portlandu.\nU tom gradu, federalni agenti u kamuflažnim odelima se optužuju da privode demonstrante bez povoda i da ih prevoze u vozilima koja nemaju nikakva obeležja.


"Skupljači perja" na Kanskom festivalu | Kaleidoskop\n"Skupljači perja" na Kanskom festivalu\nNa inicijativu Jugoslovenske kinoteke, ovogodišnji 70-ti Kanski filmski festival, u okviru uglednog programa Kan klasik, prikazuje film Aleksandra Saše Petrovića „Skupljači perja“. Za potrebe prikazivanja u oficijelnom programu Kanskog festivala, Jugoslovenska kinoteka je ove godine izradila novu kopiju filma koji je 1967. godine nagrađen Velikom nagradom žirija u Kanu.\nBiće to prvi srpski film u programu Kan Klasik, što je rezultat višemesečne aktivnosti Kinoteke, a kako je u intervjuu za naš portal, koji možete pročitati OVDE najavio Jugoslav pantelić, direktor Kinoteke.\nFilm „Skupljači perja“ snimljen u produkciji Avala filma iz Beograda jedan je od najznačajnijih Petrovićevih filmova u kojem su značajne uloge ostvarili Bekim Fehmiu, Olivera Katarina, Gordana Jovanović, Bata Živojinović, kao i Mija Aleksić i Rahela Ferari.\n„Kan Klasik je oficijelni program najuglednijeg svetskog filmskog festivala, koji skreće pažnju na najznačajnije filmove iz istorije kanskih programa“, istakao je direktor Jugoslovenske kinoteke, Jugoslav Pantelić, uz podsećanje da su „Skupljači perja“ imali veliki uticaj na nadolazeće međunarodne karijere Bekima Fehmiua i Olivere Katarine. Pantelić dodaje da je ovom značajnom događaju za srpsku kinematografiju prethodila višemesečna angažovanost svih sektora Jugoslovenske kinoteke.\nPo propozicijama programa Kan Klasik, Jugoslovenska kinoteka je izradila novu kopiju, te 2 DCP-ja sa francuskim i engleskim titlom, po festivalskim propozicijama.\nNa ovogodišnjem, 45. festu, u okviru obeležavanja 50. godišnjice nastanka „Skupljača perja“, beogradska publika bila je u prilici da u Svečanoj sali Kinoteke pogleda film u okviru programa Fest Klasik.\n„Nova kopija biće ovog maja dostupna i svetskoj javnosti, što će izazvati ponovno interesovanje za ovaj film, koji je krajem prošle godine, u izboru koji je organizovala Jugoslovenska kinoteka zauzeo drugo mesto na listi stotinu najboljih srpskih filmova 20. veka“, izjavio je Pantelić i najavio da će Kinoteka nastaviti i u narednom periodu da plasira bisere srpske kinematografije u klasičnim programima cenjenih svetskih festivala.\n„To će izvesno biti još jedna odskočna daska za ponovnu svetsku promociju ovog Petrovićevog klasika. Po informacijama koje imam, učešće u programu Kan klasik, „Skupljačima perja“, već je obezbedilo ponovnu bioskopsku distribuciju u Francuskoj koja je zakazana za oktobar 2017.“, dodaje Pantelić.


Ješić: Vlada Vojvodine izgubila većinu | Autonomija\nJešić: Vlada Vojvodine izgubila većinu\nJerkov: Ješićeve kritike čudne, pokrajinska vlada ima većinu\nPotpredsednik Vlade Vojvodine i Demokratske stranke Goran Ješić izjavio je danas da je pokrajinska vlada izgubila većinu u parlamentu kada je DS odbila da podrži predlog Lige socijaldemokrata Vojvodine o promeni izbornog sistema.\n„U petak je potpuno jasno poslata poruka da većina ne postoji. Ako neko inicira promenu izbornog sistema, i vi to ne podržite, a na drugoj strani se stvori većina, potpuno je jasna poruka da nemate većinu“, rekao je Ješić u emisiji „Kažiprst“ na Televiziji B92.\nOn je podsetio da je Demokratska stranka pre dve godine imala 59 poslanika u pokrajinskom parlamentu, dok je za većinu potrebno 61, i ocenio da se mora biti „ekstremno nesposoban“ da bi se takva većina izgubila.\nKako je naveo, Demokratska stranka je za poslanike u Vojvodini birala ljude kojima je svejedno da li sede u DS, Trećoj Srbiji ili Srpskoj naprednoj stranci.\nJešić je kazao da postoji „autizam s naše (DS) strane“ u odnosu prema koalicionim partnerima, i ponovio da će dati ostavku na funkciju u pokrajinskoj vladi kada se isplati novac vodoprivrednim preduzećima.\n„Ja čisto sumnjam da postoji volja predsednika Vlade Vojvodine da komunicira sa SVM i LSV. Postoji samo ‘status kvo’ koji će da traje dok SNS ne pokupuje dovoljno poslanika da sruši Vladu Vojvodine“, rekao je potpredsednik Vlade Vojvodine.\nPrema njegovim rečima, Pajtić i njegovi najbliži saradnici sami donose sve odluke „na žalost svih članova“ Demokratske stranke, koja nije naučila zašto je kažnjena na izborima 2012. godine.\nOn je ocenio da za kompetentne ljude nema mesta u pokrajinskoj administraciji, i da se umesto njih na funkcije imenuju nesposobni.\n„Ako se ništa ne promeni u politici predsednika Vlade Bojana Pajtića ka koalicionim partnerima, onda je pametnije da sedim kući i radim nešto drugo, da me ne finansiraju građani za posao koji ne radim u njihovo ime“, rekao je Ješić.\nFunkcionerka Demokratske stranke Aleksandra Jerkov izjavila je za Radio-televiziju Vojvodine da su kritike potpredsednika DS-a Gorana Ješića na račun pokrajinskog premijera Bojana Pajtića „neobične“, te da nisu tačne njegove tvrdnje da ne postoji komunikacija između aktera vladajuće koalicije u Vojvodini koju inače predvode demokrate.\n„Svako ima pravo na svoje mišljenje, to u DS nikad nije bilo zabranjeno. Međutim, način na koji je Ješić to uradio bez prethodne rasprave u stranci, jeste pomalo čudan. Verovatno su to odjeci minulih unutarstranačkih izbora, ali vreme je da svi shvate da su ti zbori završeni i da je Bojan Pajtić sad predsednik Demokratske stranke“, rekla je Jerkov u emsiji „Jedan na jedan“ RTV-a.\nOna je dodala i da je „krajnje neuobičajeno“ da Ješić kritike iznosi u medijima, a to, kako tvrdi, nije činio u stranci ili na sednicama vlade Vojvodine, u kojoj je potpredsednik i vodi resor poljoprivrede.\n„Jer, da je to izneo na tim mestima, onda bi Ješić bio informisan o tome da komunikacija DS sa koalicionim partnerima postoji“, istakla je Aleksandra Jerkov, koja je i savetnica vojvođanskog premijera.\nOna smtara da je takav Ješićev potez „posledica njegovog nezadovoljstva rezultatima unutarstranačkih izbora“, s obzirom da je on podržavao kandidaturu Dargana Đilasa.\nJerkov je uverena i da aktuelna koalicija DS sa partnerima iz SVM i LSV i dalje ima većinu u pokrajinskom parlamentu, te da inicijativa LSV za izmenu izbornog sistema koju su podržali i naprednjaci i druge opozicione stranke u Skupštini APV nije znak formiranja nove većine.\n„Inicijativa LSV za izmenu izbornog sistema nije nova, ali je SNS tu priliku iskoristila da pokaže kako DS nema većinu. DS je to razumela ipak samo kao incijativu za promenu izbornog sistema, odnosno kao situaciju o jednom pitanju oko kojeg se nismo slagali sa LSV“, navela je ona, dodajući da je takvo bilo i obrazloženje Lige.\nKomentarišući nezadovoljstvo Lige saradnjom sa DS, o kojem čelnici te stranke u javnosti često govore, Jerkov je kazala da saradnja DS i LSV traje 14 godina i da u tom pogledu postoje usponi i padovi.\nPrema njenim rečima, DS ima nameru da reši postojeće probleme sa koalicioni partnerima i da se zajednički usaglase i oko pitanja rekonstrukcije Pokrajinske vlade. Uverena ja de će ta saglasnost biti postignuta, jer, kakao kaže, ne postoje suštinska neslaganja oko ključnih tema među njima vezanih za autonomiju Vojvodine.\n„Međutim, SNS čine ljud koji su pre četiri godine izašli iz stranke koja je zagovarala ukidanje autonomije Vojvodine“, kazala je ona, izrazivši sumnju u mogućnost bliže saradnje SVM i LSV sa naprednjaicma upravo zbog razlika u pogledu statusa vojvođanske autonomije. Dodala je i da postoji i interes da i poslanici Nove demokratske stranke, koji su inače napustili klub DS-a podrže rekonstruisanu vladu Vojvodine.\nAleksandra Jerkov kazala je i da DS ne želi da odbije zahteve za razgovore sa koalicionim partnerima, ali ipak nije konkretno odgovorila na pitanje vezano za zahtev LSV za mesto predsednika Skupštine APV, kao ni o mogućoj preraspodeli resora u Pokrajinskoj vladi.\nUpitana da li je moguće da rekonstrukcija dovede i do izbora novog premijera APV umesto Bojana Pajtića, ona je rekla da DS ima najveći broj poslanika u pokrajinskoj Skupštini i da ne vidi razlog da „nekom ko ima sedam ili deset poslanika pripadne mesto pokrajinskog premijera“.\nOcenila je i da Bojan Pajtić može kvalitetno da obavlja i funkciju pokrajinskog premijera i funkciju predsednika stranke.


Verzija OS 16299.201\nOva ispravka obezbeđuje dodatne zaštite za 32-bitnu (x86) verziju operativnog sistema Windows 10 u verziji 1709 nakon instalacije ispravke od 3. januara 2018. – KB4056892 (verzija OS 16299.192).\nRešava problem koji se prvobitno javio u ispravci KB4056892, kada je pozivanje funkcije CoInitializeSecurity sa skupom parametara za potvrdu identiteta za RPC_C_AUTHN_LEVEL_NONE dovelo do greške STATUS_BAD_IMPERSONATION_LEVEL.\nI pored toga što je ispravka uspešno instalirana, Windows Update greškom prijavljuje da nije uspelo instaliranje ispravke. Da biste proverili instalaciju, kliknite na dugme Proveri da li postoje ispravke da biste potvrdili da nisu dostupne dodatne ispravke.\nTakođe možete da otkucate upit Osnovni podaci o računaru u polju za pretragu na traci zadataka da biste potvrdili da uređaj koristi očekivanu verziju OS.\nOvaj problem je rešen pomoću ispravke KB4074588.\nZbog problema sa kompatibilnošću sa nekim verzijama antivirusnog softvera, ova ispravka dovodi do grešaka zaustavljanja ili naglog ponovnog pokretanja.\nObratite se prodavcu antivirusnog programa (AV), a zatim sledite njegove smernice.\nDa biste instalirali ovu ispravku, morate da imate instaliranu verziju 1709 operativnog sistema Windows 10. Detaljnija uputstva za instaliranje preduslova potražite u članku Windows Client smernice za IT stručnjake.\nDa biste primenili ovu ispravku, ne morate da unesete promene u registrator.\nNakon primene ove ispravke, možda će biti potrebno ponovo pokrenuti uređaj.\nDa biste dobili spisak datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravci, preuzmite informacije o datotekama za kumulativnu ispravku 4073291.


Saudijska policija sprečila "dan gneva"\nSpecijalna policija na ulicama Katifa, gde su se okupili šiitski demonstranti, 11. marta 2011.\nSaudijski policajci preplavili su ulice prestonice Rijada, postavljajući kontrolne punktove u nameri da spreče planirane anti-vladine proteste. Vlasti su se pripremale za takozvani “dan gneva” – protestni skup u Rijadu koji su promovisali aktivisti preko interneta u želji da zatraže demokratske reforme u kraljevstvu.\nMedjutim, prema izveštajima, do popodneva na ulicama Rijada gotovo da nije vidjen nijedan demonstrant. Nekoliko stotina demonstranata se, pak, pojavilo u istočnom gradu Katifu, gde je policija u četvrtak otvorila vatru kako bi rasterala gomilu gradjana koji su zahtevali puštanje na slobodu političkih zatvorenika.\nŠiitski muslimani, koji tvrde da su često žrtve diskriminacije, čine oko deset odsto ukupne populacije, a većina njih živi u istočnom delu Saudijske Arabije. U istočnim provincijama takodje se nalazi većina saudijskih nalazišta nafte.


Dodik: Napadi na finansijski sektor usmjereni na razvlašćivanje RS | Banjaluka.net\nDodik: Napadi na finansijski sektor usmjereni na razvlašćivanje RS\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da su udari na banke i finansijske institucije u Srpskoj usmjereni na njeno potpuno razvlašćivanje kako bi se sistem finansijskog odlučivanja premjestio iz Republike Srpske.\n-Mi imamo sposobnost da se tome suprotstavimo, ali ljudi moraju da razumiju da neki iz Republike Srpske koji sjede u organima BiH zloupotrebljavaju te organe na štetu Srpske i da su spremni da se bore protiv Republike Srpske do njenog ukidanja- rekao je Dodik novinarima u Bijeljini.\nPredsjednik Srpske upozorio je da urušavanje finansijskog sistema uvlači Republiku u krizu, ali je poručio da to nikako ne znači da će Republika Srpska nestati.\n-Ovdje se radi o opširnoj akciji koja u sebi okuplja želju Bošnjaka i političkih centara iz Sarajeva, nažalost, i jednog broja naših ljudi, koji pokušavaju da ‘operu’ svoju prošlost i budu ‘jahači’ neke borbe za poštenje- rekao je Dodik i dodao da je prošlost mnogih od tih ljudi mračna, a neki su povezani i sa ubistvima!?\nOcijenivši da će doći vrijeme i da će se pokazati da je ovo bilo usmjereno na urušavanje sistema Republike Srpske, Dodik je ukazao na stvaranje negativne percepcije svega što se radi u Srpskoj.\nPredstava Predsjednik Republike je podsjetio da se proteklih 10 godina tražilo ukidanje Agencije za bankarstvo Republike Srpske i prenošenje na nivo BiH.\n-Odjednom se pokušava napraviti predstava i udara se na Agenciju koja je svih ovih godina uradila najbolji posao u regionu- istakao je Dodik.\nOn je rekao da je potpuno uvjeren da nije bilo ni jednog razloga za bilo kakvo pokretanje odgovornosti u Investiciono-razvojnoj banci, podsjećajući da je ova banka samo u Bijeljini plasirala više od 98 miliona KM za podsticaje privrednicima.\nDodik je istakao da su dešavanja u Bobar banci prouzrokovana činjenicom da je njen vlasnik umro, pa je, zbog nemogućnosti djelovanja, došlo do vidljivih problema.\n-Propadale su banke i u drugim zemljama, ali su vlade tih zemalja stale iza banaka, a ako mi u Republici Srpskoj krenemo da saniramo bilo koju banku odmah se to prikaže kao kriminal i lopovluk, što je nemoguća atmosfera – ocijenio je Dodik.


Brisel procenjuje vezu između propisa o upravljanju otpadom i hemikalijama – Udruzenje Sredina\nBrisel procenjuje vezu između propisa o upravljanju otpadom i hemikalijama\nEvropska komisija planira da ispita do kraja godine da li pojedine odredbe EU propisa o hemikalijama, proizvodima i otpadu ometaju tranziciju ka cirkularnoj ekonomiji.\nProcena komisije biće fokusirana na identifikaciji postojećih „zakonskih prepreka“ u ove tri oblasti, a predlozi izmene zakona uslediće u nekoj kasnijoj fazi, rekao je zvaničnik EU na preliminarnom zasedanju prošlog petka. Komisija planira da konsultuje zainteresovane strane kako bi dobila njihovo mišljenje o tom pitanju.\nProcena, jedna od mera obećanih u Paketu propisa u oblasti cirkularne ekonomije predloženih u decembru 2015. godine, će se bazirati na EU studiji koja je urađena prošle godine i kojom su identifikovane zakonske prepreke u ovoj oblasti.\nKomisija je konstatovala da u EU ne postoji pravni okvir za upravljanje hemikalijama koje izazivaju zabrinutost, a koje se nalaze u recikliranim proizvodima, kao i način da se proveri da li su ove hemikalije u skladu sa propisima, pre svega REACH-om, što predstavlja veliki problem. Takođe, ostaje nejasno kada otpad gubi status otpada i postaje sekundarna sirovina.\nProšle nedelje Komisija je najavila da će uskoro predstaviti strategiju za podsticanje reciklaže plastike u EU i borbu za smanjenje zagađenja životne sredine otpadnom plastikom.\nTaj dokument, koji bi trebalo da bude objavljen do kraja 2017. godine, razmatraće i „visoku zavisnost“ EU od plastike na bazi fosilnih goriva, kao i „slabe podsticajne mere“ za tržište sekundarne plastike.\nPlan Komisije je pretrpeo kritike 19 NGO organizacija, uključujući EEB i Zero Waste Europe, koji smatraju da je ovaj dokument identifikovao problem zagađenja plastikom, ali da nije predloženo nikakvo „konkretno rešenje“.\nJosé Rojo, 31. januar 2017.\nPrev post Smernice za dobijanje energije iz otpada i rad na povećanju investicija u saradnji sa EIB-om Next post Simona Bonafè usmerava Evropu ka cirkularnoj ekonomiji


Dominira prodaja polisa za kredite – Bankar.me\nDecember 29, 2020 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\n“Svjesni smo ekonomske krize koja je zadesila cijeli svijet, a posljedica je aktuelne pandemije, što svakako utiče na platežnu moć i dalja ulaganja građana i privrede. Ali, struktura osiguranja koje bilježi rast na tržitu u proteklom periodu, može da se poveže sa sve boljim razumijevanjem prednosti koje osiguranje pruža, kao i dostupnijim i konkurentnim proizvodima. Sa aspekta bankoosiguranja – različiti paketi usluga (bankarskih i usluga osiguranja) kombinovani sa benefitima, u vidu popusta ili beskamatne trgovine na rate, koje Hipotekarna banka nudi klijentima, mogu biti put da korisnik u saradnji sa bankom kreira paket adekvatan svojoj platežnoj moći”, rekao je Zaimović.\nU NLB banci smatraju da je tržište bankoosiguranja u Crnoj Gori još u početnoj fazi u poređenju sa tržištem Evrope. Dodaju da posljednjih pet godina aktivno razvijaju bankoosigiranje i da je taj koncepet u početku predstavljao sredstvo obezbjeđenje za kredite, dok je ponuda danas šira pa imaju osiguranje od nezgode, nezaposlenosti, generalnu polisu osiguranja za penzionere – bez dodatne dokumentacije i troškova, osiguranje platnih kartica i hirurških intervencija, kao i putno i zdravstveno osiguranje.\nU ponudi imaju osiguranje koje obuhvata dvije usluge – pomoć na putu i pomoć u kući.\nPOJMOVIBanke u Crnoj Gori Banko osiguranje\nPrevious JPMorgan kladi se na brzi oporavak industrije putovanja\nSljedeći Najviše turista iz Albanije


#koronavirus – Portal Bar\nTags : #koronavirus\nIJZ: Sedam smrtnih slučajeva, još 275 zaraženih, u Baru 19\nSonja Jovanović 31 октобра, 2020\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 734 uzoraka na novi koronavirus. Ukupno je registrovano 275 novopozitivnih slučajeva infekcije sa SARS-CoV-2 i to iz sljedećih opština: Podgorica 115Budva 45Nikšić 20Cetinje 20Bar 19Kotor 14Ulcinj 12Herceg Novi 6Tivat 6Rožaje 4Mojkovac 4Berane 3Bijelo Polje 3Kolašin 2Pljevlja 1Andrijevica 1 Od jučerašnjeg presjeka Institutu su […]Detaljnije\nU Opštoj bolnici Bar šestoro preminulih\nBiljana Dabić 31 октобра, 2020\nU poslednja 24 sata u Opštoj bolnici Bar preminulo je šest pacijenata oboljelih od COVID-a. Ovo je potvrdio direktor Opšte bolnice Bar dr Dragoslav Tomanović. Prema njegovim riječima od šest preminulih pet pacijenata je iz Bara, jedan iz Ulcinja. „Trenutno na odjeljenju COVID-a u Opštoj bolnici Bar hospitalizovano je 60 pacijenata“, kazao je dr Tomanović. […]Detaljnije\nSonja Jovanović 29 октобра, 2020\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje i druge laboratorije u državi koje se bave PCR dijagnostikom su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 937 uzoraka na novi koronavirus među kojima su ukupno registrovana 354 novopozitivna slučaja infekcije sa SARS-CoV-2, od čega su u Baru registrovana četiri nova slučaja. Po opštinama: Podgorica 170, Cetinje 28, Nikšić 27, […]Detaljnije\nČak 52 nova slučaja zaraze koronavirusom u Baru\nSonja Jovanović 28 октобра, 2020\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje i drugih laboratorija u državi koje se bave PCR dijagnostikom su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 793 uzoraka na novi koronavirus među kojima su ukupno registrovana 301 novopozitivna slučaja infekcije sa SARS-CoV-2. Novopozitivni su iz sledećih opština: opština oboljeli Podgorica 162 Bar 52 Nikšić 21 Bijelo Polje 20 Pljevlja […]Detaljnije\nIJZ: 177 novopozitivnih slučajeva, u Baru 14, umrle dvije osobe\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje i druge laboratorije koje se bave PCR dijagnostikom novog koronavirusa su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 773 uzoraka na novi koronavirus među kojima je ukupno registrovano 177 novopozitivnih slučajeva infekcije. Inficirani su iz sledećih opština: Podgorica 69Budva 54Bar 14Pljevlja 14Ulcinj 13Rožaje 3Nikšić 2Kotor 2Berane 2Cetinje 1Bijelo Polje 1Herceg Novi 1 […]Detaljnije\nSonja Jovanović 22 октобра, 2020\nSavjet Evropske unije ažurirao je danas listu zemalja za koje bi trebalo ukinuti ograničenja putovanja u zemlje EU, a na njoj i dalje nema Crne Gore. Na osnovu kriterijuma i uslova utvrđenih u preporuci, od 22. oktobra države članice treba da postepeno ukidaju ograničenja putovanja na spoljnim granicama za stanovnike „trećih zemalja“: Australije, Japana, Novog […]Detaljnije\nIJZ: Tri osobe preminule, 109 novozaraženih, 7 iz Bara\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje su od posljednjeg presjeka završile PCR analizu 837 uzoraka na novi koronavirus među kojima je ukupno registrovano 190 novopozitivnih slučajeva infekcije, iz sledećih opština: Podgorica 121, Ulcinj 15, Budva 10, Cetinje 8, Bar 7, Nikšić 6, Kotor 5, Pljevlja 5, Rožaje 4, Bijelo Polje 3,Berane 2, Žabljak 2, Herceg Novi […]Detaljnije


Vesti Autor:Vreme, Beta12. sep. 201911:12 > 11:16\n„Posle svega što se desilo Oliveru (Ivanoviću), nakon svih saopštenja i gadosti koje su o nama izgovorene posle njegovog ubistva, ucene kako pre tako i posle poslednjih lokalnih izbora koje su nam priređivali članovi i perjanice te državne liste monolitnog jedinstva, kao i najviši predstavnici vlasti u Srbiji, bilo bi bolesno… hajde da budem malo blaži… bilo bi u najmanju ruku nenormalno biti u bilo kakvoj vezi sa Srpskom listom“, rekao je Jakšić.\nOn je za nedeljnik „Vreme“ istakao da ne postoji ucena ili beneficija koja bi uticala na drugačiju odluku jer, kako je istakao, „tu bruku nikada ne bi oprali ni Ibar ni Sava ni Dunav“.\n„Od njih troje koliko ih ima u Skupštini opštine Severna Mitrovica samo je Ksenija Božović prihvatila da bude kandidat drugog registrovanog političkog subjekta Srpske liste. I dalje ne vidim racionalan razlog za takvu odluku, posebno zato što smo na poslednjem sastanku svih kandidata za odbornike, što je ujedno bilo i telo za neka ranija odlučivanja, jednoglasno bili protiv ponude da predstavnici SDP budu na Srpskoj listi koja je navodno došla od Marka Đurića“, rekao je Jakšić.\nOn je kazao da su dvojica odbornika koji su odbili da budu na toj listi najavili razgovore unutar inicijative i da sam njihov čin „budi nadu da politička zaostavština Olivera Ivanovića nije izgubljena i poslednjim potezom i preletanjem nekih od njegovih najbližih saboraca obezvređena do besmisla“.\n„Iako su oni ti koji su bili deo (Ramuš) Haradinajeve vlade i blisko sa njim i sve vreme sarađivali, to im nije smetalo da svakog drugog ko se usudi da kaže nešto ili kritikuje neki njihov potez ili potez vlasti u Srbiji, odmah etiketiraju i nazovu Haradinajevim Srbima“, naveo je Jakšić.\nMarko Jakšić bio je odbornik GI SDP u Skupštini Severne Mitrovice, ali je podneo ostavku pošto je organizovao proteste „Jedan od pet miliona“ u tom mestu i time želeo da pokaže da iza njega ne stoji ni jedna politička opcija, već da je to stvarno čin gradjanskog aktivizma. Inicijativu je napustio pošto je odlučeno da SDP bude na izbornoj listi Srpske liste.\nizboriKosovoMarko JakšićSrpska lista\npre 29 min 47


Fleksibilna oročena štednja AIK banke u evrima - Nira Press\nPočetna » Fleksibilna oročena štednja AIK banke u evrima\nU susret Nedelji štednje, koja počinje 31. oktobra i traje u prvoj nedelji novembra, AIK banka je pripremila novi štedni proizvod, Fleksibilnu oročenu štednja u evrima. Akcijska ponuda traje do kraja godine.\nŠtediše imaju mogućnost da u toku naredna tri meseca oroče sredstva na rok od 12, 25 ili 36 meseci, uz veoma atraktivne nominalne kamatne stope, pri čemu u okviru novog štednog proizvoda – Fleksibilne oročene štednje u evrima – imaju mogućnost razoročenja celokupnog uloga, ako im zatreba, pre dospeća uloga i da uz to dobiju odgovarajuću kamatu za period u toku kojeg su štedeli. Banka prati kretanja na finansijskom tržištu i potrebe klijenata, kako bi formirala odgovarajuću ponudu štednih proizvoda, koji će ispuniti zahteve štediša kada je reč o ročnosti uloga, uloženim iznosima, zahtevanoj kamatnoj stopi, raspoloživosti i kanalima na kojima je moguće vršiti isplate i uplate štednje.\nKao domaća i jaka, AIK banka je dugi niz godina prepoznata kao finansijska institucija u koju klijenti imaju poverenje i zato je po visini ukupne štednje među vodećim bankama u Srbiji.\nViše informacija o proizvodima i uslugama banke u u najbližoj ekspozituri ili putem Kontakt centra na broj telefona 0800 10 10 15.


Protest preduzetnika 23. 12. ispred Ministarstva finansija - NOVA portal\nProtest preduzetnika 23. 12. ispred Ministarstva finansija\nBiznis Autor:Beta16. dec. 202014:35\nUdruženje "Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije" najavilo je protest ispred Ministarstva finansija Srbije za 23. decembar sa zahtevom da se otpišu odloženi porezi i doprinosi i obezbedi finansijska podrška za ugrožene privrednike zbog pandemije.\nUdruženje traži i da se smanji porez na dodatu vrednost (PDV), ukinu muzički dinar i eko taksa, kao i akontaciono plaćanje poreza na dobit.\nPismo Vladi Srbije: Uništavate malog privrednika\nUgostitelji predlažu: Smanjite nam PDV, kirije i namete\nUdruženje je te zahteve uputilo pismom Ministarstvu finansija u kome je navelo još da je država veoma efikasna kad treba da organiči rad malim privrednicima, ali ne i kad treba smanjiti račune, poreze i ostale namete srazmerno ograničenjima poslovanja.\n„Stavljeno nam je do znanja da su interesi stranih korporacija prioritet i da nikom nije važno što odluke koje se donose idu direktno na štetu domaćih privrednika“, navelo je to udruženje.\nDodaje se da se „pod izgovorom prodaje prehrane, supermarketima dozvoljena prodaja svih vrsta roba i izigravanje mera dok su mali privrednici, u čijim objektima odavno nema gužvi, nemilice zatvarani i ograničavani“.\n„Za nas ova situacija deluje kao dogovor države i stranih lanaca supermarketa da im se omogući ekstra profit pred kraj godine na štetu domaće privrede“, ocenilo je udruženje.\nIstiče se da je ponašanje poreske uprave koja pretnjama blokadom računa naplaćuje akontaciju poreza na dobit suvišno komentarisati kada, ne da nema dobiti nego ni prihoda.\nVreme krize nije, kako se navodi, vreme ni za trošenje novca na modernizaciju fiskalizacije koja ništa suštinski neće promeniti i koja može da se odloži za godinu – dve.\nprotestudruženje "zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije"


Festival ulične umetnosti u Požarevcu od 2. do 6. avgusta: Street Smart kolektiv oslikaće i zid jedinog ženskog zatvora u Srbiji | Headliner\nHome»Umetnost»Festival ulične umetnosti u Požarevcu od 2. do 6. avgusta: Street Smart kolektiv oslikaće i zid jedinog ženskog zatvora u Srbiji\nHeadliner.rs / 30/07/2017 /\t0\t/\t805\nGrad Požarevac, u saradnji sa Street Smart kolektivom iz Beograda, koji se bavi promocijom ulične umetnosti, organizuje od 2. do 6. avgusta 2017. festival ulične umetnosti, u okviru koga će biti oslikan zid jedine kazneno popravne ustanove u Srbiji za žene – KPZ Požarevac.\nPhoto: Karski and Beyond\nPored zida KPZ Požarevac, u okviru manifestacije, biće oslikani i zidovi kod skejt parka u Požarevcu, a grad će dobiti i novi mural. Lokalni umetnici okupljeni oko organizacije Art District, pridružiće se u oslikavanju zidova, a ovaj požarevački kolektiv će festivalske aktivnosti upotpuniti organizacijom raznovrsnih uličnih akcija i performansa.\n– Ovakvi festivali svojstveni su velikim evropskim metropolama, pa smo pokretanjem ove incijative želeli da Požarevac stavimo na mapu savremenih, otvorenih gradova, prepoznatljivih po uličnoj umetnosti, kao i da doprinesemo stvaranju novog vizeulnog identiteta grada. Prvi put u našoj zemlji oslikavaće se površina koja je deo jedne ustanove poput KPZ-a za žene, kao jedine ustanove tog tipa u Srbiji, koja istovremeno ima i izuzetan istorijski značaj – rekla je pomoćnica gradonačelnika za urbanizam Grada Požarevca, Svetlana Milutinović.\nStreet Smart kolektiv od 2014. do danas, okuplja veliki broj poštovalaca i autora iz oblasti ulične umetnosti, kako iz zemlje, tako i iz inostranstva, organizujući brojne manifestacije kojima promoviše street art kao način oplemenjivanja urbanih prostora.\nAutori okupljeni oko ovog kolektiva organizovali su i učestvovali u oslikavanju brojnih fasada u gradovima širom Srbije, među kojima je i akcija stvaranja jednog od najvećih kolektivnih murala u Evropi na fasadi osnovne škole OŠ “Lazar Savatić” u Zemunu u kojoj je učestovalo 12 umetnika iz zemlje i inostranstva. Priču o ovom muralu preneo je i čuveni magazin “LSD – London Street-Art Design”.\nPhoto: Kool Koor\nStreet Smart je organizovao i brojne markete ulične umetnosti, samostalno ili u okviru različitih festivala, koji su bili praćeni radionicama za decu i odrasle, i u značajnoj meri doprineli prepoznatljivosti domaće ulične umetnosti u zemlji i inostranstvu.\nTags:Art Districtfestival ulične umetnostiKPZ PožarevacPožarevacStreet Smartumetnost\nVAN GOGH PRVI PUT SVIRALI U RAČI... a publika znala svaki stih


Počelo EP za juniorke na novosadskom Spensu\nEvropsko prvenstvo za juniorke u vaterpolu, u kategoriji do 17 godina, otvoreno je na zatvorenim bazenima SPC „Vojvodina“. Prvenstvo će trajati do 27. avgusta. Evropsko prvenstvo za juniorke u vaterpolu u kategoriji do 17 godina organizuju Evropska… »\nRadnici ambasade u Skoplju na konsultacijama u Beogradu?\nSKOPLjE: Svi zaposleni u Ambasadi Srbije u Skoplju hitno su povučeni na konsultacije u Beograd, javila je večeras makedonska televizija Telma pozivajući se na izvor iz makedonskog Ministarstva spoljnih poslova. Televizija navodi da nisu poznati razlozi… »\nŠešelj: Zašto da se razgraničavamo na KiM?\nBEOGRAD: Lider SRS Vojislav Šešelj je u intervjuu za "Novosti" na pitanje šta misli o predlogu razgraničenja na KiM odgovorio pitanjem - zašto se razgraničavati sa Albancima na svojoj teritoriji? "Što da se sa Albancima razgraničavamo na svojoj… »


Uzbunjivanje građana - Ozonpress :: internet portal\nTag: građani, odluka, uzbunjivanje\nLokalna samouprava ima nadležnost za proglašenje vanrednog stanja na svojoj teritoriji u situacijama kada za to postoje opravdani uslovi uzrokovani elementarnim nepogodama ili sličnim situacijama kada su ugroženi ljudi i materijalna dobra.\nVanredna situacija može se proglasiti i na delu teritorije ako za to postoji razlog.\nGradonačelnik Čačka danas je svojom Odlukom proglasio vanrednu situaciju na celoj teritoriji Grada Čačka, na predlog Gradskog štaba za vanredne situacije, iako nije bilo opravdanog niti zakonom predviđenog razloga za tako nešto.\nNevreme sa gradom, koje je zahvatilo pojedine delove Srbije u kasnim popodnevnim satima, samo je okrznulo teritoriju Grada Čačka, u pojedinim podkablarskim selima, područje Atenice i rubne delove ka teritoriji opštine Gornji Milanovac.\nNa većem delu teritorije Čačka kiša gotovo da nije ni padala, pa se postavlja pitanje šta je bila stvarna namera prilikom donošenja Odluke o proglašenju vanredne situacije na celoj teritoriji Čačka kao i u plasiranju informacije da je Grad Čačak zahvaćen obilnim padavinama praćenim gradom, koje su nanele veliku štetu.\nMihailo Stisovic 23/06/2019 u 18:37 Odgovorite\nzeljko damjanovic 23/06/2019 u 19:45 Odgovorite\nSta narod ima od tvog vanrednog stanja sem sto mozes zaposliti opet masine prijatelja za ludacke cene! Sto niste preduzeli mere sa RHMZ i susednim lokalnim samoupravama i sa Rep.Srpskom da oni ispale koju raket a ne da Cacak brani drugi samouprave od grada a Cacak nek smlati !\ndelije 23/06/2019 u 20:22 Odgovorite\ncista glupost.da neko uzme pare.prosli put nisu uveli vanrednu situaciju iako je palo pet puta vise kise nego danas.ovi su sve vreme u vanrednoj situaciji.\npengo 23/06/2019 u 20:58 Odgovorite\nu beogradu potop i niko nije uveo vanrednu situaciju,a ovde malo prsnula kisa u gradu i on uvede vanrednu situaciju.\ncacak 24/06/2019 u 05:13 Odgovorite\nonaj zecevic da moze ne bi ni ukidao vanrednu situaciju.covek ide po gradu i plasi narod.\nĆirko 27/09/2019 u 11:06 Odgovorite\nNaknadu za štetu od grada izgleda imaju samo članovi SNS


Poziv na učešće na seminaru u Slovačkoj\nHome / Mladi info / Poziv na učešće na seminaru u Slovačkoj\nBy eSrebrenica.ba on 12. September 2015.@esrebrenica\nFondacija Krila nade poziva sve zainteresovane da se prijave na seminar koji će se održati u Bratislavi, Slovačkoj od 12. do 18. oktobra. Seminaru će prisustvovati 26 učesnika iz Slovačke, Gruzije, Italije, Rumunjske, Španije, BiH, Ukrajine i Moldavije pri čemu će obrađivati teme kao što su preduzetničke vještine, poslovno planiranje, rješavanje problema i finansiranje u omladinskim organizacijama.\nProjekat organizira International center for peace and integration (ICPI) iz Gruzije i ZK IMA Pčolka iz Slovačke i implementira se u sklopu Erasmus+ programa.\nFondacija Krila nade će izabrati 3 učesnika iz BiH, kojima će troškovi puta (do 275 eura), smještaja i hrane biti pokriveni 100% od strane organizatora. Više informacija o samom projektu možete pročitati u Info Packu.\nSvi zainteresovani mogu poslati CV i motivaciono pismo na mail adresu: [email protected] najkasnije do 14.9.2015.


Crveni karton i crveni alarm – Mesi i Barselona su dotakli dno /video/ - Sputnjik Srbija\nCrveni karton i crveni alarm – Mesi i Barselona su dotakli dno /video/\n12:35 18.01.2021 (osveženo 12:36 18.01.2021) Preuzmite kraći link\nLionel Mesi, jedan od najboljih fudbalera svih vremena, dobio je prvi direktan crveni karton u karijeri u dresu Barselone, u utakmici Superkupa Španije koju je njegov tim izgubio od Atletik Bilbaa sa 3:2.\nMeč je okončan tek posle produžetka pošto je baksijska ekipa u 90. minutu regularnog dela meča stigla do izjednačenja.\nPobedonosni gol za Bilbao u trećem minutu produžetka postigao je Injaki Vilijams, a Barselona do kraja meča nije uspela da poravna rezultat i obezbedi penale.\nPenal, odnosno kaznu, zaradio je Mesi, u poslednjim trenucima duela – direktan crveni karton, prvi u dresu Barselone za sve ove godine, u 753. meču za katalonski klub, dobio je zbog udaranja Asijera Viljalibre.\nFudbaler Bilbaa je uspeo da se nađe na Mesijevom putu ka lopti, to je iznerviralo Argentinca i usledio je udarac.\nNajpre je njemu pokazan žuti karton, a posle pregledavanja video snimka arbitri su procenili da je za takvo ponašanje jedina ispravna kazna – crveni karton.\nStvari su u Barseloni više nego frustrirajuće, klub do kraja godine mora da generiše profit od gotovo pola milijarde evra kako bi izbegao bankrot, a u toku je i kampanja za predsedničke izbore u klubu.\nMesi je proteklog leta želeo da ode iz kluba, ali se kasno setio da ima tu opciju u ugovoru i bio je primoran da ostane u Barseloni.\nTrener Ronald Kuman verovatno neće moći da računa na Argentinca u narednih nekoliko utakmica, pošto ga očekuje drakonska kazna, što i ne bi moralo nužno da bude loše jer Barselona mora da se navikava da igra bez Mesija, s obzirom na to da je njegov odlazak na leto izvestan.


IBM je imenovao ASBIS Slovačke za distributera godine na godišnjem sastanku održanom 07. februara 2006. godine u kongresnoj dvorani hotela Carlton u Bratislavi. Na ovom sastanku prisustvovalo je više od 100 IBM slovačkih biznis partnera. ASBIS S Kimenovan je za distributera godine na osnovu ostvarenog poslovnog rasta od 40% u 2005. godini, kao i za distributera koji nudi najširi spektar IBM proizvoda. Ova nagrada potvrdila je dugoročnu ASBIS-ovu poziciju broj 1 u IBM biznisu Slovačke.\nIBM je imenovao ASBIS Slovačke za distributera godine na godišnjem sastanku održanom 07. februara 2006. godine u kongresnoj dvorani hotela Carlton u Bratislavi. Na ovom sastanku prisustvovalo je više od 100 IBM slovačkih biznis partnera.\nASBIS SK imenovan je za distributera godine na osnovu ostvarenog poslovnog rasta od 40% u 2005. godini, kao i za distributera koji nudi najširi spektar IBM proizvoda. Ova nagrada potvrdila je dugoročnu ASBIS-ovu poziciju broj 1 u IBM biznisu Slovačke.\nInternational Business Machines Corporation je multinacionalna korporacija za kompjutersku tehnologiju i konslating sa sediđtem u Armonku, New York, USA. Kompanija je jedna od nekoliko kompanija u oblasti informacionih tehnologija čija istorija datira od 19. veka. IBM proizvodi i prodaje kompjuterski hardver i softver, nudi infrastrukturne usluge, hosting servis i konsalting u širokoj oblasti od mainframe kompjutera do nano tehnologije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Tekuća potrošnja se finansira iz izvornih prihoda budžeta\nMINISTARSTVO FINANSIJA 26. 01. 2020. 11:06 >> 11:05 0\nIz Ministarstva finansija tako su demantovali tvrdnju da se “zaduživanje kojim se finansira tekuća potrošnja nastavlja i to u još većem obimu”.\n“Ovaj podatak potvrđuje da su sve javne funkcije pravovremeno finansirane iz tekućih prihoda, a da se zaduživanje vršilo isključivo za otplatu duga i finansiranje infrastrukturnih projekata čijom se realizacijom podstiče ekonomski rast i sveukupan razvoj zemlje. Na ovaj način, fiskalna politika je vođenja rukovodeći se tzv. Zlatnim fiskalnim pravilom javnih finansija, ostvarujući suficit tekuće potrošnje u svim godinama prethodnog trogodišnjeg perioda”, navode u Ministarstvu.\nPored navedenog, dodaju da je u prethodnom periodu povoljnijim kreditnim aranžmanima i izdavanjem crnogorskih obveznica na međunarodnom tržištu kapitala obezbijeđeno je refinansiranje i otplata duga iz prethodnog perioda i to pod znatno povoljnijim uslovima, što je značajno poboljšalo kreditnu strukturu javnog duga i distribuciju ročnosti obaveza.\n“Osnovno pravilo koje ukazuje na stepen održivosti javnog duga jedne zemlje, jeste odnos stope realnog rasta ekonomske aktivnosti i prosječne kamatne stope po kojoj se zemlja zadužuje. Prethodne tri godine, nedvosmisleno pokazuju da stope realnog rasta u Crnoj Gori kontinuirano rastu dok nasuprot tome kamatne stope pod kojima se država zadužuje opadaju, što je potvrda odgovornog vođenja ekonomske politike koju Vlada Crne Gore sprovodi”, ukazuju u Ministarstvu finansija.\nIstiču da se pozitivni trendovi nastavljaju, budući da se već u 2020. godini očekuje balansiranost javnih finansija, kao i ulazak u zonu soficita u narednom periodu, odnosno izvornim prihodima će biti pokrivena i tekuća i kapitalna potrošnja države.\n“Shodno navedenom, u periodu 2020 – 2022 očekivan je pad javnog duga već u 2020. godini (kako kao procenat učešća u Bruto domaćem proizvodu, tako i u nominalnom iznosu) i očekivano je dostizanja nivoa od 62,5 odsto BDP-a u 2022. godini. Navedenim trendom ostvaruje se pad nivoa javnog duga od preko 15 p.p BDP-a u peirodu koji je predmet posmatranja Programa Ekonomskih Reformi Crne Gore za 2020-2022”, kažu u Ministarstvu.\nGovoreći o nominalnim iznosima, potrebe finansiranja javnih finansija, koje je planirano da bude obezbijeđeno iz domaćih i inostranih izvora kroz pozajmice i kredite u periodu 2020-2022, ukupno iznose cca 735 miliona eura, dok iznos duga koji je planiran da bude otplaćen u istom periodu iznosi 1,363 miliona.\n“Navedene trendove potvrđuju posljednji izvještaji rejtnig agencija koje su potvrdile kreditni rejting i stabilne, odnosno pozivitne ekonomske izglede naše zemlje”, naglasili su.\nBez ikakvog utemeljenja je, navode u Ministarstvu, i tvrdnja da “potencijalni investitori očekuju drastičan rast poreza”, da bi se navodno vraćao enormni javni dug.\n“Istina je upravo suprotna: Vlada ne da ne razmišlja o povećanju poreza već naprotiv-smanjuje poreze. Vlada kontinuirano radi na stvaranju uslova za smanjenje poreskog opterećenja rada, čemu svjedoči smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje na teret poslodavca i ukidanje tzv. “kriznog poreza“ dok je stopa poreza na dobit na najnižem nivou u Evropi, što stvara povoljan investicioni ambijent, a što rezultira time da Crna Gora ima jednu od najviših stopa stranih direktnih investicija u Evropi”, ukazuju u Ministarstvu.\nIstičud da se to može pronaći u dokumentu Program ekonomskih reformi Crne Gore za periodu 2020-2022. koji je Vlada usvojila 16. januara.\n“Emisijom crnogorskih euroobveznica u septembru 2019. godine ostvarena je najniža do sada kamatna stopa od 2.55 odsto i najduža ročnost obveznice od 10 godina. To je najuspješnija emisija euroobveznica Crne Gore”, dodaju u resoru finansija.\nTime je, poručuju, stvorena fiskalna rezerva koja će se koristiti za otplatu javnog duga koji dospijeva u 2020. godini.\n“Na ovaj način su iskorišćene povoljne okolnosti na međunarodnom tržištu kapitala i smanjena izloženost zemlje mogućim nepovoljnim makro-ekonomskim kretanjima u međunarodnom okruženju u narednom periodu sa ovog aspekta. Dodatno, tokom navedene emisije obveznica, akumuliralirana je potražnja od strane renomiranih svjetskih investitora na tržištu kapitala tri puta veća od vrijednosti izdatih obveznica, što je dodatna indikacija stabilnosti i rasta povjerenja investitora u crnogorsku ekonomiju, makro-ekonomsku i fiskalnu politiku i očekivanja u narednom periodu”, zaključuju u Ministarstvu.


SRBIJI PRETI TRAGEDIJA: Ovo "orlovi" moraju da urade ukoliko žele na Evropsko prvenstvo | Novosti.RS\nNaime, lako se može desiti da Orlovi ostanu bez Evropskog prvenstva, iako tri od četiri selekcije u grupi idu na finalni turnir Šampionata Starog kontinenta.\nPreciznije, ako Finska pobedi Gruziju, situacija će se umnogome zakomplikovati u našoj grupi.\nGruzini posle dva kola imaju maksimalan skor (2-0) i drže lidersku poziciju, a potencijalnom pobedom Finske obe reprezentacije bi došle na dve pobede i poraz, pa bi delile prvo i drugo mesto.\nU tom slučaju, Srbija bi "dotakla dno" i pala na poslednju poziciju (jedina ne vodi na EP), jer posle poraza od Sajdžija imaju skor 1-2, ali su Švajcarci u boljem položaju zbog pobede nad izabranicima Igora Kokoškova.\nOrlovima nakon duela sa Finskom, u februaru slede mečevi sa Gruzijom i Švajcarskom. Eventualna dva poraza od Gruzina i Švajcaraca, mogla bi da Srbiju izbace sa Evrobasketa.\nkošarka Sport košarkaška reprezentacija Srbije evropsko prvenstvo u košarci\nA šta dobijamo i da odemo na Evropsko prvenstvo, ništa ovo treba da igraju razvojni igrači omladinci ???


Otvara se Ralph Lauren kafe bar u Londonu - Harper‘s Bazaar\nOtvara se Ralph Lauren kafe bar u Londonu\nModerna nova destinacija na kojoj ćete moći da popijete svoje omiljeno piće\nU Londonu će se 12. januara otvoriti nova moderna destinacija: Ralph Lauren kafe bar u kome ćete moći da napravite pauzu tokom ili posle napornog dana. Kafe bar će se nalaziti u novoj Polo Paulph Lauren vodećoj radnji u Ulici Regent.\nOvo će biti prvi Ralph Lauren restoran u Velikoj Britaniji, pored već otvorenih i uspešnih u Čikagu, Parizu i Njujorku. Londonska verzija je inspirisana Polo Bar restoranom u Njujorku, sa enterijerom “koji odaje poštovanje jahačkom životnom stilu Ralph Laurena”, kako kaže portparol brenda.\nProstor će biti intimniji, sa 24 mesta za sedenje i 12 mesta za šankom; služiće se doručak, ručak i lagana večera u večernjim satima i naravno, gosti će moći da naruče neke od najboljih koktela na svetu.\nModna kuća se obavezuje da nas podseti - "family is who you love".\nRalph Lauren sarađuje sa Snapchat-om i lansira virtuelnu kolekciju\nKorisnici će moći da odaberu odevne komade Ralph Lauren za svoj avatar...\nLauren Ralph Lauren jesenja kampanja\nDizajner Ralph Lauren dobija dokumentarac\nNovi Ralph Lauren parfem - Woman Intense


Kabul: 31 žrtva napada bombaša samoubice\nAfganistanska policija vrši uviđaj\nNajmanje 31 osoba je poginula, a više od 65 ranjeno u eksploziji koju je izazvao bombaš samoubica u Kabulu, navode avganistanski zvaničnici.\nZvaničnici i svedoci kažu da je meta bombaša bila grupa ljudi okupljenih na proslavi persijske nove godine, Novruz, nedaleko od susedstva šiitskih muslimana.\nIslamska država preuzela je odgovornost za napad, saopštila je obaveštajna grupa "SITE" koja nadgleda pretnje džihadista. Teroristička grupa identifikovala je bombaša kao osobu pakistanskog porekla, navodeći da je aktivirao svoj samoubilački prsluk tokom okupljanja u području Kart-e-Sakhi.\nPortparol avganistanskog ministra unutrašnjih poslova, Nasrat Rahimi, rekao je za Glas Amerike da su svi stradali i ranjeni bili civili. Policija i spasilačke ekipe kažu da bi broj žrtava mogao porasti.\nPredsednik Ašraf Gani osudio je teroristički napad, nazvavši ga “zločinom protiv čovečnosti”, dodajući da takva dela neće zaustaviti Avganistance u proslavljanju njihovih nacionalnih i religijskih praznika, kao i aktivnosti na razvoju.\nPoslednjih meseci teroristička grupa često je za metu napada imala šiitske bogomolje i mesta okupljanja u glavnom gradu Avganistana, Kabulu.\nPoslednji napad ID dogodio se devetog marta, kada je bombaš samoubica u napadu na šiitsku džamiju usmrtio desetoro ljudi.\nU poslednje vreme vlasti u Kabulu su pooštrile bezbednosne mere širom grada, a zvaničnici obaveštajnih agencija tvrde da su uhapsili nekoliko operativaca Islamske države i otkrili nekoliko manjih operativnih ćelija.\nUprkos postignutom uspehu vlada je i dalje predmet oštrih kritika zbog nezaustavljanja smrtonosnih napada pobunjenika u Kabulu.\nAmerički komandant međunarodnih snaga, general Džon Nikolson, saopštio je prošle nedelje da su avganistanske snage pokrenule kampanju uklanjanja militantskih “sigurnih kuća” i operativnih mreža iz delova Kabula.\nOn je rekao da su u toku racije obaveštajnih agencija i temeljni pretresi kuća u oko 18 okruga u gradu. General je dodao da su avganistanski obaveštajci, zajedno sa američkim specijalnim snagama, uspešno identifikovali i razotkrili nekoliko lokacija povezanih sa militantima.\nMeđutim, Nikolson je priznao da se bezbednosna kampanja suočava sa velikim izazovom u gradu sa više od pet miliona stanovnika, čija populacija je u poslednjih deset godina neplanirano porasla. Takođe je istakao da postoji i značajna kriminalna aktivnost u gradu.


Radnici u RS plaćeniji od kolega u FBiH - Akta.ba\n18.04.2016. 08:50 / Izvor: Nezavisne novine\nTako je prosječna plata u RS, koja je u februaru ove godine iznosila 838 maraka, prestigla prosječna mjesečna primanja u tom mjesecu u FBiH, što je prvi put od oktobra prošle godine, kada su ta primanja bila veća u FBiH. Sada je, dakle, situacija drugačija i plata u RS je za 13 maraka veća od one u FBiH.\nOno što je posebno interesantno je činjenica da je u odnosu na januar ove godine prosječna plata u RS povećana za 22 marke, dok je to primanje u FBiH palo za devet maraka u tom periodu. Ipak, ekonomski analitičari smatraju da je prosječna plata i u RS i u FBiH i dalje mala, posebno u realnom sektoru. Goran Radivojac, profesor Ekonomskog fakulteta u Banjaluci, rekao je da problem kod nas nije visina prosječne plate, nego produktivnost, odnosno koji sektori nose prosječnu platu.\n"Definitivno je da sa aspekta plate ne možemo posmatrati i stavljati u isti koš finansijski sektor i ugostiteljstvo, trgovinu, građevinarstvo i prerađivačku industriju, gdje su u pravilu plate najniže", rekao je Radivojac i dodao da se tu otvara pitanje privredne strukture. Prema njegovom mišljenju, situacije u kojima je prosječna plata nekad veća u RS, a nekad u FBiH su ciklični poremećaji. "Mislim da se mi možemo složiti da je BiH jedinstven ekonomski prostor sa tog aspekta i da je sloboda kretanja i zapošljavanja apsolutno neupitna", naveo je Radivojac.\nIpak, on je zaključio da je prosječna plata na niskom nivou i da ne omogućava egzistenciju dostojnu zemlje kandidata i još malo članice EU, bilo da se radi o RS ili FBiH. Iz Zavoda za statistiku RS su kazali da je prosječna neto plata u RS isplaćena u februaru iznosila 838 KM.\nU odnosu na januar realno je veća za 2,9 odsto, a u odnosu na februar 2015. godine realno je veća za 1,8 odsto. Prema njihovim riječima, u februaru je najviša prosječna neto plata isplaćena u oblasti finansijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja i iznosila je 1.260 KM, a najniža u oblasti administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti 513 KM.\nPojašnjavaju da plate zaposlenih ne obuhvataju ostala lična primanja kao što su topli obrok, prevoz, regres, solidarna pomoć, jednokratna novčana pomoć i slično. Dodaju da se prosječne plate računaju tako što se ukupno isplaćena masa plata u mjesecu dijeli sa brojem zaposlenih na koje se odnose izvršene isplate.\nIz Saveza sindikata RS izrazili su očekivanje da će potpisivanjem novih kolektivnih ugovora i povećanjem najniže plate biti poboljšan materijalni i socijalni položaj radnika u privredi, kao i da će njihove plate biti izjednačene s platama ostalih radnika u RS. Prema njihovim riječima, sindikalna potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u Republici Srpskoj u februaru koštala je 1.872 KM, koju je prosječna isplaćena neto plata za taj mjesec u iznosu od 838 KM pokrivala sa oko 44 odsto.\npodaci entitetskih zavoda za statistiku u KM


Pastelno proleće: Trend koji će obeležiti sezonu | Celebrity\nPastelno proleće: Trend koji će obeležiti sezonu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPasteli kao prvi vesnici proleća dolaze nam u zimskom ruhu i u koloritu koji mami na dodir.\n„Delikatnost može biti izuzetno snažna“, izjavila je Victorija Beckham povodom svoje kolekcije za proleće-leto 2018, a ne mogavši da dočekaju premijeru, još tokom zimskih meseci istinitost njenih reči potvrdile su brojne trendseterke na ulicama svetskih metropola.\nPored neizbežnih valera plave, kao najvernijeg predstavnika prelaska iz zimske u prolećnu sezonu, na listi najpoželjnijih delikatnih tonova našle su se i bledozelena, žuta, te ove sezone neizbežna ljubičasta u svojoj najnežnijoj verziji, kao i neizostavna puder roze.\nReč je o osvežavajućim, razbuđujućim nijansama, a pored poznate britanske kreatorke, moć pastela prepoznali su i čuvena imena kao što su Helmut Lang, Calvin Klein i Tom Ford.\nSamo jedan komad u pastelnom tonu transformisaće čitavu kombinaciju u neočekivano osvežavajućem pravcu. Za one koji tek isprobavaju ovaj trend, najbezbolnija proba je ona u paru sa neutralnom belom i svetlosivom. Oni hrabriji su sasvim sigurno svesni koliko je snažan efekat pastela u monohromatskom izdanju.\nPogledajte u nastvaku kako da prigrlite vreme pastelne nežnosti u narednim mesecima:\nproleće/leto Fashion Pastelne boje Novi trendovi instagram


Komentar: Da li je naturalizacija putem BNO pasoša poklon paket ili prazan ček? - Kineski Radio Internacional\nKomentar: Da li je naturalizacija putem BNO pasoša poklon paket ili prazan ček?\n2020-07-09 15:21:51 | CRI\nNakon primene zakona o nacionalnoj bezbednosti za Hongkong, Velika Britanija je prvo klevetala Kinu na 44. zasedanju Saveta UN za ljudska prava o pitanjima vezanim za Hongkong, a zatim su premijer Boris Džonson, ministar inostranih poslova Dominik Rab i drugi visoki vladini službenici izdali "pasošku kartu", rekavši da olakšava put za dobijanje državljanstva Velike Britanije za tri miliona građana Hongkonga, koji ispunjavaju uslove za podnošenje zahteva za izdavanje britanskog nacionalnog pasoše za strance, odnosno BNO pasoše.\nNaturalizacija putem BNO pasoša, da li je izdašan poklon paket ili prazan ček?\nBritanski kritičari kažu da je Ministarstvo unutrašnjih poslova brzo uvelo politiku državljanstva pasoša BNO, ali problem diskriminacije imigranata "generacije vetrova" još uvek nije rešen!\nTakozvana "generacija vetrova" odnosi se na karipske imigrante koji su u Britaniju došli između 1948. i 1971. godine. Oni su dali veliki doprinos obnovi, prosperitetu, razvoju i socijalnom blagostanju Britanije nakon Drugog svetskog rata. Decenijama su ovi legalni imigranti bili diskriminisani na osnovu boje kože na radnom mestu i u društvenom životu. Nezavisna istraga britanske vlade utvrdila je da "suočavajući se sa rasnim problemima i istorijom, postoji britansko institucionalno nepoštovanje i bezobzirnost".\nPored toga, britanskoj ekonomiji je nedostajalo vitalnosti poslednjih godina, a mnogi Britanci krive priliv migranata zbog visoke nezaposlenosti. Problem imigracije postala je glavna pokretačka snaga referenduma o Bregzitu. Prema podacima Gardijana, u roku od godinu dana nakon referenduma o Bregzitu, britanska vlada je deportovala ukupno 5.301 državljanina EU, a taj broj je veliki i bez presedana. Mnogi građani EU ni ne znaju zašto su deportovani. Tokom ovog perioda, Velika Britanija nije zvanično napustila EU i još uvek mora da se pridržava relevantnih propisa EU o imigraciji.\nUgovori sklopljeni sa partnerima iz EU koriste se kada odgovaraju njihovim interesima, a napuštaju se ako nisu. Kako s ovim teškim licemerjem London planira da preoblikuje svoje buduće odnose sa Briselom?\nNije samo po sebi zakonsko obezbeđivanje kanala za naturalizaciju za Hongkonžane koji imaju BNO pasoše. Britanska strana je razmenila memorandume sa Kinom i jasno se obavezala da neće odobriti kineskim državljanima Hongkonga koji imaju BNO pasoše pravo boravka u Velikoj Britaniji. Prema zakonskoj interpretaciji Svekineskog narodnog kongresa, sunarodnici iz Hongkonga koji imaju BNO pasoše su kineski državljani. Kineska vlada ima pravo da propituje i preduzima mere za politike bilo koje strane vlade prema kineskim građanima.


12 Jan 2022 - biznis - Povlašćeni proizvođači električne energije u Crnoj Gori prihodovali 40,6 miliona evra\nPovlašćeni proizvođači električne energije u Crnoj Gori prošle godine su za 11 meseci prihodovali 40,6 miliona evra po osnovu prodate struje, od čega su po osnovu podsticaja, odnosno subvencija, od građana i privrede dobili čak 19,1 milion evra.\nOstatak od 21,5 miliona evra predstavljao je tržišnu cenu proizvedene struje, pokazali su podaci Crnogorskog operatora tržišta električne energije (COTEE), piše agencija Mina, pozivajući se na Dan.\nPovlašćeni proizvođači, kojih ima 26 i koji upravljaju sa 39 elektroenergetskih objekata, od 2014. godine dobijaju podsticaje od građana i privrede preko računa za struju (stavke OIE1 i OIE2).\nProizvođači, čim steknu povlašćeni status, imaju zagarantovan otkup svakog proizvedenog kilovat-sata električne energije, po podsticajnoj ceni.\nTako je na tržištu proizvedena električna energija za 11 meseci prošle godine vredela 21,5 miliona evra, a povlašćeni proizvođači su dobili još 19,1 milion evra po osnovu podsticaja. Svaki povlašćeni proizvođač dobija podsticaje 12 godina.\nPodsticaje OIE1 od polovine 2019. godine plaća država Crna Gora iz budžeta, dok OIE2 plaćaju građani i privreda.\nNajviše novca prošle godine su dobili vlasnici vetroelektrane (VE) Кrnovo, firme Akuo Energy iz Francuske i Masdar Energy iz Ujedinjenih Arapskih Emirata – 15,92 miliona evra. Od toga su po osnovu podsticaja dobili 7,8 miliona evra.\nVlasnici vetroparka Možura, projekta koji je pod lupom Europola i koji je pratilo niz kontroverzi, prihodovali su prošle godine 11 miliona evra, od čega su 5,22 miliona evra po osnovu podsticaja. Prema Centralnom registru privrednih subjekata (CRPS), vlasnici Možura Wind park, firme koja gazduje vetroparkom u opštini Bar su kompanije Enemalta i Malta Montenegro Wind Power.\nOd vlasnika mini hidroelektrana najviše su prihodovali vlasnici Hidroenergije Montenegro, koja gazduje sa osam mini hidroelektrana (mHE). Ta firma je prošle godine prihodovala po osnovu prodaje proizvedne električne energije u osam mHE četiri miliona evra, od čega se na podsticaje odnosi 1,77 miliona evra.\nSistem podsticaja i zagarantovanog otkupa osmislile su i uvele prethodne vlade Crne Gore, pozivajući se na iskustvo Evropske unije, koja je davno prešla na drugi model davanja koncesija za mHE i VE, odnosno da koncesiju daje ponuđaču koji traži najmanje novca za projekat izgradnje mHE ili VE.\nNova vlada Crne Gore nije menjala propise, ali je stopirala potpisivanje nekoliko ugovora o koncesiji i nekoliko raskinula, zbog čega su u toku sporovi pred Privrednim sudom.\n7 Apr 2022 srna\n11 Feb 2022 novaekonomija\nHrvatska dobila prvu "virtuelnu elektranu"


Radio Tivat | Realizovan sastanak TO Tivat sa hotelskom turističkom privredom\n22 јан Realizovan sastanak TO Tivat sa hotelskom turističkom privredom\nPosted at 09:08h in Turizam\tby\tTamara\nTuristička organizacija opštine Tivat juče je održala sastanak sa predstavnicima turističke privrede, kome su prisustvovali predstavnici hotelskih preduzeća Regent, The Chedi Luštica Bay, Astoria, HTP Mimoza, Magnolija, Palma, Franca i predstavnici iz kompanije Porto Montenegra.\nNa sastanku su sumirani cjelokupni rezultati protekle turističke sezone, koja je po ocijenama svih prisutnih bila izuzetno dobra na opšte zadovoljstvo. Direktorica TO Tivat prisutnima je u uvodnom izlaganju iznjela obrađene statističke podatke za period koji se odnosi na prvih 10 mjeseci 2019. u odnosu na 2018. godinu, kada su u pitanju vodećih 10 zemalja po ostvarenim dolascima i noćenjima u svim vidovima smještaja (kolektivni i privatni ).\nPredstavnici hotelskih preduzeća su izuzetno zadovoljni ostvarenom posjetom i pored vodećih tržišta koja već godinama prednjače u dolascima kao što su Rusija, UK, Njemačka i zemlje regiona, navele su se i znatne promjene u strukturi gostiju i porastu dolazaka sa nekih novih tržišta. Takva tržišta su u odnosu na ranije godine- Skandinavija, zemlje Beneluxa, Španija, Kina i Francuska, na što bi svakako trebalo obratiti pažnju i planirati buduće aktivnosti i na tim tržištima.\nDirektorica TOT je uputila prisutne da su planirane digitalne i marketinške aktivnosti na ovim tržištima naročito kada su u pitanju zemlje sjeverozapadnog dijela Evrope, s obzirom da su to tržišta sa kojih turisti posjećuju toplije destinacije tokom cijele godine a ne samo tokom glavne turističke sezone, što značajno utiče na produžetak sezonalnost.\nPrisutni predstavnici hotelske privrede Tivta svakako su naveli prednosti aerodroma za cjelokupnu destinaciju, koji svojim direktnim letovima povezuju značajne destinacije sa našim gradom i jedan je od važnijih segmenata u kompletnoj turističkoj ponudi Tivta. Samim tim mišljenje lokalne turističke privrede je da se iskoriste trenutno povoljni klimatski uslovi i saobraćajna povezanost, te kreiraju atraktivne turištičke ponude poput vikend paket artanžmana za potencijalne goste iz regiona. Cilj je privući goste u periodu od januara do aprila, kao i u drugom dijelu godine, sa nižim cijenama u hotelskom smještaju te povoljnijim avio kartama na relaciji BGD – TIV – BGD u ovom periodu, što će sve skupa uticati na još značajniji produžetak sezonalnosti.\nU najavi su predstojeći događaji kao što su “ Love in the port“ u organizaciji Porto Montenegra, proslava osmog marta i drugi događaji u kojima će se dijelom uključiti i lokalna turistička organizacija sa ciljem uvezivanja aktivnosti i na gradskoj rivi Pine.


Prokupački aforističar u društvu najboljih - Grad Prokuplje\nProkupački aforističar u društvu najboljih\nU kapitalnom delu „Antologija misli u aforizmima“ objavljenoj u Rusiji,našli su se i aforizmi prokupačkog aforističara Dragana Ognjanovića. Knjigu je objavila izdavačka kuća „Veče“ u tiražu od 5000 primeraka,a priredio ju je ruski autor Vladimir Šojher.\n– Veoma sam zadovoljan i počastvovan time što su se moji aforizmi našli u ovakvoj jednoj velikoj knjizi u kojoj se nalaze velika imena svetskih aforističara i mislilaca,istakao je Dragan Ognjanović.\nViše od 30.000 aforizama,maksima,citata i misli naučnika,državnika,pisaca,filozofa i verskih lidera nalazi se u ovoj jedinstvenoj knjizi velikog formata. U njoj su zastupljeni klasici i savremenici poput Aristotela,Cicerona,Konfučija,Tolstoja,Umberta Eka,Bekona i drugi velikani svetske istorije.\nPored aforizama Prokupčanina Dragana Ognjanovića,u "Antologiji misli u aforizmima" nalaze se i aforizmi još 56 srpskih autora. Knjiga sadrži 15 velikih poglavlja sa temama o životu,ljubavi,čoveku,braku,državi i politici.


Kovačević: Banat je moja šansa za povratak | Glas javnosti\nPočetna > Sport > Kovačević: Banat je moja šansa za povratak\nBEOGRAD - Kapiten fudbalera Crvene zvezde Nenad Kovačević izjavio je danas da je utakmica osmine finala Kupa Srbije protiv Banata poseban izazov iz najmanje dva razloga.\n"Dolazak Banata za mene je naročito važan jer želim da iskoristim priliku i ponovo se izborim za status standardnog prvotimca, a poseban motiv predstavljaće mi činjenica da sam nekada igrao za taj klub", rekao je Kovačević.\nOn je dodao da je razočaran što je u poslednje vreme više na klupi, nego na terenu.\n"Uveren sam da će se to brzo promeniti. Na meni je da na svakoj utakmici i treningu pružim maksimum, a na treneru je da sastavlja tim", rekao je Kovačević.\nNa pitanje koliko poznaje sadašnji tim Banata nekadašnji reprezentativac bio je iskren.\n"Iskreno, ne poznajem ovu ekipu, mada sam uveren da ću, kada izađemo na teren, neke momke odmah prepoznati", rekao je Kovačević.\nTrener Crvene zvezde Robert Prosinečki istakao je da je duel sa Banatom veoma važan jer njegov tim ima maksmalne ambicije u Kupu.\n"Zvezdin cilj je uvek osvajanje trofeja, a Banat bi trebalo da bude samo još jedna prepreka na tom putu. Očekuje nas teška utakmica, jer su oni jedna od boljih ekipa u Drugoj ligi", rekao je Prosinečki.\nOn je najavio najmanje pet novih igrača u odnosu na tim koji je igrao protiv Novog Pazara.\n"Još nisam odlučio u kom ćemo sastavu igrati, ali sigurno će bti promena, što zbog umora pojedinih igrača, što zbog lakših povreda. Međutim, novi igrači će samo dati doprinos više, jer su svežiji i odmorniji. U svakom slucaju, mi smo favoriti i ocekujem da prođemo dalje", poručio je Prosinečki.\nUtakmica osmine finala Kupa Srbije između Crvene zvezde i Banata igra se sutra od 18 casova.


Za održavanje javne higijene na području Banjaluke tri miliona KM - BIGportal.ba\n26 Jula, 2021 26 Jula, 2021 046\nProgramom zajedničke komunalne potrošnje za poslove javne higijene na području grada za ovu godinu predviđeno je oko 2,7 miliona KM.\nU ovom programu ističe se da su sredstva predviđena za pranje saobraćajnih površina, čišćenje i održavanje objekata za odvodnju, uklanjanje miješanog otpada, privremenih divljih deponija i otpada odloženog u kontejnere od pet m³ i rad Higijeničarske službe, koja zbrinjava napuštene, stradale i uginule životinje.\n“Iz ovog slijedi čitav niz svakodnevnih aktivnosti na održavanju, čišćenju i pranju užeg gradskog jezgra pa i šire, kao i periodičnom čišćenju i pranju pojedinih gradskih kvartova, te odvoza otpada iz seoskih područja. Takođe, ovim sredstvima se pokrivaju i stalna proljećna i jesenja akcija čišćenja i uređenja grada ove godine”, navodi se u Programu zajedničke komunalne potrošnje.\nDodaje se da se za čišćenje i odvoz miješanog otpada s javnih površina za ovu godinu izdvaja ukupno 1,6 miliona KM.\n“Od ovog iznosa, za ručno čišćenje javnih saobraćajnih površina izdvaja se 420.000 KM, za mašinsko čišćenje javnih saobraćajnih površina oko 60.000 KM, za prikupljanje otpada s uređenih i neuređenih zelenih površina 230.000 KM, za sakupljanje lišća s javnih zelenih površina 15.000 KM, za prikupljanje otpada i vanredno čišćenje javnih površina poslije povećanog obima korištenja javnih površina, elementarnih nepogoda i slično 5.000 KM”, navodi se u programu.\nDodaje se da je za utovar i odvoz na regionalnu deponiju prikupljenog otpada i lišća s javnih površina namijenjeno ukupno 871.000 KM.\n“Za utovar i odvoz miješanog otpada prikupljenog u proljećnoj i jesenjoj akciji čišćenja grada izdvaja se 50.000 KM”, piše u ovom godišnjem programu.\nZa pranje saobraćajnih površina i održavanje objekata za odvodnju iz budžeta grada za ovu godinu namijenjeno je ukupno 273.000 KM.\n“Od ovog iznosa se za dnevno pranje javnih saobraćajnih površina izdvaja 30.000 KM, za noćno pranje javnih površina takođe 30.000 KM, za vanredno pranje saobraćajnih površina poslije vremenskih nepogoda 3.000 KM, za čišćenje i propiranje uličnih slivnika, oborinske kanalizacije i drugih objekata 10.000 KM, te za hitne intervencije na objektima za odvodnju i održavanje 200.000 KM”, navodi se u ovom programu.\nZa uklanjanje miješanog otpada s privremenih divljih deponija i odloženog u kontejnere od pet m³ iz budžeta biće izdvojeno 665.000 KM.\n“Za uklanjanje miješanog otpada s privremenih i divljih deponija i odvoz na regionalnu deponiju u planu je ove godine 5.000 KM, a za prikupljanje otpada duž magistralnih i regionalnih puteva i održavanje higijene na izgrađenim autobuskim stajalištima, dječjim igralištima i gušće naseljenim mjestima 50.000 KM. Za sprovođenje proljećne i jesenje akcije čišćenja i uređenja područja mjesnih zajednica biće izdvojeno 10.000 KM, a za odvoz miješanog otpada odloženog u kontejnere od pet m³ na udaljenosti od regionalne deponije 600.000 KM”, navodi se u Programu zajedničke komunalne potrošnje.\nZa ostale poslove javne higijene pranirano je oko 3.000 KM, a za rad Higijeničarske službe oko 145.000 KM.


Zna se ko su prvi besplatni putnici u Virgin Galactic-ovom svemirskom brodu | PC Press\n29. novembar 2021. 3. decembar 2021. Branislav Bubanja\nNa svom prvom letu u orbitu, osnivač Virign Galactic-a, Richard Branson objavio je da će kompanija obezbediti besplatna mesta u svom svemirskom brodu, a da će se prijava za izvlačenje te nagrade obaviti na platformi Omaze. Sada je objavljeno ime prve dobitnice. To je Keisha S. (prezime nije dostupno zbog privatnosti) iz Antigve, koja je dobila dve besplatne karte.\nJedna od 170 hiljada\nIdeja koja stoji iza ove akcije je da svako može da se prijavi za nagradno izvlačenje, po ceni od samo 10 dolara (koji idu u dobrotvorne svrhe), a nagrada je dve besplatne karte za put do ivice orbite. Na ovaj način prikupljeno je 1.7 miliona dolara za organizaciju „Space for Humanity“, koja ima za cilj da odvede ljude u svemir.\nUkupno je bilo prijavljeno oko 170.000 ljudi iz više od 200 država. Dobitnica, Keisha S. planira da na put povede svoju ćerku, koja je slučajno student astrofizike. Njih dve će, takođe, imati priliku da sa Bransonom lično obiđu Spaceport America, lansirno mesto Virgin Galactic-a.\nPročitajte i: Virgin Galactic prodao 100 ulaznica od povećanja cene karata\nBranson je najavio da će ovakva izvlačenja postati regularna praksa, što je prilika da bar neko od „običnih“ ljudi u narednim godinama dobije priliku za put u svemir.\nTagovi: nagradno izvlačenje, put u svemir, Richard Branson, Virgin Galactic\n← Direktor sektora za razvoj baterija Apple prelazi u Volkswagen\nXiaomi 12 mogao bi da bude predstavljen 12. decembra →


Svjetski je dan socijalne pravde – Portal Kotor\naopštenje Fondacije Banke hrane Crne Gore prenosimo u cijeosti.\nUjedinjene nacije su 2007. godine donijeli odluku da se obilježava Svjetski dan socijalne pravde jer se socijalni razvoj mora temeljiti na pravdi, solidarnosti i jednakosti među svim zemljama i unutar svake od njih, a socijalna pravda, jednakost i pravičnost čine temeljne vrijednosti svakog društvenog života.\nCrna Gora je po Ustavnom uređenju socijalna država i treba osigurati socijalno pravedno društvo u kojem sve osobe uživaju jednaka prava i imaju jednake mogućnosti za ostvarivanje svojih potencijala te ravnopravno učestvuju u svim aspektima života.\nObrazovanje je jedan od važnih faktora za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti, kao i povećanja mogućnosti u sferi rada i kvalitete života. Upravo zato je jednakost u obrazovanju i ujednačavanje i podizanje kvalitete uslova i standarda u svim školama ključan preduslov za ostvarivanje socijalne pravde.\nOdvajanje sredstava za školovanje djece iz socijalno ugroženih porodica do sticanja prvog zvanja i zapošljavanja je jedna od mjera umanjenja siromaštva i prvenstiva ozbiljne pojave cikličnog siromaštva tj prenošenje siromaštva sa roditelja na djecu.Plaćene knjiga i školski pribor, prevoz i užina, pomoć u učenju, do okončanja školovanja su samo neke od mogućih mjera.\nDječiji dodatak prilagođen stvarnim potrebama djece je jedan od mehanizama koji država ima.Ograničenje dječjeg dodatka na troje djece u porodici kao i opredjeljenje da ga imaju samo djeca korisnika socijalne pomoći nakon šeste godine života, a ne sva djeca koja žive u nemaštini, je jedan vid diskriminacije.\nPredškolsko vaspitanje i obrazovanje tretira se često kao socijalna usluga roditeljima, čuvanje djece, a ne kao važan faktor u ostvarenju kasnijih obrazovnih uspjeha učenika.Država mora imati više vrtića koji će biti besplatni za svu djecu koji žive u nemaštini, a služi umanjenju siromaštva i ublažavanju socijalnih razlika.\nCrna Gora još nema Strategiju o smanjenju siromaštva u kojoj bi imali modele socijalnog stanovanja, besplatne kilovat sate tzv energetsku solidarnost, socijalne samoposluge, što su samo neki od načina za uklanjanje sistemskih problema s kojima su građani suočeni a na šta Banka hrane ukazuje duže od deceniju.\nPronalazak posla i dalje ne znači kod nas izlazak iz siromaštva, jer je posao i dalje lakše izgubiti nego pronaći, pogotovo ljudima srednje i starije životne dobi.Najveći broj zaposlenih ima veoma niska primanja, tek nešto veća od minimalne zarade, te je i njima pomoć države, barem privremena neophodna.\nKljuč za uspostavljanje socijalne pravde nalazi se u otvaranju novih radnih mjesta, posebno onih koji pružaju sigurnost, odnosno boljoj dostupnosti rada onima koji su u teškoj socijalnoj situaciji.Zapošljavanje u stalni radni odnos, barem jednog člana u porodice gdje niko ne radi, je jedna od hitnih mjera koja bi se morala sprovesti.\nPravo na stanovanje, zapošljavanje, zdravlje, obrazovanje, socijalnu zaštitu i pomoć su prava koja štiti Europska socijalna povelja, dokument Savjeta Evrope usvojen još 1961. godine. Smatra se „socijalnim ustavom Europe“, a posebno je usmjerena na zaštitu ranjivih grupacija: starijih osoba, djece, osoba s invaliditetom.\nPozivamo Vladu Crne Gore da riješi dva važna problema u oblasti socijalne i dječje zaštite:\n-Postojeći iznosi socijalnih davanja se moraju povećaju tako da obezbijede zadovoljenje osnovnih potreba korisnika.\n– Trošenje sredstava socijalne zaštite se moraju ograniči na ljude u stvarno teškom stanju socijalne potrebe.\nSocijalni karton je način da spoznamo ko je u Crnoj Gori stvarno siromašan, kako bi pomoć dobili oni kojima zaista treba.\nMeđu postojećim korisnicima ima onih kojima pomoć nije potreba( fiktivno se razvode supružnici, imovina se prepisije na druge, imaju radionice, salone, transportna sredstva..) a na drugoj strani imamo dosta porodica (izgubili su posao, radili su na crnom tržište, naslednici su imovine koja se ne može podijeliti među naslednicima ili prodati…) , posebno sada u vrijeme korona. krize, koji nemaju mogućnosti ni da prehrane djecu a kamoli plate stanarinu i račune za struju.\nVeliki broj poslodavaca plaća radnicima minimalnu zaradu a ostatak daju u gotovini čime oštećuju zaposlene i budžet Crne Gore.\nInspekcijske službe korisnika socijalne pomoći i poslodavaca mora biti stručna, objektivna i kontinuirana u cilju smanjenja siromaštva i uspostavljanja socijalne pravde .\nPrema privremeno ili trajno socijalno ugroženim društvenim grupama i pojedincima, treba graditi odnos koji izražava stalnu brigu o njima i ne dovodi ih u položaj da se osjećaju nekorisnim i nezaštićenim članovima društva.\nPrevencija siromaštva nije odlika našeg sistema socijalne zaštite kao u socijalno odgovornim državama.\nU Crnoj Gori se, prema procjenama Monstata u 2019 , u riziku od siromaštva nalazi se 24.5 % građana, a još 12 % stanovništva je u riziku od socijalne isključenosti, što zajedno čini više od trečine stanovnika Crne Gore. Ne zaborovimo da je ovo statistika a u stvarnom životu su podaci još visočiji.\nNajteže žive primaoci socijalne pomoći, minimalnih penzija i plata, jednoroditeljske porodice koje ne primaju ili povremeno primaju alimentaciju kao i nezaposleni. Svi oni imaju više puta manje prihoda od cijene minimalne potrošačke korpe i pomoć im je više nego neophodna.\nPremošćivanje jaza između bogatih i siromašnih zapravo nije stvar pronalaženja novčanih sredstava, već ispravnog oporezovanja bogatstva i postavljanja prioriteta u njegovom trošenju.\nSistemski se mora raditi na obezbedjivanju pravne i zdravstvene podrške, smeštaja, hrane, psihološke pomoći, pronalaženje posla, ugroženih članova društva.\nNaše iskustvo u direktnom radu sa siromašnima nas je uvjerilo u neophodnost aktivnog uključivanja države i njenih institucija u uspostavljanju i unapredjivanju pravovremene, efikasne i sistemske zaštite i podrške ugroženih.\nBez podrške, partnerstva, saradnje svih članova u zajednici neće biti moguće dostizanja društva koje se temelji na vrijednostima koje čine solidarnost, pravednost, sloboda i jednakost.\nNe samo danas kada je Svetski dan socijalne pravde i promocija jednakih prava i mogućnosti za sve, moramo raditi svakodnevno na rješavanju ovih problema , jer se tiču svih nas!\nSaopštenje potpisuje predsjednica Fondacije Banke hrane Crne Gore Marina Medojević.


Moskva: Sumnjamo da Brisel shvata ozbiljnost situacije i negativne posledice destruktivnih koraka Vašingtona\nJuče je šef evropske diplomatije Federika Mogerini pozvala Moskvu da "odmah preduzme" akcije u skladu sa sporazumom. Prema njenim rečima, predstojeći dani su poslednja prilika za dijalog i očuvanje Sporazuma, koja se može realizovati do drugog avgusta.\nMinistarstvo spoljnih poslova izrazilo je žaljenje zbog jednostranog pristupa EU u proceni uzroka krize oko Sporazuma.\nMinistarstvo je takođe konstatovalo da Brisel deluje pod pritiskom Vašingtona, te da su žalbe Evropske unije upućene su na pogrešnu adresu.\nPored toga, ruske diplomate primetile su da je EU dala slično saopštenje tri nedelje pre isteka procedure za povlačenje iz Sporazuma koju je pokrenuo Vašington.\n"Sumnjamo da Brisel shvata ozbiljnost situacije i negativne posledice destruktivnih koraka koje je Vašington preduzimao za bezbednost svojih evropskih saveznika“, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nKao što su primetile ruske diplomate, EU je uputila takav poziv "radi predstave" i da ima propagandne ciljeve.\n"U stvari, zemlje EU su rezignirane nakon odluke SAD-a da odbace realne mere koje je predložila Rusija da se uklone protivrečnosti", navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo je dodalo da odluka o očuvanju Sporazuma ostaje na američkoj strani.


Duže odsustvo smanjuje postporođajnu depresiju - GuGu mama&co.\nVi ste na:Home»Trudnoća»Porod i nakon poroda»Duže odsustvo smanjuje postporođajnu depresiju\nDuže odsustvo smanjuje postporođajnu depresiju\nRizik obolijevanja od postporođajne depresije za koju se vjeruje da je posljedica hormonalne neravnoteže kod novopečenih majki je veći kod žena koje imaju kraće porodiljsko odsustvo, tvrde naučnici sa Univerziteta u Marylendu.\nTo stanje pogađa oko 13 odsto porodilja, a najčešće se javlja oko tri mjeseca nakon rođenja deteta, pokazalo je istraživanje na više od 800 majki. Od njih se jedna grupa na posao vratila šest sedmica nakon porođaja, druga nakon 12 sedmica, a treća šest mjeseci poslije porođaja. Žene koje su ostale na porodiljskom minimalno šest mjeseci znatno su rjeđe patile od postporođajne depresije. Trajanje porodiljskog odsustva barem šest mjeseci štiti i dijete i majku, istakli su istraživači.\nNakon šest mjeseci, veliki broj žena će poželjeti da se vrati na posao jer se u njima javlja nagon da ponovo budu produktivne i druže se s kolegama.\nU Sjedinjenim Američkim Državama se većina zaposlenih majki na posao vraća tri mjeseca nakon porođaja, a uobičajeno trajanje porodiljskog u Evropi iznosi od 14 do 18 mjeseci (Njemačka, Belgija, Danska, Austrija, Španija, Francuska, Slovenija, Poljska), dok je u Češkoj, Mađarskoj, Finskoj i Slovačkoj predviđeno porodiljsko odsustvo u trajanju od 18 mjeseci.\nPrethodna istraživanja su pokazala da se kod ranijeg povratka na posao žene još fizički i mentalno pripremaju na brigu o bebi iz sata u sat, a sve to dok pokušavaju da žongliraju s poslovnim obavezama.\nPredhodni ČlanakRecepti za djecu: Sok od jabuke i mrkve\nSljedeći Članak Kad je vrijeme da beba leži na stomaku\nStres vodi u postporođajnu depresiju\nTermin poroda itekako utiče na razvoj postporođajne depresije


rade jaksic\t 08.04.2021. 15:44h\nMladi ljudi na teritoriji Grada Loznice koji žele da ostanu, odnosno započnu život na selu imaju šansu da se jave na konkurs lokalne samouprave i dobiju bespovratna finansijska sredstva za kupovinu, izgradnju ili rekonstrukciju kuća sa okućnicom na seoskom području. Gradski menadžer Dejan Stalović saopštio je danas da će javni poziv biti raspisan u ponedeljak, 12. aprila, a rok za podnošenje prijava je narednih šest meseci.\n- Namera je da pružimo podršku mladim porodicama da ostanu da žive na seoskom području. U ovogodišnjem gradskom budžetu smo opredelili za tu svrhu četiri miliona dinara, a prvi javni poziv raspisan je za 1,8 miliona. Gradsko veće je formiralo komisija koja će svakog 15. u mesecu rangirati prijave koje su pristigle prethodnog meseca, a već imamo veliku zainteresovanost. Očekujemo da ćemo posle ovog javnog poziva vrlo brzo raspisati novi do utroška svog novca koji smo planirali - kazao je Stalović.\nKako je precizirano mlada porodica je bračni par supružnika pojedinačno mlađih od 43 godine, ili roditelj koji živi sa jednim, ili više maloletne dece. Poziv se odnosi na kupovinu, rekonstrukciju, ili izgradnju kuće neto površine do sto kvadratnih metara, odnosno do 20 kvadrata po članu porodice na seoskom području lozničkoga kraja, u koje jedino ne spadaju Loznica, Banja Koviljača i Lešnica. To pravo porodica može ostvariti samo jednom, a 600.000 dinara je najveći iznos koji može dobiti. Potrebno je ispuniti određene uslove, a neki su da na gradskom i seoskom području Loznice i Srbije nemaju u svojini objekat za stanovanje, i da su ukupna primanja porodice na mesečnom nivou svih članova niža od dve prosečne mesečne neto zarade u Loznici. Tanja Glišić Matić, načelnica Odeljenja za društvene delatnosti u gradskoj upravi, kaže da se je ovo i prilika nekome da se vrati na svoju dedovinu pošto se mogu javiti i porodice čiji su preci u pravoj liniji imali neprekidno prebivalište na području Loznice najmanje 20 godina.\n- Novac će biti prebačen na račun korisnika u roku od sedam dana po potpisivanju ugovora, a njegovo korišćenje pratiće nadležna komisija. Korisnik je dužan da komisiji dostavi kao dokaz izveštaj ovlašćenog sudskog veštaka građevinske struke o izvršenim radovima koji će sadržati obavezno i njihovu novčanu vrednost. Očekujemo da na najbolji način utrošimo sav predviđeni novac i pomognemo onima koji žele da žive na seoskom području na teritoriji Loznice koja ovo radi prva u Srbiji – rekla je ona i istakla da se za javni poziv već interesovalo 14 porodica.\nIdeja grada je da pomogne mladima koji žele da se skuće na selu, a sada je na takvima da iskoriste priliku.\nKORONA KLACKALICA U LOZNICI: Ponovo se pune kovid odeljenja, u prethodna 24 sata preminuo još 1 pacijent\nLoznicaseloDejan StalovicTanja Glisic Matic