ZAKON O SPREČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANSIRANJA TERORIZMA: Zakonom je propisana obaveza za banke da primenjuju dodatne mere kada su u pitanju domaći funkcioneri, te je, s tim u vezi neophodno da banka i utvrdi da li klijent spada u tu grupu\nUpitnici, koji su dočekali klijente na šalterima pojedinih banaka, zbunili su građane od kojih je zahtevano da odgovore na neobična pitanja. "Da li ste vi, ili član vaše uže porodice funkcioner; Kako je stečena vaša imovina - iz radnog odnosa, prodajom nekretnina, poklonom, nasledstvom...; Da li ste na funkciji u državnoj instituciji; Da li ste generalni direktor, član odbora firme; Koliki priliv gotovine očekujete na mesečnom nivou na svoj račun..." - samo su neka od brojnih pitanja koja se protežu na pet, šest stranica.\n- Podaci o ličnosti koje banka prikuplja posredstvom ovog upitnika imaju za svrhu upoznavanje klijenta, a u vidu obaveze propisane Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma ("Sl. glasnik RS", br. 113/2017 - dalje: Zakon), ostalom zakonskom regulativom Republike Srbije, kao i aktima matične banke - navodi se u obrazloženju upitnika jedne banke, uz napomenu da je klijent u obavezi da na zahtev banke dostavi sve neophodne važeće informacije i dokumentaciju. Jer, ako odbije da popuni ovakav upitnik i time banku spreči da prati njegovo poslovanje, neće moći ni da otvori račun u banci. A, ukoliko ga već ima, banka je dužna da ugovor - raskine.\nNeke banke svoje klijente "love" po ulasku u filijalu, poturajući im papirne upitnike na popunjavanje za vreme čekanja u redu pred šalterom. Druge su javno "okačile" upitnike na svoje sajtove.\n- Novina u Zakonu, koji je počeo da se primenjuje 1. aprila 2018. jeste, između ostalog, i definicija domaćeg funkcionera, uključujući i člana njegove uže porodice i njegovog bližeg saradnika. Navedenim Zakonom je propisana obaveza za banke da primenjuju dodatne mere kada su u pitanju domaći funkcioneri, te je, s tim u vezi neophodno da banka i utvrdi da li klijent spada u tu grupu - rečeno je u Narodnoj banci Srbije. - Ova obaveza je propisana u skladu s međunarodnim standardima, pre svega, s univerzalnim preporukama FATF (Financial Action Task Force), međunarodnog tela koje je obrazovano s ciljem efikasne borbe protiv sprečavanja pranja novca. Prema tome, ova obaveza banke nije nikakav nalog NBS, već obaveza utvrđena novim Zakonom.\nMeđutim, kako ukazuju u NBS, ova obaveza se pre svega odnosi na uspostavljanje poslovnog odnosa s bankom, odnosno banka ne može da proizvoljno traži ove podatke ako se s građaninom ne zaključuje ugovor ili nema zaključeni ugovor ili već raspolaže podacima da je klijent funkcioner, po uvidu u registar Agencije za borbu protiv korupcije.\nOve upitnike banke samostalno kreiraju u skladu sa svojom poslovnom politikom, kako bi upoznale klijente na najbolji mogući način, a u cilju adekvatnog praćenja njihovog poslovanja.\nIpak, sadržina takvog upitnika mora biti u skladu s propisima i ne može sadržati pitanja koji nisu primerena navedenim obavezama iz zakona. NBS će pažljivo pratiti primenu propisa iz oblasti sprečavanja pranja novca.\nIzvor: Vebsajt Novosti, D. I. Krasić, 31.05.2018


Plejmejkeri, gde ste? - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Plejmejkeri, gde ste?\nCrvena zvezda izgubila od sva tri takmaca za ABA titulu\nPlejmejkeri, gde ste?\nDve pobede na debiju, obe kod kuće, a potom sudar sa realnošću.\n0Piše: N. M. 02. decembra 2019. 22.18\nDragan Šakota mogao je u LJubljani da se uveri u težinu posla kojeg se prihvatio i koliko toga u hodu mora da rešava kako bi sezona za košarkaše Crvene zvezde mogla da se okarakteriše kao uspešna.\nCrveno-beli su u nedelju uveče doživeli i treći ovosezonski poraz od najvećih konkurenata za šampionsku titulu. Cedevita Olimpija matirala ih je (75:64) i tako ih porazila četvrti put u devet odigranih kola na Jadranu.\nIz trenutne perspektive deluje da su šanse Zvezde da se domogne prvog mesta na kraju regularnog dela veoma male, odnosno da će u drugom delu sezone morati da dobije mečeve protiv Budućnosti (Podgorica), Partizana (domaćin) i Cedevite Olimpije (domaćin) kako bi uopšte ostala u konkurenciji za lidersku poziciju.\nNajlošiji start još od ere Dejana Radonjića usko je povezan sa slabo odrađenim prelaznim rokom tokom leta, angažovanjem, mahom istrošenih igrača, odnosno loše izbalansiranim timom po pozicijama.\nNajkritičnije mesto, pozicija plejmejkera, upotpunjena je igračima koji imaju jasne limite pogotovo u saradnji sa centrima.\nIako ih ima čak trojicu (Kuzmić, Odžo, Gist) Zvezda ih koristi uglavnom predvidivo u pozicionoj igri, insistirajući na spuštanju lopte na niski post, često i kada situacija nije povoljna, prethodna blokada loše odrađena, bez uključivanja trećeg igrača u igri dva na dva.\nKada je letos došao na Mali Kalemegdan, DŽejms Gist je od strane zvezdaške javnosti bio prepoznat kao sjajan atleta i vrhunski „pik end rol“ centar naviknut na pravovremenost dodavanja izuzetnih plejeva Dimitrisa Dijamantidisa i Nika Kalatesa, sa kojima je godinama unazad sarađivao u Panatinaikosu. U Zvezdi se suočio sa činjenicom da u retkim situacijama Lorenco Braun i Filip Čović postavljaju centralni „pik“, a još ređe nakon njegovih otvaranja iz blokada umeju pravovremenim dodavanjima da ga „spoje“ sa obručem.\nBroj takvih uspešno realizovanih akcija gotovo da je zanemarljiv, što ne utiče samo na produktivnost petica, već i na lakoću igre u pozicionom napadu.\nBraun, uprkos dobroj statistici (11,6 p, 5,3 as) više je plej koji „igra za sebe“. Osim što često ume da predugo drži loptu u svom posedu, bez obzira na godine (29) po načinu razmišljanja evidentno je da mu je tekuća, prva sezona u Evropi. Čović takođe, na Jadranu ima dobar prosek asistencija (4,1) od kojih je većina ostvarena u fazi tranzicije ili u samom protoku lopte, ali ne i u „pik“ igri sa centrima.\nPomenuti disbalans najočigledniji je na gostovanjima. Poslednji, ujedno i najsvežiji primer pokazuje da su u LJubljani trojica centara zbirno imala devet poena, iako je recimo Lorenco Braun meč završio sa ukupno pet asistencija. Kuzmić, Odžo i Gist naspram sebe su imali centre prosečnih mogućnosti: Stipanović i Cirbes i u takvoj konstelaciji nisu uspeli da ostvare apsolutno nikakvu supermaciju.\nDerik Braun u teškoj poziciji\nDošao je letos na Mali Kalemegdan sa zdravstvenim kartonom u kome je stanje sa kolenom bilo posebno boldirano. Propuštene prethodne takmičarske godine, kao i dobrog dela 2017/18. Derik Braun je od starta tekuće sezone bio limitiran zbog, po svemu sudeći, hroničnog problema sa kolenom. Meč u LJubljani bio je njegov tek treći abaligaški, dok je u Evroligi odigrao četiri.\nGotovo ni na jednom nije pravio jasnu razliku na terenu u korist Crvene zvezde. Crveno-beli na mestu krilnog centra imaju Simanića i Fajea, pritom se i Perperoglu može spustiti na četvorku, dok u pojedinim fazama utakmice Zvezda igra i sa dvojicom centara. U skladu sa tim, pogotovo ukoliko se stanje sa kolenom bude okarakterisalo kao hroničan problem, lako bi moglo da se desi da dve strane postignu dogovor o prekidu saradnje i pre završetka kalendarske 2019. Braun pritom ima unosan ugovor, koji predstavlja finansijsko opterećenje za klub.\nPetak dan odluke za ABA


Dan sećanja na žrtve holokausta u Nišu - Media&Reform\n„Munjevitim akcijama treba u svim garnizonima u Srbiji najhitnije sprovesti kao taoce sve komuniste, sve muškarce na koje pada sumnja, sve Jevreje i izvestan broj nacionalistički i demokratski nastrojenih stanovnika“ glasilo je naređenje generala Bemea 10. oktobra 1941.\nOvom naredbom započet je holokaust (sistemski progon i genocid etničkih grupa u Drugom svetskom ratu od strane Trećeg rajha i njegovih saveznika) u okupiranoj Srbiji. Nekoliko meseci kasnije, tačnije maja 1942. godine Emanuel Šefer, SS oberfirer i šef službi bezbednosti Trećeg rajha u Srbiji, proglasio je Beograd jednim od prvih „judenfrei“ (oslobođenim od Jevreja) gradova u Evropi.\nSvi jevrejski muškarci u Nišu uhapšeni su već 20. oktobra 1941. i odvedeni u Logor „Crveni krst“, a njihove žene i deca prebačeni su u logor Sajmište u Beogradu. Zatočeni Jevreji iz niškog logora streljani su na stratišu Bubanj nakon pokušaja bega logoraša 12. februara u znak odmazde, a poslednja dva Jevrejina, od kojih je jedan bio doktor Velizar Pijade, streljana su 1943. godine. Jevrejske žene i deca ubijeni su u gasnim komorama u Beogradu.\nOko 340 niških Jevreja, od ukupno 352 koliko ih je po popisu živelo u Nišu, stradalo je. Kako navodi predsednica niške jevrejeske opštine Jasna Ćirić, niko od predratnih Jevreja iz Niša nije preživeo Drugi svetski rat i dodaje da je nekoliko porodica, koje trenutno žive u Nišu, došlo iz drugih gradova.\nUkupan broj jevrejskih žrtava tokom Drugog svetskog rata procenjuje se na 4-6 miliona. Oslobađanje nacističkog logora Aušvic u Poljskoj 27. januara 1945. od strane 322. streljačke divizije Crvene armije, Ujedinjene nacije uzele su kao datum obeležavanja Međunarodnog dana sećanja na žrtve holokausta 2005. godine.\nOsim Jevreja, komunista i ostalih protivnika nacizma, u niškom logoru bili su zatočeni i Romi iz Niša i okoline. O Romima u logoru svedoče dokumenta, kao i romska narodna pesma Phabol lampa, čiji je najpoznatiji interpretator bio poznati niški i romski muzičar Muharem Redžepi, otac novinara i aktiviste Turkijana Redžepija.\n„Zna se približan broj i srpskih i jevrejskih, a naše žrtve kao da nemaju značaja, i eto, nema nas nigde, a dali smo doprinos i u borbi u Drugom svetskom ratu“ tvrdi Redžepi i dodaje „Što se tiče Logora, pre nekoliko godina snimljen je dokumentarac o stradanju Roma, i osim tog filma, koji ne znam gde je, i jedne knjige nemamo ko da nam priča kako je bilo tamo jer nema više nijednog živog svedoka“.\nU Arhivu grada Niša, Narodnom muzeju Niš, Memorijalnom kompleksu “12. februar”, Muzeju žrtava genocida u Beogradu, kao i u muzejima i institutima koji proučavaju holokasut čuvaju se svedočenja očevidaca hapšenja, progona i ubijanja Jevreja, Roma i ostalih koji su progonjeni ili su se borili protiv nacističkog režima.\n“Meseca februara 1942. godine odveden sam od strane Feldžandarmerije oko četiri sata izjutra zajedno sa oko 25 mojih sunarodnika (Cigana) kamionom na mesto zvano Bubanj. Po našem dolasku dobili smo od Nemaca ašove i krampove, pa smo čekali do 6 časova, a tada su počeli da pristižu kamioni sa Jevrejima. Kad bi kamion stigao, Nemci su izvodili iz njega po 12 lica, pa ako su bila nešto bolje odevena, svlačili ih i potom odvodili na jedno 30-40 metara od kamiona. Tu bi ih poređali leđima okrenutim Nemcima koji treba da ih streljaju. Na 6 metara daljine od žrtava, stojali su oko 12 Nemaca i na dati znak pucali u potiljak žrtava. Pošto je posao završen sa prvom dvanaestoricom, Nemci su dovodili drugih 12. Tako je to išlo celog dana, sve do 4 časa po podne, tako da je celog dana streljano 1000 osoba. Sva streljana lica bili su Jevreji, a među njima i dve žene i oko 12 dečaka između 12-13 godina”\nSvedočenje Meda Omerovića, portal El Mundo Sefarad\nPercepcija Holokausta u današnjem Nišu\nNizom događaja u svetu obeležen je Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta. U Nišu, osim izložbe DEHUMANIZACIJA u EU info pointu, nije bilo drugih spomena na žrtave ovog stravičnog događaja.\n„Obeležavanja ima svuda, osim u Nišu, koji ovaj dan ne konstatuje”, kaže Jasna Ćirć i dodaje da je pokušala da, kao predsednica jevrejske opštine, održi sećanje na sve žrtve koje su u Nišu stradale tokom Drugog svetskog rata.\n„Iz Niša ima nastavnika osnovnih i srednjih škola koji su o trošku Izraela išli da izučavaju holokaust, ali na žalost, vidite, nisu se uopšte setili ovog dana“ zaključuje Ćirić.\nDa je bitno sećati se stradalih i na ovaj dan, saglasan je i Turkijan Režepi\n„Kod nas te ’kulture’ sećanja nema – ni vlasti, ni grad, ni opština, a ni mi pripadnici romske zajednice ne sećamo se“ kaže on i dodaje da treba ovaj dan da se nekako naglasi, kao i da je potrebno da se za to dobije i podrška lokalne samouprave, „pa čak i da je samo polaganje venca na Bubunju“.\nIstoričar Vladimir Veljković navodi da „treba staviti jači akcenat na to šta je u stvari bio nacizam“ kao ideologija sa njenom genocidnom politkom i rušilačkim odnosom prema tekovinama evropske civilizacije.\nOsim borbe protiv „povrtka nacizma“, Veljković kaže da je potrebno proučiti način na koji su građani pacifikovani – u Nišu je bio logor, „a sa druge strane grad u kome se to dešava nastavlja da živi svoj život“.\n„Zadatak je istoričara da prouči zbog čega su ti ljudi pristali da budu mirni, zbog čega nisu uzeli puške u ruke i krenuli da oslobode taj logor“ kaže on „I kako su jednostavno mogli da se pomire sa jednim terorističkim poretkom, koji bez ikakvih problema satire njihove sugrađane“.


ZZS/Akcija: Ombudsmanka razrešena zato što je radila nezavisno od vlasti! - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Politika ZZS/Akcija: Ombudsmanka razrešena zato što je radila nezavisno od vlasti!\nSkupština grada Kragujevca razrešila je dužnosti ombudsmanku Vesnu Stojadinović. U Zajedno za Srbiju/Аkcija, smatraju da je do smene došlo zato što je ombudsmanka stala na stranu građana Kragujevca, a ne vlasti i njenih interesa.\nOdbornik Nikola Nešić skrenuo je pažnju vladajućoj većini da nastavlja sve da radi po proceduri i podobnosti kadrova umesto da gleda rezultate i čuva nezavisnost institucija.\n“Vlast je još jednom pokazala da joj najvažnije postavljanje poslušnih kadrova i smenjivanje svih koji su odlučili da sačuvaju nezavisnost i nepristrasnost, jer je u ovom slučaju u pitanju ombudsmanka koja je stala na stranu više od 5.000 građana u sporu sa Javno-stambenim preduzećem Kragujevac. Gradonačelnik Dašić, poslušnici iz redova odbornika Srpske napredne stranke i sateliti to joj nisu mogli oprostiti”, kazao je Nešić.\nPrethodni članakĐaci na raspustu do 21. januara\nSledeći članakVaterpolisti Radničkog u finalu Kupa Srbije


Srpska vlast stotinama miliona evra pomaže biznis stranih kompanija, ali ne i domaćih\nNema da se tali u Vranje\nSimpo iz Vranja sa svojih 15 zavisnih društava danas zapošljava 4.582 radnika i jedan je od retkih privrednih sistema koji je preživeo DOS-ov potop srpske privrede. Sadašnja vlast, međutim, planira podsticajne investicije u mnoga preduzeća (između ostalih, opet u Fijat, i to duplo više nego što iznosi zbir prošlogodišnjih gubitaka Simpa i dug za porez!), ali ne i u Simpo, koji predstavlja najvećeg poslodavca jugoistočne Srbije. Ministar Mlađan Dinkić, očigledno je, ne može da se u Vranju omrsi dajući i njima pare iz budžeta, kao što čini Korejancima, Italijanima, Japancima, Kinezima...\nKompanija Simpo AD Vranje je jedan od retkih velikih privrednih sistema koji je do danas preživeo DOS-ov potop srpske privrede, a nije ni u restruktuiranju, niti je prodat strancima, a nije ni u stečaju niti u likvidaciji.\nOva kompanija iz Vranja danas ima 15 zavisnih društava i u njima zapošljava 4.582 radnika, od čega je u matičnom preduzeću skoro tri hiljade. Kompanija raspolaže sa brojnim fabrikama (nameštaja, posebno stilskog i lameliranog, nameštaja za decu, enterijera, tapetarskih proizvoda, dušeka, tepiha, konditorskih proizvoda, pekarskih proizvoda, farmi konja i farmi ovaca, preradi voća i hotelijerstvu). Simpo ima 33 prodajna salona širom Srbije, a još nije uspeo da reguliše povraćaj imovine koja mu je ostala u bivšim jugoslovenskim republikama.\nPrema konsolidovanom bilansu za 2012. godinu ostvaren je ukupan poslovnih prihod u iznosu od 7,3 milijarde dinara, ili nešto manje od sedamdeset miliona evra, i na tom poslovnom prihodu iskazan je gubitak u poslovanju te godine u iznosu od 805 miliona dinara, ili oko 11 odsto nedostajućeg prihoda, da bi kompanija izbegla poslovanje sa gubitkom. U odnosu na prethodnu godinu ostvaren je veći poslovni prihod za 29 odsto, ali, i pored toga, iskazan je veći gubitak u poslovanju, jer je u 2011. godini iskazani gubitak bio 117 miliona dinara. Ovoj kompaniji preostalo je 5,1 milijardu dinara sopstvenog kapitala, nakon pokrića iskazanih gubitaka u poslovanju iz ove i prethodnih godina, tako da sa tim kapitalom pokriva samo 20,2 odsto poslovnih sredstava (stalne i obrtne imovine) koju kompanija koristi.\nPrema tome, ukupne obaveze ove kompanije na dan 31. decembra prošle godine iznosile su više od 20 milijardi dinara, ili skoro 18 miliona evra, a to je jednako skoro trogodišnjem nivou prihoda.\nSa takvom strukturom izvora finansiranja kompanija Simpo, Vranje, ne može da prebrodi teškoće u kojima se našla, ili bolje rečeno ne može savladati ekonomsku krizu koja je zahvatila Evropu, a sa njom i srpsku privredu.\nNajveći gubitak u poslovanju u 2012. godini iskazalo je matično preduzeće (546 miliona dinara), zatim Simpo ŠIK doo, Kuršumlija (166), Kondiva doo, konditorska industrija iz Bujanovca (100), Simpo-Dečji krevetci doo (71), Simpo drvo doo (58)...\nPosmatrajući rast ukupnog prihoda, kompanija Simpo, izgleda, da se vratila na nivo prihoda iz 2009. godine, jer je u toj godini i 2012. ostvarila po 7,3 milijarde ukupnih prihoda, da bi u 2010. godini prihodi opali na šest milijardi dinara i u 2011., nakon još jednog pada, na 5,7 milijardi dinara. Ako je to znak da Kompanija polako izlazi iz krize, poslovanje sa gubicima zabrinjava ne samo upravu i rukovodstvo ove kompanije, nego i Vladu Srbije, jer u konkretnom se radi o privrednom društvu koje ima najveći broj zaposlenih na jugu Srbije.\nVlada je u rebalansu budžeta Srbije za Fiat Group Automobiles S.p.A, i to za privlačenje direktnih investicija, planirala 12,6 milijardi dinara ulaganja, iako je srpsko-italijansko mešovito društvo na kraju prošle godine zapošljavalo svega 1.798 radnika. Koliki teret za srpski budžet 2013. godine predstavlja ovo državno subvencioniranje, najbolje govori podatak da je prvo sledeće privredno društvo koje je u budžetu planirano za subvencije Železnice Srbije sa ukupno 13,065 milijardi dinara, pa JP Putevi Srbije sa 5,3 milijarde dinara i JP za podzemnu eksploataciju uglja Resavica sa 4,3 milijarde dinara.\nPonovo ukazujemo da treba izmeniti i dopuniti Zakon o privatizaciji, u delu kojim se, kada se prodajom ostvari pozitivna razlika, da se ta sredstva usmeravaju u budžet Republike, a zatim da odlukama nadležnih organa budu ulagana isključivo u ozdravljenje drugih društvenih privrednih preduzeća, koja bi se finansijskim ozdravljenjem izložila prodaji i na taj način izbegao bi se bankrot i odlazak hiljade radnika na biroe za zapošljavanje.\nU svakom slučaju, ogromna je vrednost i Simpova 33 salona širom zemlje, a i opravdano je odobravanje pozajmice iz državnih fondova, po osnovu založnog prava na brojne objekte čiji status krivicom države Srbije do danas nije rešen, a kompanija Simpo, umesto da koristi svoju imovinu (u naturi ili u novčanoj protivvrednosti) prinuđena je da uzima finansijske kredite pod nenormalno visokim kamatama, uključivši u to i obavezu ukalkulisavanja i plaćanja dodatnih obaveza po deviznoj klauzuli.\nKo će od članova Vlade i njenih organa sagledati problem kompanije Simpo AD iz Vranja, kao širi problem društvene zajednice i iznaći rešenje da se održi ovaj gigant srpske privrede koji je uspešno poslovao u drugoj polovini dvadesetog veka.\nMinistar mrzi domaće kompanije\nUkupni dug kompanije Simpo iz Vranja, na kraju 2012. naveo je rukovodstvo ovog preduzeća da vladi Republike Srbije u novembru 2012. prosledi "Program strategije rada i razvoja kompanije u narednih 10 godina". U kompaniji očekuju da će "Program uskoro biti usvojen i izdata garancija države, kako je to urađeno i za druge firme, i na taj način biti omogućen dalji uspešan razvoj Simpa".\nPoreska uprava Srbije je sredinom jula objavila spisak najvećih dužnika poreza u Srbiji, na kome je Simpo na samom vrhu sa dugom od oko 4,5 milijardi dinara. Iz kompanije su odmah demantovali ove navode i usput tvrdili kako "redovno plaćaju porez na dodatnu vrednost (PDV) i carine u mesečnom iznosu od 40 do 50 miliona dinara", kao i da redovno zaposlenima obezbeđuje zdravstvenu zaštitu.\nIz Poreske uprave je medijima nekoliko dana kasnije stiglo saopštenje:\n"Poreska uprava Republike Srbije je još jednom detaljno sve proverila i kada se sabere sve ukupno, dakle matična kompanija Simpo i sva zavisna preduzeća, cifre su tačne i neumoljive, pa je tako ukupan poreski dug veći od pet milijardi dinara, ili sasvim precizno: 5.763.378.818,85 dinara."\nKako bi celi galimatijas oko pitanja koliko se poreza duguje bio još veći, pobrinuo se dežurni ekonomski bukadžija, Mlađan Dinkić svojom izjavom kako je 2009. ili 2010. godine prethodna vlada Srbije donela odluku da se Simpo stavi u posebnu kategoriju preduzeća kome se neće naplaćivati porez dok se nalazi u procesu privatizacije. Ovo znači da bi eventualni privatizacioni kupac na sebe preuzeo i obavezu plaćanja zaostalih poreza, ili bi država u potpunosti morala da otpiše ovih preko pedeset miliona evra.\nIstovremeno je Dinkić naveo kako je vlada "uvela nultu toleranciju na finansijsku nedisciplinu i ista pravila važe za sve, od dečijeg vrtića do fabrike" napominjući kako je i Simpo dužan da puni državni budžet plaćanjem poreza. Kao mogućnost da se kompaniji definitivno otpišu fiskalna dugovanja navedeno je da bi država mogla zauzvrat da postane vlasnik akcija Simpa. Nakon toga bi se krenulo u traženje strateškog partnera.\nJoš 2009. godine je rukovodstvo Simpa najavljivalo dolazak stranog partnera, konkretno skandinavskog giganta Ikee. Po ondašnjim izveštajima koje su zdušno potvrđivali i predstavnici vlasti, Ikea bi prvo uložila između pet i deset miliona evra, a kasnijom dokapitalizacijom bi mogla da postane i većinski vlasnik vranjanske kompanije. Od svega ovoga, naravno, nije bilo ničega, jedino što su Skandinavci Simpu dali pola miliona evra za kupovinu nekih novih mašina, a zatim su nameštaj iz Vranja prodavali u Rusiji i tako zaradili preko pet miliona evra.


"Dodikova opasna retorika i preæutna saglasnost Srbije" - B92.net\nIzvor: Beta èetvrtak, 31.05.2018. | 14:00 -> 18:32\nPrema njegovim reèima, on tu mantru ponavlja zbog unutrašnjih potreba ali i dodao da je to opasna retorika koja nailazi na preæutnu saglasnost Beograda.\n"Prièa o ujedinjenju sa Srbijom je kod njega postala mantra koju ponavlja pre svega zbog unutrašnjih potreba, kako bi homogenizovao Srbe i pokazao se kao njihov tobože najveæi zaštitnik time što obeæava ujedinjenje u kontekstu predstojeæih izbora", kazao je Popov za agenciju Beta.\nPrema njegovim reèima, takva Dodikova retorika je veoma opasna, jer uvlaèi i ruski faktor, a Rusiji odgovara da se involvira što dublje u prilike u regionu.\n"Dakle, pored Turske, ukljuèuje se i Rusija u zbivanja u BiH i samim tim poèinje nadmetanje velikih sila u našem regonu", rekao je Popov, koji je kritikovao visokog predstavnika meðunarodne zajednice za BiH Valentina Incka jer ne koristi svoja široka ovlašæenja i ne kažnjava politièare koji rade na destabilizaciji BiH, veæ se ponaša kao "obièni posmatraè prilika".\nOcenio je da Dodikova retorika odgovara i nacionalistièkim partijama Bošnjaka i Hrvata. "To je igranka unutar BiH, koja se dešava zahvaljujuæi nesavršenosti Dejtonskog sporazuma, jer on nije od BiH napravio graðansku i funkcionalnu državu", kazao je Popov.\nPrema njegovim reèima, još veæi problem predstavlja èinjenica da to što Dodik govori nailazi na preæutnu saglasnost Beograda, koji raèuna da bi gubitak Kosova mogao kompenzovati pripajanjem Republike Srpske Srbiji. "To je opasno razmišljanje Beograda, a Dodik samo doliva ulje na vatru", upozorio je Popov.\nU izjavi za Betu Popov je ocenio i da æe Dodik "po svaku cenu" nastaviti sa pokušajima destabilizacije Bosne i Hercegovine, jer to vidi kao jedini naèin da bi politièki preživeo.\n"On æe u ovoj izbornoj godini u BiH sigurno napraviti neke korake ka nestabilnosti te države, kako bi opstao na vlasti i kako ne bi snosio kriviène sankcije", rekao je Popov i dodao da bi stvari izgledale drugaèije da sudovi i tužilaštva u BiH rade svoj posao onako kako bi trebalo da ga rade.\nOn je dodao da se može oèekivati da Dodik u izbornoj godini izvede još neki "spektakularan potez", poput raspisivanja referenduma o Danu Republike Srpske, s ciljem dalje destabilizacije BiH.\nOcenio je da Dodikova najava da æe se kandidovati za èlana Predsedništva BiH može da znaèi da pokušava da se skloni iz Banjaluke, ali pre može da znaèi da Dodik želi da sa mesta èlana Predsedništva BiH nastavi sa destabilizacijom države.\nEvropski zvaniènici na sahrani ubijenog gradonaèelnika\nJagma za osveštanom vodom, burad, pop na cisterni FOTO\nHrvatska policija pucala na migrante, povreðeno dvoje dece\nZadarska policija spreèila je pokušaj krijumèarenja migranata na podruèju Donjeg Srba, gde je zaustavila kombi sa migrantima ispalivši prema njemu više hitaca.\nRegion èetvrtak 31.05. 14:03 Komentara: 50


"Iskljuèenja bi bile posledice", tvrdi Birol u intervjuu beèkom dnevniku "Kurir".\nEkspert je zabrinut zbog rastuæe zavisnosti od uvoza gasa iz Rusije, istièuæi da je to ozbiljna tema kako za evropsku industriju, tako i graðane.\n"Oslanjati se samo na jednu zemlju je loše", ocenio je Birol.\nEvropa, prema njegovim reèima, mora da se pobrine za dodatne dobavljaèe gasa, na primer sa Kaspijskog prostora, Bliskog istoka ili Iraka. Istovremeno on je izrazio žaljenje što je projekat gasovoda "Nabuko", koji je trebalo da dovodi gas iz Azerbejdžana, preko Turske u zapadnu Evropu, propao.\n"Evropi su potrebne alternativne rute. Uveren sam da æe uskoro biti novih projekata gasovoda, u kojima æe uèestvovati i Austrija", kazao je Birol dodajuæi da vreme pojavljivanja takvih projekata ne zavisini od energetskih preduzeæa veæ politike.\nGasovod je politièko izjašnjavanje i Evropa u tome mora govoriti jednim jezikom, poruèio je on.\nTakoðe je kritikovao i odbijanje eksploatacije uljnih škriljaca u Evropi, ukazujuæi da mnoge zemlje imaju takve rezerve gasa, i trebalo bi i da ih koriste.\nGlavni razlog za brigu, naglasio je Birol, jeste evropsko tržište strujom, dodajuæi da je cena na veliko zbog preplavljenja ekološkom strujom pala do te mere da operateri zaustavljaju svoje investicije u nove elektrane.\n"Evropa ima mnogo obnovljive energije, ali premalo pouzdanih elektrana. Opasnost da æe svetla da se gase je velika", poruèio je ekspert IEA.\nBirol je kazao da bi cena na veliko trebalo da se poveæa kako bi operateri investirali, ali to poveæanje u sebi krije i opasnost da Evropa izgubi konkurentnost.\nEvropa, prema njegovom mišljenju, mora svoje energetsko tržište potpuno iznova formirati, a centralni element u tome treba da bude jaèanje vodova izmeðu nacionalnih država.\nBirol ukazuje da trenuno postoji previše "tesnaca" koji spreèavaju razmenu struje i pre svega transpod energije dobijene preko vetro i solarnih parkova.


RB Leipzig - Hertha Berlin: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica RB Leipzig – Hertha Berlin: Analiza utakmice\nRB Leipzig – Hertha Berlin: Analiza utakmice\nNastavljamo da tipujemo utakmice Nemačke Bundeslige i u sredu imamo jednu zanimljivu utakmicu koja se igra u okviru 28-og kola, gde na stadionu Red Bull Arena, domaća ekipa RB Leipziga dočekuje goste iz Berline, ekipu Herthe. Imajući u vidu kako su ove dve ekipe igrale do sada nakon pauze u šampionatu, smatramo da postoji lep value na jednom marketu za golove.\nDomaća ekipa je u prva dva kola ostvarila jedan nerešen ishod, protiv Freiburga kod kuće 1-1, i jednu pobedu, na gostovanju u prošlom kolu protiv Mainza, rezultatom 5-0. Na obe utakmice su uspeli da stvore veliki broj prilika, ali ono što su promašili na prvoj uspeli su da naplate sa kamatom u drugoj utakmici. Naprosto je fenomenalno kako napad Leipziga funkcioniše ove sezone, jer igraju poletno i sa puno prilika.\nGosti iz Berlina sa druge strane su na prve dve utakmice ostvarili dve ubedljive pobede, prvo na gostovanju protiv indisponiranog Hoffenheima 3-0, a na prošloj utakmici su naprosto razmontirali gradskog rivala, ekipu Union Berlina rezultatom 4-0. Jasno je da se Hertha nalazi u odličnoj formi i biće rival po meri zahuktalim domaćinima.\nTrener domaćih na ovom meču ne može da računa na nekoliko svojih igrača pošto su povređeni Poulsen, Hartmann, Konate, Forsberg, Ampadu i Laimer, dok gosti dolaze sa povređenim igračima, Stark, Kraft, Wolf, Rekik i Ascavibar.\nOve dve ekipe su do sada igrale 8 puta i domaća ekipa ima mnogo više uspeha, pošto su uspeli da pobede na 6 susreta, dok je dva puta pobednik bila ekipa Herthe. Što se golova tiče, na poslednjih 7 susreta je višeno više od dva gola na 6 od 7 susreta, što nam pokazuje jedan dosta dobar trend kada su golovi u pitanju.\nSmatramo da je na ovom meču najoblje odigrati da će biti pogodaka, jer ni jedna ekipa nije nešto specijalno dobra u odbrani, te je naša preporuka odigrati na ovom meču Over 3 Goals (da obe ekipe postignu više od dva pogotka na meču), koja igra se plaća za nas više nego solidnom 1.58 kvotom u sportskoj kladionici 1xBet.


B92 >> Specijali >> Izbori 2003 >> Enciklopedija\nB92 Specijali Izbori 2003 Enciklopedija\nGrađanin koji je navršio 18 godina života ima pravo da bira i da bude biran u Narodnu skupštinu i u druge organe i izborna tela.\nIzbori su neposredni, biračko pravo je opšte i jednako, a glasanje je tajno.\nKandidata za narodnog poslanika i za druge organe i izborna tela može predložiti politička stranka, druga politička organizacija ili grupa građana.\nNarodna skupština bira predsednika i potpredsednike iz reda narodnih poslanika, na četiri godine.\nPredsednik predstavlja Narodnu skupštinu i vrši druge poslove predviđene Ustavom, zakonom i poslovnikom.\nPredsednik Narodne skupštine raspisuje izbore za narodne poslanike i za predsednika Republike.\nPredsednik Republike se bira na neposrednim izborima, tajnim glasanjem.\nMandat predsednika Republike traje pet godina.\nIsto lice može biti izabrano za predsednika Republike najviše dva puta.\nIzbor za predsednika Republike mora se održati najkasnije 30 dana pre isteka mandata predsednika Republike kome mandat ističe.\nPrilikom stupanja na dužnost, predsednik Republike pred Narodnom skupštinom polaže zakletvu koja glasi:\n"Zaklinjem se da ću sve svoje snage posvetiti očuvanju suverenosti i celine teritorije Republike Srbije, ostvarivanju ljudskih i građanskih sloboda i prava, poštovanju i odbrani Ustava i zakona, očuvanju mira i blagostanja svih građana Republike Srbije i da ću savesno i odgovorno ispunjavati sve svoje dužnosti."\nU slučaju neposredne ratne opasnosti ili ratnog stanja, mandat predsednika Republike produžava se dok takvo stanje traje, odnosno dok se ne stvore uslovi za izbor predsednika Republike.\nPredsednik Republike uživa imunitet kao narodni poslanik. O imunitetu predsednika Republike odlučuje Narodna skupština.\nPredsedniku Republike prestaje mandat pre isteka vremena na koje je biran u slučaju opoziva ili ostavke.\nKad predsednik Republike podnese ostavku, on o tome obavešatava javnost i predsednika Narodne skupštine.\nDanom podnošenja ostavke predsedniku Republike prestaje mandat.\nAko je predsedniku Republike prestao mandat pre isteka vremena na koje je biran, dužnost predsednika Republike do izbora novog predsednika Republike vrši predsednik Narodne skupštine.\nU slučaju prestanka mandata predsednika Republike pre isteka vremena na koje je biran, izbori za novog predsednika Republike moraju se održati u roku od 60 dana od dana prestanka mandata predsednika Republike.\nAko je predsednik Republike iz bilo kog razloga privremeno sprečen da vrši svoju funkciju, zamenjuje ga predsednik Narodne skupštine.\nPostupak izbora i opoziva predsednika Republike uređuje se zakonom.\nPredsednik Republike, na obrazložen predlog Vlade, može odlučiti da se Narodna skupština raspusti.\nRaspuštanjem Narodne skupštine prestaje i mandat Vlade.\nU slučaju raspuštanja Narodne skupštine, izbori za novu Narodnu skupštinu moraju se održati u roku od 60 dana od dana njenog raspuštanja.\nNarodna skupština ne može se raspustiti za vreme ratnog stanja, neposredne ratne opasnosti ili vanrednog stanja.\n1. saglasnosti zakona, statuta autonomnih pokrajina, drugih propisa i opštih akata s Ustavom;\n2. saglasnosti propisa i opštih akata republičkih organa sa zakonom;\n3. saglasnosti svih ostalih propisa, kolektivnih ugovora kao opštih akata i drugih opštih akata sa zakonom i drugim republičkim propisom;\n4. sukobu nadležnosti između sudova i drugih organa;\n5. saglasnosti statuta ili drugog opšteg akta političke stranke ili druge političke organizacije s Ustavom i zakonom;\n6. zabrani rada političke stranke ili druge političke organizacije;\n7. izbornim sporovima koji nisu u nadležnosti sudova ili drugih državnih organa.\nUstavni sud ocenjuje ustavnost zakona i ustavnost i zakonitost propisa i drugih opštih akata koji su prestali da važe, ako od prestanka važenja do pokretanja postupka nije proteklo više od jedne godine.


Gisele Bundchen izgubila prvo mesto na Forbes-ovoj listi - Harper's BAZAAR Srbija\nKultura / Putovanja & zabava 22. novembar 2017.\nGisele Bundchen izgubila prvo mesto na Forbes-ovoj listi\nNakon 14 godina “vođstva”, jedna od najpoznatijih manekenki na svetu više nije na prvoj listi Forbesove liste najplaćenijih modela.\nForbes je objavio svoju godišnju listu najplaćenijih modela za 2017. godinu u kojoj su se dogodile neverovatne promene. Najveća promena jeste što Gisele Bundchen više nije najplaćeniji model na svetu. Da li možete da pretpostavite koje zauzeo novo mesto?\nVerovali ili ne, prvi mesto u 2017. godini, na listi najplaćenijih modela je zauzela ni manje ni više nego Kendall Jenner! Sa zarađenih 22 miliona dolara, premašila je Giselinih 17.5 miliona. Kendall je za dve godine uspela da napravili veliki pomak, s obzirom na to da se na listi 2015. godine našla sa “samo” 4 miliona dolara. Forbes za njen uspeh, pored uspešnih revija, smatra i veliki broj pratilaca na Instagramu (preko 85 miliona) i velike saradnje sa brendovima poput Estee Lauder, La Perla i Adidas.\nPored Kendall koja je “svrgnula” sa “prestola” prelepu Gisele, nova lista donosi još iznenađenja: po prvi put u istoriji se na listi nalazi plus-size model, a u pitanju je Ashley Graham sa 5.5 miliona dolara. Vredne spominjanja su i Gigi i Bella Hadid, koje su se našle na petom i devetom mestu, kao i Adriana Lima koja je na četvrtom.\nOno što definitivno celokupnoj listi fali jeste raznolikost, jer su samo dva modela, Chrissy Teigen i Wen, sa drugom bojom kože. Očekujemo da lista u 2018. bude još bolja!\nzabava oznati modeli Forbes lista najbogatiji najplaceniji Gisele Bundchen Kendall Jenner Gigi Hadid Bella Hadid Ashley Graham Chrissy Teigen\nPutovanja & zabava 06. maj 2020.\nmoda luksuz trendovi kultura poznati enterijeri događaji shopping


Agro vesti - Poskupeo kukuruz, pšenica i soja :: NLB Banka Beograd\nKukuruz je, kako se navodi u saopštenju Produktne berze, za 7,24 odsto bio skuplji nego prethodne nedelje i to je bila najviša cena od sredine jula prošle godine, a rast je uzrokovao izvoz tog proizvoda. Ističe se da je pšenica imala najvišu cenu od februara 2015. godine, a za 1,35 odsto bila je viša nego nedelju dana ranije.\nCena soje je protekle nedelje bila viša za 4,4 odsto i ujedno najviša od jula 2018. godine. Zbog visokih cena tih poljoprivrednih proizvoda promet je na Produktnoj berzi iznosio 470 tona i za više od 90 odsto je bio manji nego nedelju dana ranije, a vrednost prodate robe je 7,5 miliona dinara. Trgovci sada, kako navodi Produktna berza, pažiljivo prate šta će preduzeti Rusija kako bi izbegla rast cena pšenice na domaćem tržištu.\n"Postoje sugestije da se unutrašnji transport u Rusiji subvencioniše i na taj način spreči rast cena pšenice u toj zemlji", navedeno je u saopštenju. Dodaje se da su rast cene ruske pšenice, kao i pad vrednosti evra doprineli da pšenica poreklom iz Francuske bude konkurentnija na međunarodnom tržištu.


Knjaževac: Održana 7. sednica Skupštine opštine - Istočne VESTI\nKnjaževac: Održana 7. sednica Skupštine opštine\nadminNov 30, 2016Društvo0\nJuče je u Knjaževcu održana 7. sednica Skupštine opštine. Na dnevnom redu našao se četvrti rebalans budžeta za 2016. godinu.\nGlavna tema sedme sednice Skupštine opštine bio je četvrti po redu rebalans budžeta za 2016. godinu. Prema rečima Ankice Marković šefice za budžet i finansije, do izmena u opštinskoj kasi došlo je zbog promena Zakona o budžetskom sistemu, kojima se menja satus javnih preduzeća i fondova\nTokom sednice,član Opštinskog veća Miroljub Božinović poručio je poljoprivrednicima da će lokalna samouprava i dalje podsticati razvoj agrara kao i do sada.\nOdbornici su doneli odluku o načinu obavljanja komunalnih delatnosti, dali saglasnost na cenovnik usluga i program Preduzeća za razvoj, urbanizam i izgradnju, a usvojen je i set odluka kojima se osnivački akti ”Standarda” i Zavičajnog muzeja usaglašavaju sa zakonom.\nTAGknjazevac sednica slupstina\nPrethodni članakBor: Mišljenje Ljubiše Miljkovića je izdvojeno, subjektivno i odraz ličnog nezadovoljstva?! Sledeći članakZaječar: "Vodovod" poziva svoje korisnike da izmire dugovanja najkasnije do 15. decembra!\nUhapšen: policija u mercedesu pronašla drogu


Lauš dobija dva igrališta - Glas Srpske\nB. S. 19.11.2018 12:04\nBanjaluka - Izgradnja dječjeg igrališta u ulici Dr Koste Krsmanovića na Laušu trebalo bi da počne ove sedmice, saopšteno je juče iz Gradske uprave.\n- Za još jedno igralište u toj mjesnoj zajednici, na lokaciji kod crkve, u narednih desetak dana očekuje se raspisivanje tendera za izbor izvođača radova. Oba igrališta biće izgrađena u okviru projekta “Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” - kazali su iz Gradske uprave.\nPrema podacima Odjeljenja za opštu upravu gradi se i u drugim dijelovima grada. U Saračici počinje gradnja trotoara, na Paprikovcu sanacija ogranka ulice Davida Štrpca u dužini od oko 250 metara, dok je u Rosuljama uveden izvođač u radove na sanaciji objekta mjesne zajednice.\nUskoro se očekuje i realizacija preostalih projekata, koje su savjeti mjesnih zajednica kandidovali za 2018. godinu.\nProjekat “Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” je inicijativa vlada Švedske i Švajcarske, a sprovodi ga kancelarija Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP). Za svaki projekat UNDP izdvaja 70 odsto novca, dok je obaveza grada da obezbijedi 30 odsto.


InfoBrcko.com - SDA potvrdila još jednom svoju snagu: Na tribini o političkim pitanjima SDA napunila brčansku salu Doma kulture\nSDA potvrdila još jednom svoju snagu: Na tribini o političkim pitanjima SDA napunila brčansku salu Doma kulture\nSDA potvrdila još jednom svoju snagu: Na tribini o političkim pitanjima SDA napunila brčansku salu Doma kulture\tIstaknuto\nU punom brčanskom Domu kulture Stranka demokratske akcije /SDA/ Brčko distrikta BiH održala je tribinu na temu "Odgovori SDA na aktuelna politička pitanja". O značajnim pitanjima govorili su Šefik Džaferović, potpredsjednik SDA BiH i predsjedavajući Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, te Esed Kadrić, predsjednik SDA Brčko distrikta BiH i predsjednik Skupštine Brčko distrikta BiH.\nU uvodnom izlaganju Kadrić je pored održanog govora o aktuelnim političkim pitanjima u Distriktu kazao i da je SDA na lokalnim izborima u Distriktu (2016.) uspjela na funkcije šefova odjela lokalne Vlade postaviti mlade i sposobne ljude koji su na samom startu pokazali pozitivne rezultate dodajući da članovi SDA ujedno i čine bolji dio Vlade Distrikta.\nNa tribini trebao je prisustvovati i predsjednik SDA BiH Bakir Izetbegović, ali umjesto njega govorio je Šefik Džaferović, potpredsjednik SDA BiH koji je kazao da je SDA odigrala veliku ulogu u odblokiranju procesa članstva BiH ka Evropskoj uniji i NATO-u.\nPored aktuelnih političkih pitanja u BiH kazao je i da predsjednik Saveza za bolju budućnost /SBB/ Fahrudin Radončić vrši "anticivilizacijske napade" na SDA, predsjednika Izetbegovića kao i njegovu porodicu.\nPrisutnima u Domu kulture prikazan je i dokumentarni film "U službi Bosne" o rahmetli Aliji Izetbegoviću, prvom predsjedniku Republike Bosne i Hercegovine.


Kon o trećoj dozi: U vakcinologiji do sada važi stav - ići sa istim proizvođačem\nKon o trećoj dozi: U vakcinologiji do sada važi stav – ići sa istim proizvođačem\nVesti Autor:N1 Beograd17. avg. 202114:47 > 14:5946 komentara\nKombinacija vakcina može da dođe u obzir, ali to nije neka zvanična preporuka SZO, osim u situaciji kad nema iste vakcine, kaže epidemilog Predrag Kon, naglašavajući da je u vakcinologiji do sada važio stav da se nastavlja sa istim proizvođačem.\nGovoreći o trećoj dozi vakcine, kaže da je to organizoaciono veliki izazov i da treba poštovani to što je rečeno – da se sačeka poziv. „Jer bespotrebne gužve dok virus cirkuliše treba izbeći“, navodi.\nFajzer dostavio podatke FDA o delovanju treće doze protiv aktuelnih sojeva\nŠto se tiče odluke o vakcini, ona je prilično liberalna, ističe Kon i dodaje: „Stav vakcinologoije do sada – uvek je bilo, da se isti proizvođač nastavlja, sem kad nema te vakcine“.\nIpak, navodi da neće biti ni neželjenih efekata po imunitet, ukoliko se promeni vakcina. „Kombinacija vakcina može da dođe u obzir, ali nije neka zvanična preporuka SZO, osim u situaciji kad nema iste vakcine“, kaže Kon. Navodi da je najbolje da odgovor ljudi dobiju od svog izabranog lekara.\nUpitan o vakcinisanju dece, Kon kaže da on, kao epidemilog, mora da naglasi da je odluka roditelja da ne vakciniše dete praktično – odluka da ga izloži virusu, i da sve treba da zavisi, kako kaže, od odnosa između roditelja i pedijatra.\n„Moramo da shvatimo da moramo da vratimo ozbiljnost na onaj nikvo koji smo imali. Same brojke će uozbiljiti ljude, nažalost, a moglo je i ranije da bi brojke bile manje, ali ja ne mogu ništa da prejudiciram, normalno da imam svoje stavove. Bitno je da se jasno smanje kontakti, pogotovo onih koji nisu zaštićeni“, rekao je Kon za Tanjug, navodeći da se već ne može govoriti o tome da rizika nema.


NA PUTU NEZAVISNOSTI - Glas Podrinja\nPOVODOM DANA ŠAPCA\nNA PUTU NEZAVISNOSTI\nPriznavanjem punog državnog suvereniteta i nezavisnosti na Berlinskom kongresu 1878. godine, do tada vazalna, polunezavisna Kneževina Srbija, svrstala se u red onih država koje su u 19. veku uspele da ostvare svoj san o nacionalnoj državi. Ovim činom, Srbija je uspela da i sama primeni preovlađujuće ideologije koje su tokom 19. veka bile prihvaćene skoro od strane svih evropskih naroda, a kojima je podržavana teza da svaka nacija zaslužuje svoju državu. Sam akt priznanja nezavisnosti Srbije, ne može se posmatrati kao izdvojen, nego kao posledica višedecenijske vojne i političke borbe srpskog naroda za njeno ostvarivanje.\nPočetkom 19. veka, srpski narod živeo je podeljen u granicama Osmanskog carstva i Habzburške monarhije (Austrije). Dok je Habzburška monarhija važila za jednu od naprednijih evropskih država, Osmansko carstvo je već vek unazad pokazivalo znake sistemskih slabosti, te zaostajanja u vojnom i tehnološkom pogledu za Zapadom. Iz tih razloga, a posle jednog vojnog poraza Osmanske države krajem 18. veka, na međunarodnom planu otvoreno je tzv. Istočno pitanje, pitanje opstanka i podele teritorija Osmanskog carstva od strane zainteresovanih evropskih sila. Upravo na prelazu iz 18. u 19. vek, u razvoj i rešavanje ovog pitanja uključio se i novi istorijski faktor od odlučujućeg značaja. Taj faktor su nacionalrevolucionarni i oslobodilački pokreti balkanskih naroda. Ovi pokreti, među kojima je značajnu ulogu imao i srpski nacionalni pokret, bili su rezultat dejstva većeg broja istorijskih sila i činilaca: kulturnog i političkog sazrevanja, kao i buđenja nacionalne svesti balkanskih naroda, uticaja i zračenja primera Francuske revolucije, produbljivanje unutrašnje krize Osmanskog carstva, daljih trvenja velikih evropskih sila oko evropskog jugoistoka i istočnog Mediterana, kao i stalni nasrtaji pojedinih među njima na integritet i sam opstanak Turske.\nAutonomna Kneževina Srbija\nUnutrašnja nestabilnost Osmanskog carstva, posebno se ispoljavala u nemogućnosti centralne vlasti da kontroliše čitave provincije, pa tako i samovolju lokalnih gospodara. Represije grupe janičara tzv. dahija prema narodu Beogradskog pašaluka, dovela je do Prvog i Drugog srpskog ustanka početkom 19. veka. U njima je srpski narod oružanom borbom sa svojom vođama i značajnom pomoći srpskog sveštenstva i naroda iz Habzburške monarhije, pokušao da realizuje ideje o autonomiji ali i potpunoj nezavisnosti srpskog naroda u odnosu na Osmansko carstvo. Ovi ustanci su kasnije postali temelj na kom je u narednom periodu knez Miloš izgrađivao i proširivao srpsku autonomiju. Tokom svoje prve vladavine (1815 “ 1839), uspeo je da iseli muslimansko stanovništvo iz većeg dela Srbije i celokupnu upravu prebaci u srpske ruke, osim gradova u kojima je ostala turska posada i muslimansko stanovništvo (Beograd, Šabac, Smederevo, Kladovo, Soko grad i Užice). Kneževina Srbija je u tim decenijama nakon ustanaka, beležila izvestan napredak na mnogim poljima, pa se veoma brzo pokazalo da preostala turska utvrđenja u Srbiji neće moći još dugo tu i ostati. Međutim, zašto se rešavanju tog pitanja nije ranije prišlo, pre svega je posledica komplikovanih međunarodnih odnosa ali i unutrašnjih prilika u samoj Srbiji. Materijalno propadanje, nebriga centralne vlasti, nedisciplina (Osmansko carstvo je tokom čitavog 19. veka u unutrašnjim problemima i pod stalnim pritiscima evropskih sila), činili su ove posade nepouzdanim faktorom, u velikoj meri pretećim, po sve veći broj srpskog stanovništva koji se doseljavao u gradove. Takođe, preostala utvrđenja na severnim granicama Kneževine Srbije, mogla su u nekom budućem sukobu sa Osmanskim carstvom predstavljati i vojnu pretnju po Srbiju. Stoga je dolaskom na vlast kneza Mihaila 1860. godine, kao jedan od prioriteta njegove spoljne politike planirano i rešavanje ovog pitanja. Već se u drugoj godini njegove vladavine, pokazalo da turska utvrđenja predstavljaju značajnu bezbednosnu pretnju. Kada je u junu 1862. godine, na Čukur-česmi, u Beogradu, došlo do ubistva srpskog dečaka od strane turskog narednika, sukob je eskalirao i doveo do bombardovanja Beograda od strane turske artiljerije. Knez Mihailo je shvatajući značaj turskih utvrđenja, pisao zastupniku Srbije u Carigradu Jovanu Ristiću: ,,Dok je turskih gradova u Srbiji, niti njoj može biti napretka, a ni meni u njoj opstanka. Ovim je još jasnije potvrđen pravac u kome će knez Mihailo delovati, i na kraju uspeti da te 1862. godine, na Kanličkoj konferenciji u Carigradu, sazvanoj povodom bombardovanja Beograda, diplomatskim sredstvima i uz naklonost zapadnih diplomata primora zvaničnu Portu na napuštanje i rušenje Soko grada i Užica. Preostala četiri utvrđenja, među kojima i Šabac, morala su sačekati koju godinu kasnije, iako je njihova predaja srpskim vlastima sada već bila neminovna i samo pitanje vremena.\nŠabac je za vreme Prvog srpskog ustanka bio u srpskim rukama od 1807. do 1813. godine. Nakon propasti ustanka, Turci su se vratili u Šabac i tu ostali sve do 1867. Međutim, u periodu nešto dužem od jednog veka, Turci su zbog ratnih prilika u čak četiri navrata napuštali Šabac (1688-1690, 1718-1739, 1788-1791 i 1807-1813), da bi se po okončanju ovih sukoba vraćali. Sigurno da su ove selidbe negativno uticale na materijalne prilike tog stanovništva i ljuljale njegov moral. Pritom, vojna posada koja je bila u sklopu Šabačke tvrđave delila je sudbinu Osmanske carevine. Nasuprot tome, srpska autonomija koju je knez Miloš vešto proširivao, dovela je do razvoja i samog Šapca. On se za vreme ustanaka i posle sve više odvaja od tvrđave na Savi i počinje intenzivnije naseljavati (tvrđava i njena utvrđena okolina nazivana je Šabačkim gradom, a dalje od nje prema Bairu i današnjem centru grada nastajala je varoš Šabac, pretežno naseljena Srbima). Iseljavanje muslimanskog civilnog stanovništva koje je živelo u blizini garnizona na Savi, bilo je određeno slovima hatišerifa iz 1830. i 1833. godine. Međutim, spletom okolnosti, većina muslimanskog civilnog stanovništva definitivno napušta Šabac tek nakon odluka Kanličke konferencije 1862. godine. Odlazak preostale turske vojne posade, nametao se kao nacionalni interes Srbije, ali i interes Šapca. Otklanjanjem ove pretnje po bezbednost građana, izlaskom u potpunosti na reku Savu i daljim unapređenjem trgovine i saobraćaja koji su dovodili do sveobuhvatnog napretka, stvarali su se uslovi za ekonomski ali i svaki drugi prosperitet Šapca. Kako je Šabac samo reka Sava delila od velike srednjeevropske carevine, a samim tim i Evrope, postojalo je uverenje u dalji razvoj i povoljne ekonomske prilike koji ovakav položaj može doneti.\nIstoričar Dejan Živanović


Zbogom evro - Sputnjik Srbija\n07:30 16.01.2017 Preuzmite kraći link\nEvro može da nestane za deset godina ukoliko ne bude značajnih ekonomskih reformi, kaže Emanuel Makron, bivši francuski ministar ekonomije.\n„Istina koju svi moraju da prihvate jeste da je evro nepotpuna valuta i da ne može da traje bez velikih reformi“, rekao je Makron koji će na predstojećim izborima u Francuskoj nastupiti kao nezavisan kandidat.\nGovoreći o fijasku jedinstvene evropske valute, kaže da je problem u tome što evro nije uspeo da dobije u Evropi „pun međunarodni suverenitet i ne vodi se pravilima, koja na primer važe kod dolara“, kaže on i dodaje da je očigledna različitost država članica, prenosi B 92.\nPrema njegovom mišljenju, Nemačka i Francuska su dve sile koje su u stanju da promene ovu situaciju. On smatra da Francuska mora da reformiše svoje tržište rada i obrazovnog sistema kako bi oživela ekonomski rast. Kada je reč o Nemačkoj, Makron navodi da upravo zbog mana evra, ona trenutno ima korist na račun slabijih članica.\n„Nedostaci evra idu naruku Nemačkoj“, naveo je on ukazujući na to da stvari moraju da se menjaju.\nKao zagovornik evropskih integracija, Makron je pomenuo i nedostatak poverenja između Francuske i Nemačke, koja kako kaže, koči reforme evrozone.\n„Postoji deo odgovornosti koji snosi Francuska i ukoliko budem izabran, preuzeću tu odgovornost. Verujem da će i Nemačka učiniti isto“, rekao je on.\npropast, evro, Evropa


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Kucao poruku pa ubio ženu?\nKucao poruku pa ubio ženu?\nOčuh Kim Kardašijan je pod istragom zbog izazivanja saobraćajne nesreće u kojoj je jedno lice izgubilo život.\nIzazvao tešku saobraćajnu nesreću\nBrus Džener (65) izazvao je saobraćajnu nesreću u kojoj je poginula jedna starija žena, a sedmoro ljudi, uključujući i jednomesečnu bebu, je povređeno.\nPolicija Los Anđelesa saopštila je da će protiv Dženera, koji prolazi proceduru promene pola, biti pokrenuta istraga.\nNa licu mesta je utvrđeno da nije konzumirao alkohol, ali policija sada istražuje mogućnost da je kucao poruku na telefonu i da zbog toga nije obratio pažnju na saobraćaj ispred sebe.\nŽena koja je izgubila život u nesreći identifikovana je kao Kim Hau (69), komšinica "klana Kardašijan".


Velika očekivanja od bugarskog predsedavanja - European Western Balkans\nOd estonskog do bugarskog predsedavanja Savetu EU: Novi zamajac za politiku proširenja?; Foto: CEP\nBEOGRAD – Koji su rezultati estonskog predsedavanja i da li možemo biti zadovoljni onim što smo postigli u prethodnih šest meseci? Koji su najveći izazovi za Srbiju na putu ka EU, a koji planovi u narednom periodu? Ovo su neke od tema o kojima na panel diskusiji koju je organizovao Centar za evropske politike (CEP) u saradnji sa EU info centrom Od estonskog do bugarskog predsedavanja Savetu EU: Novi zamajac za politiku proširenja?\nSem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji kaže da je estonsko predsedavanje bilo značajno, kako za Zapadni Balkan, tako i za celu Evropu, posebno u oblasti bezbednosti.\n“Počela je implementacija sporazuma u Parizu, produbljena je saradnja u oblasti bezbednosti EU (PESCO), kao i mnoge druge stvari. Sve to omogućeno u toku estonskog predsedavanja Unijom”, kaže Fabrici.\nOn dodaje da je Srbija napredovala u poslednjih godinu dana, međutim, dodaje da je značajno za Srbiju da iskoristi mnoge događaje u narednih godinu dana, koji će vratiti pažnju Unije na Zapadni Balkan.\n“Očekuje se politički samit Zapadnog Balkana u maju, pre toga donošenje Strategije o proširenju Unije u februaru. Postoji politički momentum, treba iskoristiti narednih šest meseci bugarskog predsedavanja“, smatra Fabrici.\nDaniel Erik Schaer, ambasador Estonije u Srbiji ističe da su mnoge stvari postignute u poslednjih šest meseci, i da iako politika proširenja neko vreme nije bila u fokusu, Schaer dodaje da je ponovo dospela na vrh agende EU, što je potvrđeno u Junkerovoj strategiji.\n“Na početku predsedavanja nisam mogao sa sigurnošću da kažem da će Srbija otvoriti poglavlja u toku estonskog predsedavanja, ali jeste, i to je svakako jedan od uspeha”, kaže Schaer.\nRadko Vlajkov, ambasador Bugarske u Srbiji kaže da je Bugarska spremno prihvatila ovu odgovornost.\n“Pripremali smo se pet godina za ovo predsedavanje, dobro smo razmotrili naše prioritete i sada smo u potpunosti spremni da preuzmemo ovu ulogu”, kaže Vlajkov.\nAmbasador dodaje i da se Bugarska vodi motom “Ujedinjeni smo jači“.\n„Srbi u svom srcu nose vrednosti Evropske unije. Spremni smo da pomognemo i pružimo podršku Zapadnom Balkanu“, kaže Vlajkov.\nTanja Miščević, šefica Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU objašnjava da iako je u poslednjih mesec dana Srbija otvorila dva poglavlja, da to ne znači završetak procesa reformi, već da taj trenutak predstavlja početak pravih reformi.\n„Proces pristupanja EU ne donosi koristi samo Srbiji, već i Evropskoj uniji“, kaže Miščević, ali i dodaje da je proces proširenja velikim delom politički proces, da o tome odlučuju države članice. Ona objašnjava i da je tehnički blisko povezan sa političkim procesom.\nSrđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike (CEP) kaže da je 2017. godina bila značajna za Zapadni Balkan i Srbiju, ali da se dosta očekuje i od sledeće godine.\n“Ova godina će biti upamćena po tome što je agenda proširenja dospela u fokus EU”, kaže Majstorović i smatra da će postojati veliki izazovi za bugarsko predsedavanje.\n“Želeo bih da naglasim da je to velika šansa za Zapadni Balkan. EU će pružiti kredibilnu strategiju proširenja, a na nama je da sprovedemo neophodne reforme”, objašnjava Majstorović.\nTanja Fajon, poslanica u Evropskom parlamentu, ističe da je u poslednjih godina čula pesimistične poruke po pitanju proširenja, međutim dodaje da bi trebalo godinu završiti sa pozitivnom porukom, što se očekuje naredne godine.\nOna je takođe saglasna sa tvrdnjom da se od bugarskog predsedavanja očekuje mnogo.\n“Ne zavidim bugarskom predsedavanju jer bi trebalo da se izbori sa mnogim izazovima, a očekivanja su izuzetno visoka”, kaže Fajon i dodaje da je proširenje na Zapadni Balkan je neophodno.\n“Region je oduvek bio deo Evrope”, smatra Fajon.\n“Proces proširenja nije i neće biti lak, biće potrebno mnogo posla i volje. Ali reforme se moraju sprovesti. EU je najbolja prilika za reformu države i sprovođenje neophodnih promena”, zaključuje Fabrici.\nFabrici: Za EU ključni napredak dijaloga i reforme u vladavini prava\nKocijančič: Nastavak dijaloga u interesu svih, datum nije određen\nSavet ministara EU: Srbija nedovoljno brzo napreduje u oblasti vladavine prava\nEWB 01. 12. 2020. 03. 12. 2020.


Booking.com investira i do $25.000 u turističke startape iz Evrope\nMarko Crnjanski 10. 10. 2017.\nInicijativa Booster Lab kompanije Booking.com koja podrazumeva edukaciju i mentorstvo 'early stage' startapa, održaće se u Barseloni od 1. do 3. decembra tekuće godine. Izabrani timovi imaće priliku da ubrzaju svoj razvoj kroz stručne radionice, dok je za najbolje spremna nagrada u vrednosti između 10.000 i 25.000 dolara.\nOvaj trodnevni program biće podeljen po segmentima, tačnije prvog dana timovi startapa imaće priliku da se međusobno upoznaju, nauče više o kompaniji Booking.com i njenoj inicijativi održivog turizma. Preostala dva dana rezervisana su za radionice i rad sa mentorima, kao i finalno prezentovanje projekata iza kojih stoje sami timovi – dok će se mentori i drugi stručnjaci kroz svoja predavanja osvrnuti detaljnije o održivom turizmu.\nSvi startapi koji budu bili izabrani kao polaznici programa, mogu očekivati da će kroz specijalizovane radionice koje vode zaposleni u Booking.com-u, steći potrebno znanje za dalje unapređenje njihovih projekata i poslovanja. Sa druge strane, timovi sa najboljim idejama tokom pitch sesije, imaće priliku da osvoje od 10.000 do 25.000 dolara koje je obezbedila ova kompanija za dalje unapređenje projekata.\nŠtaviše, osim potencijalnih nagrada, edukativnih predavanja i radionica, timovi će dobiti priliku i da se upoznaju sa ekspertima iz industrije turizma. Iz ove organizacije podsećaju da su prijave već otvorene i traju do 15. oktobra. Pravo učešća na programu imaće od 10 do 15 early stage startapa iz Evrope, a više informacija o ovoj inicijativi možete pronaći na zvaničnom sajtu Booster Laba.


Studenti sa Zapadnog Balkana spremni da se aktivno uključe u reforme. Fondacija Centar za demokratiju\nStudenti sa Zapadnog Balkana spremni da se aktivno uključe u reforme\nStudenti, mladi stručnjaci i naučnici okupili su se u Danilovgradu u Crnoj Gori na prvom regionalnom kursu POLITEIA Škole za mlade sa Zapadnog Balkana, od 1. do 6. aprila 2019. godine. POLITEIA Škola se održava u sklopu projekta “Mladi Balkana za Evropu”, regionalne inicijative 14 organizacija iz regiona, EU i Turske, a koji podržavaju Evropska unija i Balkan Trust for Democracy.\n“Želimo da kroz rad učimo i podelimo svoja iskustva sa mladima u regionu. Dijalog je od posebne važnosti za region, posebno dijalog među mladima. Očekujem da izgradimo prijateljsku mrežu i naučimo kako da budemo aktivniji u praćenju onoga što naše vlade rade”, rekla je jedna od učesnica kursa iz Albanije.\nŠkolu je otvorila Nataša Vučković, Generalni sekretar Fondacije Centar za demokratiju, Stanka Parać, Regionalni koordinator BNLD mreže, Kerim Međedović iz Agencije lokalne demokratije Nikšić, Marko Mrdak iz Pregovaračkog tima Vlade Crne Gore i Ilija Grgurević, Zamenik gradonačelnice Danilovgrada.\nDrugi dan Škole i Modul II „Evropska unija i Zapadni Balkan – perspektive za integracije i portfolio reformi“ započeo je radionicom „Šta znamo o procesu integracije u EU“, sa trenerima Natašom Vučković i Saritom Bradaš iz FCD, a nastavio se predavanjima Miloša Radonjića iz Kancelarije za Evropske integracije Crne Gore i Sanje Mešanović iz Sekretarijata za javne politike Srbije. Učesnici su imali priliku da slušaju i predavanje prof. dr Gordane Đurović sa Ekonomskog fakulteta Univerziteta Crne Gore na temu „Evropa i Zapadni Balkan – integracija i proširenje, reforme kao domaći zadatak za zemlje u regionu“. Modul II priveden je kraju timskim radom učesnika na temu „Strategija Evropske unije za Zapadni Balkan – da li ima mesta za mlade“.\nModul III “Vladavina prava i osnovna prava – prioriteti EU i odgovor Zapadnog Balkana” započeo je radionicom “Kako čitamo Izveštaje o napretku zemlje” sa moderatorima Natašom Vučković i Ivanom Vejvodom iz FCD, a nastavljen je predavanjem prof. Eralde Cani sa Pravnog fakulteta u Tirani na temu Vladavina prava i predavanjem Nataše Vučković o Osnovnim pravima. Simulaciju “Mladi protiv korupcije” vodio je naš kolega iz partnerske organizacije na projektu, Pavle Dimitrijević iz CRTE.\nRadionica “Ključna socijalna i ekonomska pitanja” koju je vodila Bojana Ružić iz Udruženja samarićanskih radnika, otvorila je Modul IV pod nazivom “Socio-ekonomski razvoj u kontekstu procesa evropskih integracija”, nakon koje je usledilo predavanje Ivana Sekulovića “Socijalna dimenzija evropskih integracija”.\nModul V otvoren je predavanjem Nives Miošić-Lisjak, konsultantkinjom za socijalni razvoj iz Hrvatske, pod nazivom „Izrada javnih politika i monitoring metodologija“, dok je u nastavku održana radionica na temu Grupni projekti iz lokalne i regionalne perspektive: Izrada seta preporuka.\nNakon prezentacije projekata timskog rada, učesnicima su dodeljene diplome.\n(German Marshall Fund of the United States)


Turci devize krili u mjenjaču – SNEWS\nBy SNews 7. Marta 2021. 465 No comment\nSlučaj koji se dogodio 4. marta na graničnom prelazu Horgoš, prema Srbiji, zaslužuje pažnju, ne samo stoga što se radi o sumi od preko 53.000 eura, već prije svega zbog toga što je taj novac bio sakriven u prostoru mjenjača i fabričkoj šupljini prtljažnika, objavljeno je iz Uprave carina Srbije.\nPrekršaj je otkriven kada je za kontrolu na ulazu u Srbiju pristigao „audi“ njemačke registracije, kojim su ka Turskoj putovala dvojica 20-godišnjih državljana Njemačke turskog porijekla.\n“Prilikom uobičajene konverzacije sa carinicima obojica su rekla da nemaju ništa za prijavljivanje. Da to ne stoji, ispostavilo se već na početku detaljnog pregleda automobila, kada je u prostoru iza zaštitne plastike menjača pronađeno 20.000 evra. Potom je sakriveni novac pronađen i u prtljažnom prostoru i to ispod police u fabričkoj šupljini, gdje se nalazilo još 33.050 evra”, navode iz Uprave carina i dodaju da su krijumčarene devize su zajedno sa putnicima i automobilom preuzeli u dalju nadležnost policija i tužilaštvo.\nZaplijene deviza su gotovo svakodnevna pojava na graničnim prelazima prema Srbiji, uprkos manjoj fluktuaciji putnika i stalnim apelima Uprave carina da se gotovina iznad 10.000 eura mora prijaviti, kao i u bilo kojoj od država EU, odakle dolazi najveći broj putnika, koji to, iz samo njima znanih razloga, ne čine.\nTagovi: devize mjenjač Uprava carina


Cela Evropa se trese zbog švajcarskog franka, ali ne i NBS - Ekonomske Vesti\nCela Evropa se trese zbog švajcarskog franka, ali ne i NBS\n15. jan. 2015 Luka Matić Narodna banka Srbije, švajcarski franak\nDomaće devizno tržište nije bilo značajnije uzdrmano današnjim turbulencijama iz međunarodnog okruženja, saopštila je Narodna banka Srbije povodom takozvanog puštanja kursa švajcarskog franka koje je rezultatovalo potresom na finansijko-ekonomskom tržištu Evrope.\n„Ipak, imajući u vidu aktuelna kretanja, Narodna banka Srbije će i dalje pažljivo pratiti promene vrednosti najvećih svetskih valuta i nastojati da umanji prelivanje negativnih posledica na domaće tržište. Takođe, Narodna banka očekuje da će svi eventualni zastoji na domaćem deviznom tržištu u trgovini švajcarskim frankom biti otklonjeni u što kraćem roku, odnosno da će biti obezbeđeno redovno obavljanje svih transakcija“, poprilično neodređena je bila centralna banka u saopštenju.\nO svojevrsnoj agoniji u kojoj se nalaze svi građani koji imaju kredite u švajcarskim francima, Narodna banka Srbije je samo kratko poručila da će „naročito pažljivo pratiti posledice ovih promena po stabilnost finansijskog sistema, imajući u vidu položaj korisnika stambenih kredita ineksiranihu švajcarskim francima“.\nS druge strane, u Hrvatskoj, ministarstvo finansija je odmah održalo sastanak sa Udrugom Franak, koja se bavi zaštitom građana koji su uzimali kredite u švajcarskim francima.\n← Franak: Ako nas ne spasu naši, nadamo se da hoće Švajcarci\nDolar probija granice, srednji kurs preko 105 dinara →\n23. jan. 2015 Andrija Matić Komentari su isključeni na Pohvala Madjarskoj\nNBS: Pad vrednosti dinara nije ugrozio stabilnost cena\n9. jan. 2015 Ekonomske Vesti Komentari su isključeni na NBS: Pad vrednosti dinara nije ugrozio stabilnost cena


Otvoren Centar za energetsku efikasnost - Gradjevinarstvo.rs\n12.10.2016. | Tanjug\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić otvorio je juče (11.10.2016), na Mašinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, „Srpski centar za energetsku efikasnost“, poručivši da Srbija u njemu treba da stvara ozbiljne pretpostavke za svoju energetsku budućnost i da nauči da je ušteda energije značajnija od novih energetskih objekata.\n- Svaki dinar, dolar, evro ili jen koji ulažemo u energetsku efikasnost se najbrže vraća i predstavlja najbolji izvor nove energije - podvukao je Antić.\nVlada Srbije I čitavo društvo imaju veiku obavezu da se generacije koje dolaze ponašaju daleko odgovornije preme energiji, istakao je Antić i dodao da se Srbija trenutno nalazi u vrhu zemalja koje koriste neefikasno energiju i s tim mora da se stane.\nVlada, kazao je, ulaže velike napore u energetsku efikasnost i ostvarila je rezultate, proteklih godina, kojima može da se pohvali.\nPodsetivši da je Srbija preuzela obavezu da do 2018. smanji ukupnu potrošnju za 10 odsto, Antić je izrazio uverenje da će to, što mu je izgledalo teško ostvarivo pre više godina kada je preuzeo mandat, biti realizovano. Takođe je izrazio uverenje da u takve projekte moraju biti uključeni univerziteti.\n- Srbija nema ni more, ni velike izvore energije, ali ima vredne i pametne ljude, a tu pamet moramo da stavimo u funkciju kako bi Srbija postala daleko razvijenije društvo - kazao je on. Naše društvo, dodao je, i ukupan energetski sektor može da napreduje samo ako napravimo sinergiju između vlade, energetskog sektora I univerziteta.\nEnergetski menadžeri, koji će biti obučavani u novom centru, je nešto što će morati da uvede industrija koja troši 2.500 tona ekivalenata nafte, kao i lokalne samouprave koje imaju više od 20.000 stanovnika, i šoping centri ili drugi veliki potrošači koji troše preko 1.000 tona ekivalenta nafte.\n- Energetska efikasnost je mesto gde Srbija može najviše da zaradi - zaključio je on.\nOsnovni cilj ovog projekta je da se u skladu sa Zakonom o efikasnom korišćenju energije uspostavi Sistem energetskog menadžmenta (SEM), kao sistem organizovanog upravljanja energijom na nivou cele države, u kome veliki potrošači u privatnom i javnom sektoru planiraju i ostvaruju uštede energije.\nGlavni nosioci aktivnosti u radu SEM će biti energetski menadžeri, lica koja u svojim organizacijama prate načine korišćenja energije, predlažu i sprovode mere njene efikasnije upotrebe.\nKako je kvalitet i nivo njihovog teorijskog, a posebno praktičnog znanja od ključne važnosti za uspešno funkcionisanje celog SEM-a, u okviru aktivnosti na Projektu je predviđeno i da se uspostavi i organizacija njihove obuke - Srpski centar za energetsku efikasnost, a u sklopu njega i Laboratorija za praktičnu obuku energetskih menadžera. Planirani cilj ušteda energije svakog obveznika SEM iznosi najmanje 1 odsto godišnje.


Skloništa potrebna i transrodnim beskućnicima - Geten\nSkloništa potrebna i transrodnim beskućnicima\nPored brojnih problema u organizovanju zaštitne mreže skloništa za beskućnike, aktivisti navode da je posebno teško pružiti pomoć transrodnim osobama bez doma, čiji ne-tradicionalni rodni status pokreće pitanja organizovanja prostorija za spavanje i tuširanje.\nOd Finiksa do Njujorka, skloništa su poboljšala svoje pravilnike kako bi izašli u susret i potrebama manjinske, nekonvencionalne populacije beskućnika, pa tako priznaju preferirano rodno opredeljenje a ne samo rodni status po rođenju.\nAktivisti ukazuju na smrt transrodnih žena beskućnica u Teksasu kako bi naglasili potrebu postojanja skloništa za sve. U decembru prošle godine Dženifer Gejl (Jennifer Gale), transrodna osoba koja je izgubila dom, pronađena je mrtva ispred crkve u Ostinu. Šest godina pre toga, Alis Džonston (Alice Johnston), nezaposlena transrodna žena, je izvršila samoubistvo u Atlanti napisavši pre toga u poruci prijateljima da je ostala bez doma i da je odbijena u skloništima.\nJedna od organizacija razmišlja o proširenju jednog ili više od svojih šest skloništa delom i da bi mogli da prihvate transrodne beskućnike. “Ne znamo da li nam je potrebno potpuno novo sklonište”, rekla je glasnogovornica organizacije. “Ne znamo kako da izađemo u susret toj potrebi, ali potreba svakako postoji.”\nOrganizatori kažu da je nalaženje mesta za transrodne osobe podjednako važno za sve u skloništu. “Stavite se u poziciju nekoga ko beži od nasilja u porodici – ona dolazi u sklonište da bi pobegla od muškog prisustva u svom životu i ona misli da je došla u sredinu gde su samo žene”, kaže upravnica jednog skloništa za žene i decu.\nJoš neki problemi koje navode ove organizacije su da je biološkim ženama neprijatno da spavaju u istim prostorijama sa “biološkim muškarcima”, bez obzira kako se ovi rodno izražavaju. Sa druge strane, plaše se za njihovu bezbednost ako bi ih stavili u spavaonicu sa stotinama muškaraca. Takođe uvek postoji opasnost da neko od stanara sa psihičkim problemima – kojih je u skloništima dosta – napadne transrodne stanare.\nIstraživanje je pokazalo prošle godine da je od 646 transrodnih stanovnika Kalifornije, njih 20% bez doma, a trećini ovog procenta je bio zabranjen pristup u sklonište. Očekuje se da će porast broja nezaposlenih usled krize povećati i broj beskućnika, a da će ovaj problem još teže pogoditi transrodne osobe, čiji izgled i inače čini teškim zadržavanje radnog mesta.


Razgovarano o projektu usmjerenom na rješavanje problema dječijeg prosjačenja\nSastanak predsjedavajuće Skupštine BPK Goražde sa učenicama SMŠ „Enver Pozderović“ Goražde\nPredsjedavajuća Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Aida Obuća danas je održala sastanak sa učenicama III razreda Gimnazije u okviru SMŠ „Enver Pozderović“ Goražde koji ove godine učestvuju na Civitasovom takmičenju sa projektom u čijem fokusu je dječije prosjačenje.\nCilj sastanka bio je upoznavanje predsjedavajuće Skupštine s ciljevima projekta, kao i skretanje pažnje javnosti na ovaj veliki društveni problem koji je prisutan kako na području cijele Bosne i Hercegovine, tako i šire.\nOvom prilikom, učenice goraždanske Gimnazije predstavile su detalje projekta koji kao glavno rješenje nudi otvaranje dnevnih centara koji bi se bavili problemima djece i porodica iz ugroženih skupina, dok se kao alternativno rješenje pojavljuje potreba donošenja novih zakonskih rješenja koja bi doprinijela rješavanju ovog problema.\nKako je istaknuto, projekat o ovoj temi do sada nije bio zastupljen na takmičenjima Civitasa, a ideja je da se problemu prosjačenja pristupi na odgovarajući način na lokalnom nivou, te da se stečena iskustva kasnije prenesu na više nivoe.\nPredsjedavajuća Skupštine izrazila je zadovoljstvo zbog odluke učenica Gimnazije da na ovaj način pristupe rješavanju pomenutog problema, jer, kako je istaknuto, prosjačenje je problem koji pogađa cijelokupnu društvenu zajednicu i u njegovo rješavanje je potrebno uključiti sve relevantne institucije, kao i ostale aktere.\nPredsjedavajuća je ujedno upoznala učenice sa aktivnostima i nadležnostima Skupštine BPK Goražde te iskazala spremnost da, u okviru mogućnosti i datih ovlaštenja, pruži podršku u realizaciji ovog projekta.


PODGORICA - Stalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Srbiji i Crnoj Gori Harold Hiršhofer ocenio je da su privatizacija i strukturne reforme u Crnoj Gori "najbolji instrument za smanjenje spoljnotrgovinskog deficita". Crnogorska vlada, kako je Hiršhofer rekao na konferenciji za novinare, učinila je značajne napore da se smanji fiskalni deficit, ali je on i dalje visok.\n"Zato bi u 2005. godini trebalo izbeći svako dalje odstupanje od fiskalne politike", rekao je Hiršhofer.\nOn je preneo upozorenje nekih direktora Izvršnog borda MMF-a da je planirano smanjenje poreza u Crnoj Gori iduće godine poželjno, ali da može biti rizično i dovesti do daljeg smanjenja budžetskih rashoda. Prema rečima Hiršhofera, MMF je pozdravio opredeljenje Vlade Crne Gore da se odloži privatizacija Kombinata aluminijuma u Podgorici (KAP) i da se budućem kupcu tog preduzeća ne daju bilo kakve subvencije za cenu električne energije i druge državne garancije.\n"S obzirom na veličinu KAP-a u odnosu na crnogorsku privredu, sve makroekonomske posledice potencijalne privatizacije tog preduzeća treba pažljivo razmotriti", kazao je Hiršhofer. Stalni predstavnik MMF-a je najavio novu misiju Fonda u Crnoj Gori, u drugoj polovini januara, što će biti peto razmatranje rezultata u sprovođenju ekonomskog programa u okviru trogodišnjeg finansijskog aranžmana sa Srbijom i Crnom Gorom.\nMisija MMF-a bila je u poseti Crnoj Gori u septembru i oktobru ove godine. Hiršhofer je ocenio da je uvođenje evra u Crnoj Gori pomoglo da se inflacija svede na nizak nivo. Međutim, da Crna Gora ima sopstvenu nacionalnu valutu, korišćenje njene depresijacije bi, takođe, pomoglo da se ublaže posledice niske produktivnosti u toj državi u odnosu na njene trgovinske partnere. On je dodao da je javni sektor u Crnoj Gori glomazan i da zbog toga nije spojiv sa opredeljenjem za jačanje privatne inicijative u ekonomiji.


Pet srpskih medalja na Evropskom prvenstvu u kjokušinkajiju za juniore\nPočetna Pet srpskih medalja na Evropskom prvenstvu u kjokušinkajiju za juniore\nPet srpskih medalja na Evropskom prvenstvu u kjokušinkajiju za juniore\nNa Evropskom prvenstvu u kjokušinkajiju za juniore, koje je završeno u subotu uveče u dvorani „Smederevo“, srpski borci osvojili su pet medalja, jednu srebrnu i četiri bronzane.\nNa Šampionatu Starog kontinenta je nastupilo 248 boraca iz 17 zemalja, a medalje za Srbiju su osvojili Nemanja Pantić (treće mesto u apsolutnoj kategoriji), Katarina Holjac (treće mesto, do 54 kg), Vanja Kovalinka (treće mesto, do 80 kg), Svetozar Avramović (treće mesto, do 80 kg), Bogdan Sretenović (drugo mesto, apsolutna kategorija).\nDogađaj turnira bio je duel Srbije i Japana, tačnije Miloša Miljkovića i Yute Takahashia, kao i Saše Stošića i Yute Sawamure. Rezultat je bio 1:1.\nPrvo je na tatami izašao Saša Stošić koji je vođen publikom bio bolji od Sawamure. Miljković je pokušao da savlada Takahashia, ali nije uspeo da ga pobedi.\nPionirski šampion Srbije Andrija Vićentijević u revijalnom meču protiv Bugarskog šampiona Bogila Kostova pobedio je rezultatom 2:1 i time dokazao da je u tom uzrastu jedan od najboljih takmičara u ovom delu Evrope.\nU ukupnom skoru, reprezentacije Srbije i Japana igrale su nerešeno 1:1.\nDomaćin turnira bio je klub SD Kombat, a pokrovitelji Ministarstvo omladine i sporta i Grad Smederevo.\nSelektor reprezentacije Srbije, Milan Perić, ocenio je šampionat izuzetno uspešnim i pored mnogobrojnih povreda na turniru. On je izrazio zadovoljstvo odzivom publike i dobrim rezultatima boraca, a posebnu zahvalnost je uputio službi medicinske pomoći.\nMinistarka omladine i sporta prof. dr Alisa Marić priredila je u petak prijem za predstavnike Kjokušinkai karate reprezentacije Japana i Srbije, kome je prisustvovao i Ambasador carevine Japan, Njegova Ekselencija Tošio Cunozaki.\nOdržavanje Evropskog prvenstva, pratili su edukativni seminari, IKO Europe meeting i sudijski seminar, pod rukovodstvom uvaženih gostiju iz Japana, kao i ispit za dobijanje visokih zavanja u kjokušinkai sportu.


KOMS: Saopštenje povodom aktuelnih demonstracija - Krovna organizacija mladih Srbije\nKrovna organizacija mladih Srbije, kao najviše reprezentativno telo mladih u zemlji, a povodom aktuelnih demonstracija započetih 7. jula 2020. godine u više gradova u Srbiji, najoštrije osuđuje nasilje iskazano u toku aktuelnih protesta: kako visok stepen nasilja primenjen od strane pojedinih pripadnika policije prema demonstrantima, što je zabeleženo na brojnim video i fotografskim materijalima, tako i nasilje vršeno od strane pojedinih demonstranata i grupa prema institucijama, imovini i drugim učesnicima protesta.\nDodatno, KOMS poziva sve građanke i građane, a naročito mlade, kao i nadležne državne institucije koje brinu o javnom miru i bezbednosti, da se od bilo kakvog nasilja suzdrže.\nIzražavanje protesta ovakve vrste nije specifično samo za naše okruženje, već je prisutno u svim odgovornim društvima. Glad za debatom povodom suštinskih pitanja koja oblikuju društvo u kojem živimo i imperativ dijaloga sa donosiocima odluka, načini su na koji svi građani i građanke doprinose građenju demokratije, solidarnosti i transparentnosti. Ono što ove proteste razlikuje od mnogih drugih je visok stepen nasilja kao i etiketiranje i osuđivanje učesnika protesta od strane pojedinih predstavnika institucija, što je apsolutno neprihvatljivo.\nDa bi ishodi pokrenutih građanskih akcija bili uspešni, neophodno je da se realizuju uz primenu najviših standarda bezbednosti, nenasilja i posebno poštovanja epidemioloških mera, budući da se suočavamo sa najizazovnijom pandemijom našeg vremena.\nKOMS ovom prilikom naročito duguje zahvalnost organizacijama članicama ali i civilnom sektoru u Srbiji koji se u najtežim bezbednosnim i zdravstvenim izazovima stavlja u službu zaštite prava građanki i građana i pružanju stručne pomoći u postupcima i procesima proizašlim iz predmetnih demonstracija.\nRadi zaštite prava mladih u demonstracijama KOMS će u narednim danima preduzeti niz aktivnosti, između ostalog i:\ninformisanje mladih o postojećim mogućnostima za zaštitu od prekomerne upotrebe sile, besplatnoj pravnoj pomoći i dr;\nnavedene primere ugrožavanja bezbednosti i prava mladih komunicirati u kontaktima sa međunarodnim akterima koji se bave zaštitom prava;\ntražiti stav i reakciju ministra omladine i sporta Vanje Udovičića povodom aktuelnih demonstracija i učešća mladih u njima.\nŠto svi akteri u društvu budu jasniji i transparentniji u svojim porukama i ciljevima, to će manje biti nezadovoljstva, a samim tim i potrebe za njegovim ispoljavanjem.\nKrovna organizacija mladih Srbije, 12.07.2020.\nOriginal saopštenja možete pronaći ovde u PDF formatu: Saopštenje povodom aktuelnih demontracija, jul 2020.


Agencija za selidbe - medjunarodne selidbe | Selidbe inostranstvo\nAgencija za selidbe – medjunarodne selidbe\nGotovo svako životno doba nosi razlog za selidbu, a vrlo često su to selidbe u drugu državu. Međunarodne selidbe su naročito zahtevne jer zahtevaju pribavljanje dozvola i potvrda za uvoz i posedovanje svih stvari, a naročito specijalnih tereta i skupih antikviteta.Pribavljanje ovih dozvola i carinske dokumentacija vrlo često utiču na trajanje međunarodne selidbe, pa je zbog uštede vremena i novca gotovo uvek isplativije angažovati pomoć agencije prilikom selidbe u inostranstvo.Zato Agencija za selidbe – medjunarodne selidbe,obavlja sve poslove umesto Vas!\nKompanija Beocontrol profesionalno i efikasno organizuje medjunarodne selidbe širom sveta, iz bilo kog mesta i ka bilo kojoj destinaciji.\nSa ponosom ističemo da možemo preseliti Vaš namestaj i ostale radinosti, obaviti sve prateće usluge čak i ka destinacijama koje su za mnoge kompanije nemoguće. Ono što izdvaja kompaniju Beocontrol od konkurentskih firmi je široka mreža pouzdanih partnera, koji garantuju da međunarodnu selidbu možemo organizovati u najkraćem mogućem roku.Svaka selidba odnosno prevoz robe maksimalno je organizovan pocevsi od samog izbora ambalaze za pakovanje vase robe, preko sigurnog utovara, trasnsporta i istovara robe, sve do trenutka kada poslednju stvar stavimo na svoje mesto. Nudimo Demontaža i raspakivanje stvari – Na adresi Vaše stvari će biti istovarene i raspoređene prema unapred preciziranom planu, a ceo proces selidbe obavićemo uz konstantno savetovanje sa Vama, i Vasim zahtevima.\nŠta podrazumeva međunarodna selidba po sistemu ’’ključ u ruke’’?\nPakovanje i zaštita – ukoliko se odlučite za ovaj vid međunarodne selidbe tim pakera će profesionalno demontirati Vaš nameštaj, zaštititi ga i pripremiti za transport, a Vaše stvari i pokućstvo zapakovati u zapečaćene kutije koje su jasno obeležene nalepnicama na kojima je popisan sadržaj kutije.\nPribavljanje dozvola i carinske dokumentacije – stručnjaci firme Beocontrol će za Vas izvaditi sve neophodne dozvole za selidbe kućnih ljubimaca, izvoz knjiga, umetničkih slika i stilskog nameštaja, ako i sve carinske procedure koje prate međunarodne selidbe.\nPrevoz stvari adekvatnim vozilima – Transport stvari obavićemo u dogovoru sa Vama željenim transportnim sredstvom drumskim, železničkim, vodenim ili avio transportom.\nOsiguranje stvari i praćenje transporta – Vaše stvari u transportu biće osigurane kod renomiranih osiguravajućih kuća sa kojima naša kompanija ima ugovore, a njihov prevoz moći ćete u svakom trenutku da pratite preko interneta putem GPS-a.\nDemontaža i raspakivanje stvari – Na novoj adresi Vaše stvari će biti istovarene i raspoređene prema unapred preciziranom planu, a ceo proces međunarodne selidbe firma Beocontrol obaviće uz konstantno savetovanje sa Vama.\nSkladištenje viška nameštaja – nameštaja kog ne želite da se odreknete, možete čuvati u nekom od naših savremeno opremljenih skladišta. Vaše stvari ili umetnička dela biće bezbedne i zapakovane i skladištene tako da na njima neće biti nikakvih tragova vremena ni ukoliko ih ponovo uzmete za nekoliko godina.\nTakođe, organizujemo inostrane selidbe kućnih ljubimaca, tako da ćete tokom selidbe moći biti sigurni da je Vaš ljubimac u sigurnim rukama.\nFirma Beocontrol svojim klijentima izdaje i garanciju u vidu ugovora da će posao biti obavljen prema dogovoru, kao i da će klijent biti obeštećen u slučaju nastanka štete.\nUkoliko želite da nam poverite da organizujemo Vašu selidbu u inostranstvo, nakon popunjavanja upitnika sa desne strane ekrana, agenti firme Beocontrol sačiniće ponudu samo za Vas. Biće nam čast da svoje stvari i obaveze poverite firmi Beocontrol.\nSvojim klijentima nudimo dve vrste usluga kada su u pitanju međunarodne selidbe tj. selidbe u inostranstvo:\nKompanija Beocontrol će ceo postupak međunarodne selidbe profesionalno i efikasno sprovesti umesto Vas.\nNekoliko saveta prilikom selidbe:\nPozovite nas i na vreme zakažite termin i precizirajte u sat vreme za prevoz.