Đilas-vladika Grigorije: Ojačati saradnju Srbije i Republike Srpske | Trebinje Live\nĐilas-vladika Grigorije: Ojačati saradnju Srbije i Republike Srpske\nGradonačelnik Beograda Dragan Đilas rekao je sinoć u Trebinju da očekuje da Srbija i Republika Srpska još više ojačaju saradnju, a da građani Srpske Beograd doživljavaju kao svoj glavni grad.\n"U Republici Srpskoj živi više od milion Srba i logično je da će u svojoj matici imati utočište i volio bih da za njih Beograd nije samo glavni grad Srbije već i njihov glavni grad“, rekao je Đilas novinarima tokom susreta sa NJegovim preosveštenstvom vladikom zahumsko-hercegovačkim i primorskim Grigorijem.\nĐilas je naglasio da uvijek rado dođe u Trebinje, jer je to grad u kome ima mnogo lijepog da se vidi i o čemu da se razgovara.\n"Prijateljstvo sa vladikom nije povezano ni sa njegovim sadašnjim mestom ni sa mojom funkcijom nego traje mnogo duže i veoma je lepo razgovarati sa nekim ko želi samo napredak svom narodu i ovom gradu“, istakao je Đilas.\nKao jedan od pozitivnih primjera koji je za Hercegovinu učinio vladika, Đilas je naveo pokretanje Fondacije "Sveti Vukašin", ističući da o takvim stvarima treba što više govoriti, a ne o dnevnopolitičkim pitanjima.\n"I mi u Beogradu imamo neke druge projekte koji treba da doprinesu povećanju nataliteta", rekao je Đilas, navodeći da se nakon donošenja odluke da se trudnicama isplaćuju pune plate i druge beneficije broj beba na godišnjem nivou u odnosu na prije četiri i po godine povećao sa 15.000 na 20.000.\nVladika Grigorije je izrazio zadovoljstvo što je Đilas posjetio Trebinje i što podržava sve projekte koji su za dobrobit naroda, poput Fondacije "Sveti Vukašin", koju je prilikom osnivanja lično finansijski pomogao.\nSekretar Fondacije đakon Vladimir Vukanović podsjetio je da je Fondacija "Sveti Vukašin" osnovana 19.avgusta 2011.godine na inicijativu vladike Grigorija i Eparhije zahumsko-hercegovačke i primorske i da je cilj da podrži srpsku porodicu i pomogne onima koji žele potomstvo.\nOn je podsjetio da se za treće dijete dodjeljuje 150 KM mjesečno, za četvrto 250, a za peto i svako sljedeće dijete po 300 KM.\n"Djeca koja imaju prebivalište na području hercegovačkih sela dobijaju još po 50 KM. Svi imaju pravo da koriste ovaj novac do navršene druge godine", kaže đakon Vukanović.\nFondacija trenutno ima oko 160 korisnika i, kako kažu u Eparhiji, ostvarila je svoj cilj.\nZa funkcionisanje Fondacije na mjesečnom nivou potrebno je 36.000 KM, a u Eparhiji ističu da je ovakva fondacija potrebna ne samo Hercegovini već cijeloj Republici Srpskoj.\nEpiskop Grigorije je prilikom otvaranja Fondacije rekao da se ne smije dozvoliti da sveta i blagorodna zemlja Hercegovina presuši ljudima i da ostane samo kamen.


Iza globalnog sajber virusa stoji Severna Koreja? | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET Iza globalnog sajber virusa stoji Severna Koreja?\nIza globalnog sajber virusa stoji Severna Koreja?\nBezbednosne kompanije saopštile su da postoje naznake o mogućoj povezanosti Severne Koreje sa globalnim sajber napadima koji su napravili haos, unevši proteklog vikenda sajber virus "vonakraj" u kompjuterske mreže širom sveta.\nU prvim preliminarnim zaključcima o poreklu masovnih hakerskih napada uz traženje otkupa, “Guglov” istraživač Nik Mehta objavio je kompjuterski kod koji je pokazao sličnosti između virusa “vonakraj” i hakerske akcije iz 2014. godine koju su mnogi pripisali Pjongjangu, prenosi AFP.\nDrugi eksperti su odmah reagovali na tu objavu kao na znak – mada ne definitivan – da Severna Koreja možda stoji iza najnovijeg sajber virusa.\nIstraživači u bezbednosnoj kompaniji “Kasperski”, sa sedištem u Rusiji, rekli su u ponedeljak da je to dosad najvažniji trag u vezi s poreklom virusa, koji bi, smatraju, mogao da bude “ključ za rešavanje misterije”.\n“Za sada je potrebno dodatno istraživanje starijih verzija virusa”, naveli su istraživači firme “Kasperski”.\nOni objašnjavaju da sličnosti u kodu ukazuju na hakersku grupu koja nosi šifrovano ime Lazarus, a za koju se veruje da stoji iza hakovanja “Soni pikčersa” 2014. godine za šta je optuživana Severna Koreja.\nGrupa Lazarus se sumnjiči i za hakovanje centrale banke Bangladeša i drugih meta u globalnom finansijskom sistemu.\n“Obim operacija Lazarusa je šokantan”, kažu u firmi “Kasperski”.\nKompanija “Intezer Labs” sa sedištem u Izraelu saglasna je sa pretpostavkom da je Severna Koreja povezana s virusom “VonaKraj” i to, kako kažu, ne samo zbog Lazarusa, a stim u vezi najavljuje nove informacije.\nJoš jedna bezbednosna kompanija, “Simantek”, takođe je uočila sličnosti između virusa “vonakraj” i metoda koje koristi grupa Lazarus, ali napominje da te sličnosit “za sada samo predstavljaju slabe veze”.\nMoguće je i to da je kod koji je korišćen u programu “vonakraj” samo prekopiran iz štetnog programa grupe Lazarusa, a da nema nikakvu direktnu vezu s tom grupom, navodi AP.\nU svakom slučaju, istraživanja se nastavljaju. (Agencije, RTS)\nPrethodni tekstBez tople vode zbog havarije u Koste Racina\nSledeći tekstCrvena poternica za Svetozarom Marovićem


Bakić: Zabraniti rad nastavnicima koji podstiču nacizam\nTanjug 1. juna 2022. 15:07\nZAGREB – Poslanik zeleno-leve koalicije u hrvatskom saboru Damir Bakić poručio je danas da vrata škola treba odmah i bezuslovno zatvoriti svim nastavnicima koji se usuđuju da u tim ustanovama iskazuju ili odobravaju simpatiju prema obeležjima nacizma i ustaškog režima.\nBakirć je u raspravi u parlamentu o izmenama Zakona o strukovnom obrazovanju istakao da se sve češće zaboravlja na širu ulogu obrazovanja i vaspitanja učenika bilo strukovne ili opšte škole, obezbeđivanje uslova za punu izgradnju osobe, angažovanih, upućenih, solidarnih, kreativnih i aktivnih građana.\nOn je za nedavni događaj u Slavonskom Brodu, kada je profesorka hrvatskog jezika maturante jednog razreda fotografisala sa podignutom desnicom u znak nacističkog pozdrava, rekao da je to sramota i krivicu pripisao sistemu, resornom ministarstvu na prvom mestu.\n„To jednostavno ne sme da se događa i sistem mora da iznađe način da se osobama, poput nastavnice u Slavonskom Brodu koja svoje učenike usmerava protiv temeljnih civilizacijskih vrednosti i u toj ih orijentaciji ohrabruje pod krinkom lažnog patriotizma, onemogući rad sa učenicima“, rekao je Bakić, prenela je Hina.\nTakvim osobama, istakao je, ne može biti mesto u obrazovnom procesu.\nMinistarstvo obrazovanja je pozvao da preuzme odgovornost i da obezbedi obrazovni proces u skladu s ustavnim i civilizacijskim normama.\nLukašenko: UKR snage pokušale udar na vojne objekte BLRS\n16:11: Ispred Uprave za veterinu u Beogradu održan protest za prava životinja


Prevodilac za nemački jezik - Prevodilačka agencija Poliglotika\nNemački jezik je zapadno germanski jezik indo-evropskog porekla. Nemački jezik je srodan engleskom i holandskom jeziku. S oko 128 miliona govornika, nemački jezik je jedan od najvećih i najvažnijih jezika na svetu. Nemački jezik je službeni jezik u šest evropskih zemalja: Austriji, Belgiji, Lihtenštajnu, Luksemburgu, Nemačkoj i Švajcarskoj, dok je u Italiji nemački jezik službeni samo u pokrajini Trentino – Južni Tirol.\nGarantujemo za kvalitet prevoda i poštovanje rokova, radimo besplatnu procenu cene i vremena potrebnog za prevod na nemački ili s nemačkog jezika. Prevode tekstova s nemačkog kao i na nemački jezik rade izvorni govornici koji obavezno imaju najmanje 5 (pet) godina iskustva.\nPrevodilac za nemački jezik ima iskustvo u prevođenju tematski najrazličitijih vrsta tekstova. Sve tekstove koje bi trebalo prevesti ili lektorisati na nemački ili s nemačkog jezika možete dostaviti elektronskom poštom ili dostavom, a mi ćemo odmah da napravimo procenu cene i vremena koje je potrebno za prevod te da izradimo odgovarajuću ponudu. Cena prevođenja za nemački jezik formira se u skladu sa složenošću projekta i rokom isporuke. Prevodilačka agencija Poliglotika ima snažan, visokoproduktivan i kompetentan tim prevodilaca za nemački jezik.\nPrevodilačka agencija Poliglotika za svu dokumentaciju i prevode na nemački ili s nemačkog jezika garantuje strogu poverljivost. Naši prevodi s nemačkog i na nemački jezik, izuzetnog su kvaliteta i zadovoljavaju najviše standarde struke.


BEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučić boraviće u trodnevnoj poseti Sjedinjenim Američkim Državama, gde će razgovarati sa visokim zvaničnicima te zemlje, predstavnicima vodećih američkih kompanija i predstavnicima međunarodnih organizacija.\nPosetu Vašingtonu premijer Vučić započinje susretom sa poptredsednikom SAD Džozefom Bajdenom, nakon kojeg se sastaje i sa potpredsednikom Saveta bezbednosti za Evropu i Centralnu Aziju Cirilom Milerom, kao i predsednikom Svetske Banke Džimom Kimom.\nIstoga dana premijer Vučić imaće niz sastanaka sa predstavnicima vodećih američkih kompanija, navedeno je u saopštenju Kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima.\nTokom drugog dana posete predviđeni su razgovori premijera Vučića sa kongresmenima i senatorima SAD, kao i sastanak sa državnim sekretarom SAD Džonom Kerijem, a potom i predsednikom Instituta Brukings Strobom Talbotom.\nPosetu Vašingtonu premijer Vučić završava odvojenim susretima sa Generalnim sekretarom Organizacije američkih država Luisom Almagrom, direktorkom MMF Kristinom Lagard i zamenikom sekretara za trgovinu SAD Brusom Endrusom.\n« Tadić:Nikako u vladu, SDS stožer nove opozicije Upisana 103. partija u Srbiji »


Srbiji potrebno održivo rudarstvo za 21. vek – Balkanekspresrb.rs\nSrbiji potrebno održivo rudarstvo za 21. vek\nPomoćnik ministarke rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije Dejan Milijanović rekao je danas da ljudi u Srbiji još uvek nisu svesni šta su grad Bor, istočna Srbija i kompletan rudarski sektor dobili otvaranjem novog rudnika „Čukaru Peki“ koji je postao prvi savremeni rudnik u Srbiji.\nMilijanović je za TV Hepi rekao da će se u rudniku primenjivati najsavremenije tehnologije koje garantuju potpuno poštovanje najzahtevnijih ekoloških standarda i da je to jako značajno, jer je Srbiji potrebno održivo rudarstvo, a ne rudarstvo po bilo koju cenu.\nZa tri meseca probnog rada kompanije „Ziđin Majning“, u budžet Srbije uplaćeno je oko 977 miliona dinara, odnosno približno 8,5 miliona evra koliko je dobila država dok je grad Bor u budžetu ove godine planirao dve milijarde dinara, ali je usvajanjem rebalansa obezbeđen lokalni budžet od tri milijarde dinara. Rudarstvo će direktno i indirektno moći da obezbedi nova radna mesta i dolazak novih investicija što je zadatak našeg Ministarstva. Ova investicija garantuje da će kompanija Ziđin dugoročno poslovati u Srbiji i sprovoditi najnovije tehnologije dok ćemo mi pratiti sve aktivnosti kompanije jer bez savremenih tehnologija nije moguće poštovanje evropskih i svetskih standarda iz oblasti zaštite životne sredine, rekao je Milijanović.\nPomoćnik ministarke rudarstva i energetike je rekao da će otvarenjem rudnika Čukaru Peki Srbija doći na drugo mesto u Evropi po proizvodnji bakra, odmah iza Poljske, dok će se približiti Finskoj u ukupnoj proizvodnji zlata.\nOvo ležište je jedno od najvećih ležišta bakra i zlata u Evropi i svetu. Očekujemo više od 2 milijarde rudnih rezervi što iznosi oko 16 miliona tona katodnog bakra i oko 500 tona zlata. Sa tom proizvodnjom, Srbija bi trebalo da stane rame uz rame da sa prvim proizvođačima bakra i zlata u Evropi. Sa kineskim partnerima razgovaraćemo i o rekonstrukciji zlatare kako bismo obezbedili do 8 tona zlata godišnje što bi za Srbiju značilo da će moći da nabavlja zlato po povlašćenim cenama, naveo je pomoćnik ministarke rudarstva i energetike.\nMilijanović je napomenuo da su rudarskom sektoru u Srbiji neophodne nove tehnologije zbog smanjenja zagađenja i negativnih emisija.\nOn je istakao da kompanija „Ziđin“ ulaže velika sredstva u zaštitu životne sredine, da je postrojenje za odsumporavanje u probnom radu i da se efekti rada postrojenja već vide čime će se osigurati poštovanje dnevnih graničnih vrednosti sumpor-dioksida.\nDoneta je odluka da se naseljeno selo preseli i sa tim su saglasni meštani Krivelja sa kojima imamo izuzetnu saradnju. Održavamo redovne sastanke, formirana je i radna grupa koja će vrlo brzo početi sa zasedanjem kako bismo krenuli sa tom realizacijom, dodao je Milijanović.\nBakar i litijum važni za razvoj i pozicioniranje Srbije u svetu\nDačić: Postignut načelan dogovor u dijalogu bez posredovanja stranaca


Сарадња НАЛЕД-а и Крагујевца – Grad Kragujevac\nKragujevac kao grad sa povoljnim poslovnim okruženjem, koji je svojevremeno među prvima u Srbiji dobio sertifikat Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj, sada je pred sličnim procesom odnosno u postupku regionalne sertifikacije. Sporazum o članstvu u regionalnoj mreži gradova i opština sa povoljnim poslovnim okruženjem u jugoistočnoj Evropi potpisan je 2. decembra prošle godine.\nTim povodom, predstavnici NALED-a posetili su Kragujevac i sa predstavnicima Grada razgovarali ne samo o procesu sertifikacije nego i o mogućnostima za saradnju između te dve institucije. Članovi Gradskog veća Minja Obradović zadužena za investicije i upravljanje projektima i Radomir Erić član veća za privredu, interesovali su se na kojim poljima i projektima bi grad Kragujevac i NALED, mogli da sarađuju u cilju privlačenja investitora.\nJedan od takvih vidova saradnje, kako je tom prilikom rekla Violeta Jovanović, član Izvršnog odbora NALED-a, je u uspostavljanju brzog, transparentnog i efikasnog sistema za izdavanje građevinskih dozvola, što je jedan od najvećih problema ne samo za investitore, nego i za mala i srednja preduzeća ali i građane.\nNALED je od 2015. godine, prema rečima Violete Jovanović, ušao u jednu novu fazu svog postojanja, tako što je direktno uključen u sprovođenje reformi. To znači da lokalne samouprave, preko ove organizacije, mogu direktno da pitaju šta i kako treba da rade u određenim oblastima od važnosti za njihovo funkcionisanje.\nJedna od tema razgovora, na sastanku koji je organizovala Gradska uprva za upravljanje projektima, održivi i ravnomerni razvoj, bila je i proces sertifikacije grada Kragujevca na regionalnom nivou. U tom procesu potrebno je predstaviti sopstvene kapacitete, ali i šta lokalna samouprava treba da razvija u svom poslovanju, radi podizanja konkurentnosti u okruženju. Ocenjeno je, da je Kragujevac do sada dostavio dokaze, koji se tiču kvalitetnog poslovnog okruženja za oko 80 kriterijuma, svrstanih u 12 kategorija, počev od organizacionih kapaciteta za pružanje podrške privredi, preko efikasnog sistema za izdavanje građevinskih dozvola i upravljanje bazama podataka značajnim za privredu, do promocije zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa, adekvatne infrastrukture i komunalnih usluga i primene informacionih tehnologija.\nKompletan proces, kako se očekuje, biće završen do kraja godine, kada bi Kragujevac trebalo da dobije regionalni setrifikat kao grad sa povoljnom poslovnom klimom, i to na period od dve godine.\nInače, u procesu regionalne sertifikacije nalazi se 15 gradova, a NALED je tim programom koji je nacionalni brend, pored Srbije obuhvatio Makedoniju, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru.\nKreativna privreda – rešenje za lokalni ekonomski razvojRealizacija projekata na visokom nivou


Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama - Pokrajinski zaštitnik građana - ombudsman\nNasilje nad ženama i devojčicama predstavlja najčešći oblik kršenja ljudskih prava. Podaci pokazuju da su jedna od tri žene u svetu prebijene, prisiljene na seksualni odnos, ili su doživele neki vid zlostavljanja, a nasilnik je najčešće muškarac iz bliskog okruženja. Nasilje nad ženama rašireno je širom sveta i ne poznaje državne granice, rasu, klasu, kulturu, tradiciju i religiju. Prema podacima Pokrajinskog ombudsmana, u Vojvodini je tokom prošle godine policija intervenisala u 7300 slučajeva nasilja u porodici u kojima su najčešće žrtve bile žene, a počinioci njihovi sadašnji ili bivši partneri. Mreža „Žene protiv nasilja“ je prateći pisanje medija tokom 2011. i 2012. godine evidentirala 42 ubistva žena u porodici, odnosno u partnerskom odnosu. Njih 16 je živelo na teritoriji Autonomne Pokrajine Vojvodine. Učinilac je u svim slučajevima bio poznat ženi, a najveći postotak među njima čine suprug (27%) i partner (27%). Neke od ubijenih žena, obraćale su se za pomoć i zaštitu, ali je nisu dobile. Ubistvo žena je najvidljiviji oblik rodno zasnovanog nasilja koji govori o neadekvatnoj reakciji institucija i neuspehu da se ubistva žena spreče.\nMeđunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, 25. novembar, prilika je da se još jednom ukaže na ovaj problem i napore koji se preduzimaju za njegovo uklanjanje i stvaranje uslova za bezbedan život svih žena.\nPolazeći od toga da je nasilje nad ženama najmasovnije kršenje ljudskih prava, Pokrajinski ombudsman upozorava, pre svega odgovorne u institucijama, ali i najširu javnost, da zbog nasilja u porodici, osim žena, trpe deca i stariji članovi porodice, te da institucije imaju obavezu da preduzmaju sve zakonom predviđene mere da ih zaštite. Nažalost, u praksi postoji tendencija blage kaznene politike u slučajevima nasilja u porodici, a zabrinjava činjenica da se krivične prijave često odbacuju zbog nedostatka dokaza jer žrtva ne želi krivično gonjenje ili je odlučila da ne svedoči. Osim toga, one i oni koji su preživeli nasilje ne dobijaju odgovarajuću psihosocijalnu podršku i pravnu pomoć u institucijama socijalne i zdravstvene zaštite.\nPokrajinski ombudsman podseća na to da država i njeni organi imaju odgovornost da različitim merama sprečavaju nasilje nad ženama i da njihova zaštita i ostvarivanje zakonom garantovanih prava zahtevaju objedinjen i međsektorski pristup. Zbog toga Pokrajinski ombudsman već nekoliko godina podstiče razvoj i koordinira rad Mreže „Život bez nasilja“ u koju su uključene institucije koje su obavezne da postupaju u slučajevima nasilja nad ženama i u porodici u Vojvodini, čime doprinosi jačanju njihovih kapaciteta za primenu zakona u ovoj oblasti.\nPovodom 25. novembra, Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, zamenica Pokrajinskog ombudsmana za ravnopravnost polova Danica Todorov, danas učestvuje u javnom slušanju koje organizuje Odbor Narodne Skupštine Republike za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova o temi „Borba protiv nasilja u porodici“.


Šef libanskog pokreta Hezbolah Hasan Nasralah danas je "kategrički negirao" da njegova organizacija ima "skladište oružja" u bejrutskoj luci razorenoj u teškoj eksploziiji ranije ove nedelje.\n"Potpuno i kategorički negiram da ima bilo šta naše u toj luci, ni skladište oružja, ni skladište raketa.. ni bomba, ni metak, ni amonijum nitrat", rekao je šef Hezbolaha u televizijskom obraćanju posle optužbi koje su kružile po medijima i javnom mnjenju ukazujući na taj uticajni libanski šiitski pokret.\nMakron je prilikom posete zatražio međunarodnu transparentnu istragu eksplozije. On se sreo sa predstavnicima glavnih političkih snaga u zemlji, uključujući i Hezbolah i pozvao da se "promeni sistem" i prekine sa "podelom Libana".\n"Mi pozitivno gledamo na svaku pomoć i svaki izraz simpatije prema Libanu i svaku posetu Libanu ovih dana posebno ako je ona u kontekstu pomoći Libanu i okupljanju", rekao je Nasralah.\nNasralah je pozvao da se vojska zaduži da vodi istragu i objavi rezultate, pošto ona ima poverenje svih Libanaca i političkih snaga i vođa.\n"Ako libanska država i politička klasa, bilo da je vlast ili opozicija, ne uspeju da dobiju rezultate u toj istrazi i ne uspeju da predaju pravdi odgovorne to znaći da nema nade o izgradnji države" u Libanu, rekao je Nasralah.\nHezbolah je važan igrač u libanskom političkom životu, i jedina je frakcija koja nije odložila vojni arsenal po izlasku iz građanskog rata od 1975-1990 godine. Hezbolah je veliki neprijatelj suseda Izraela.\nTa libanska šiitska organizacija, koju podržava Teheran, interveniše vojno u sukobu u susednoj Siriji. Izrael je poslednjih godina gađao položaje Hezbolaha i njihovih vojnih saveznika u Siriji.\nPredsednik Libana ne isključuje mogućnost stranog mešanja u eksploziju\nPredsednik Libana Mišel Aun izjavio je danas da se u istrazi eksplzije u Bejrutu ispituje mogućnost da je izazvana "raketom ili bombom".\nOn je to rekao pošto se broj žrtava razorne eksplozije u bejrutskoj luci popeo na 154 dok je oko 5.000 ljudi ranjeno.\nOn je najavio da će se takođe razmatrati da li je to bila posledica nemara ili nesrećnog slučaja, a do sada je krivio nemar u skladištenju izuzetno eksplozivnog materijala, 2.750 tona amonijum-nitrata, u luci, prenele su agencije.\nPredsednik SAD Donald Tramp je izjavio u utorak da mu se čini da je u pitanju bio napad.\nIzrael koji je zvanično u ratnom stanju s Libanom je odmah posle eksplozije porekao da ima bilo kakve veze sa katastrofom.\nNa osnovu dosadašnjih informacija iz Libana francuski forenzički policijski zvaničnik je rekao da je eksplozija, kako se čini "nesrećan slučaj", ali je suviše rano da se to sa sigurnošću tvrdi.\nUN pozivaju na nezavisnu istragu\nKancelarija za ljudska prava UN poziva na nezavisnu istragu eksplozije u Bejrutu, insistirajući da se "pozivi žrtava na odgovornost moraju čuti".\nRupert Kolvil (Rupert Colville), portparol visokog komesara UN za ljudska prava, naveo je potrebu da se međunarodna zajednica uključi da pomogne Libanu brzim odgovorom i stalnim angažovanjem.\nOn je danas ocenio da je Liban suočen sa "trostrukom tragedijom zbog socio-ekonomske krize, Covida-19 i ekplozije amonijum-nitrata" koja je razorila glavni grad u utorak.\nKolvil je takođe pozvao da siromašni i najosetljiviji budu poštovani dok se Bejrut i Liban obnavljaju, apelujući na libanske lidere da "prevaziđu političke zastoje i da se pozabave pritužbama stanovnika".\nTo je bila aluzija na velike proteste koji su u oktobru izbili u Libanu.\nBroj stradalih u eksploziji u bejrutskoj luci povećan je na 154, a povređenih je više od 5.000, saopštile su jutros vlasti.\nAgencije UN užurbano rade na pružanju podrške žrtvama razorne eksplozije u Bejrutu, koja je nanela veliku štetu već oslabljenom zdravstvenom sistemu Libana, saopštili su zvaničnici.\nBolnice su zbog nanesene štete ostale bez 500 kreveta za pacijente, rekao je portparol Svetske zdravstvene organizacije na virtuelnoj konferenciji za novinare.\nUništeni su i kontejneri sa hiljadama komada zaštitne opreme koja je korištena u borbi protiv Covida 19.\nUNICEF je saopštio da je uništeno deset kontejnera sa zaštitnom opremom i da je naručena nova količina za zamenu materijala nestalih u eksploziji.\nMišel u subotu u Bejrutu, EU u nedelju na donatorskoj konferenciji\nPredsednik Evropskog saveta Šarl Mišel otputovaće u subotu u Bejrut kako bi "pokazao solidarnost Evrope sa Libancima" posle razorne eksplozije.\nMišel će se sastati sa predsednikom Libana Mišelom Aunom, predsednikom parlamenta Nabihom Berijem i premijerom Hasanom Diabom. "Šokirani i ožalošćeni, uz sve one smo koji su pogođeni i pružićemo pomoć", naveo je Mišel na Tviteru.\nEvropska komisija je danas saopštila da će evropske institucije učestvovati na donatorskoj konferenciji za Liban u nedelju, u organizaciji Francuske.\n"Evropsku komisiju će predstavljati komesar za humanitarnu pomoć Janez Lenarčič", rekao je portparol Komisije i dodao da je cilj video konferencije prikupljanje sredstava za hitnu humanitarnu pomoć.\nMeđunarodni spasilački timovi, uključujući francuske i ruske, još uvek pretražuju ruševine u bejrutskoj luci tri dana nakon eksplozije koja je potresla glavni grad Libana.\nMnogi Libanci međutim misle da ono što se dogodilo ukazuje na mnogo veću trulež koja prožima politički sistem i dopire do rukovodstva zemlje, prenosi AP.\nZbog toga su mnogi građani protestovali u četvrtak, a za subotu su najavljene velike antivladine demonstracije.\nNezaposlenost je rasla i pad vrednosti lokalne valute je mnoge ljude lišio ušteđevina.


Košarkaši Sakramento Kingsa i srpski reprezentativci Nemanja Bjelica i Bogdan Bogdanović veruju da je došlo vreme da Srbija završi ispred SAD i da na Mundobasketu u Kini osvoji titulu prvaka sveta.\nSrbija je na prethodnom Evropskom i Svetskom prvenstvu, kao i na Olimpijskim igrama, osvajala srebro, a baš su Amerikanci bili bolji u finalima u Španiji i Rio de Žaneiru. Na Evropskom nas je pobedila Slovenija.\n- Mogu sa ponosom da kažem da, kako sada stvari stoje, posle SAD imamo najbolji tim. Nije to sad ono “e, ako ne napravimo rezultat, ne osvojiš zlato, srebro ili bronzu ili ispadneš u prvom krugu, e sad vi ste najgori”. Na papiru, konačno je došlo to naše vreme da imamo najbolju reprezentaciju - poručio je Bjelica za “Glas Amerike”.\nBjelica, koji je zbog povrede propustio kontinentalni šampionat pre dve godine i sa nestrpljenjem čeka turnir u Kini.\n- Treba dosta stvari da se poklopi da bi se napravio uspeh, da sada ne ulazimo dublje... Drago mi što ću opet biti deo reprezentacije i što konačno uživam u košarci.\nLos Anđeles Klipersi, Sakramento Kingsi\nNjegov saigrač iz Kingsa Bogdan Bogdanović takodje je veliki optimista pred planetarni šampionat.\n- Prethodnih godina našim igrama izgradili smo rezultat i nadam se da ćemo ostati na tom visokom nivou, ali ako budemo u mogućnosti da napravimo i šampionski rezultat, za pamćenje, pokušaćemo da uradimo. Do sada je bilo uspešno, ali ipak ne treba se zadovoljavati srebrom. Da završimo sezonu zdravi, da budemo željni, gladni uspeha i biće sve u redu - zaključuje Bogdanović.\nŽreb za Svetsko prvenstvo u Kini, koje se igra od 31. avgusta do 15. septembra, na programu je u subotu, a Srbija se nalazi u prvom šeširu.


Cvijanović razgovarala sa Fildom - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > Cvijanović razgovarala sa Fildom\nCvijanović razgovarala sa Fildom\n7. Marta 2019. Istinito576Leave a Comment on Cvijanović razgovarala sa Fildom\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u Banjaluci sa ambasadorom Velike Britanije u BiH Metjuom Fildom.\nNa sastanku je razgovarano o mogućnostima unapređenja privrednog ambijenta u Srpskoj, razvojnim projektima, te intenziviranju reformskih procesa koji doprinose poboljšanju ekonomskih prilika u Republici Srpskoj.\nPredsjednica Cvijanović i ambasador Fild su razmijenili mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, te konstatovali da je neophodno u najkraćem roku formirati vlast na nivou BiH, kao i novi saziv Savjeta ministara.\nPredsjednica Cvijanović je izrazila zadovoljstvo činjenicom da je Republika Srpska formirala Vladu i usvojila strateška dokumenta u decembru prošle godine, te istakla da je politička i institucionalna stabilnost preduslov za sistemsko rješavanje ekonomskih i socijalnih problema u interesu građana.\nHrvat i Crnogorac uhapšeni sa 500 kilograma droge


Datum objave: 05.10.2018 13:14 | Autor: mku\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović razgovarao je danas na Cetinju sa Mehmetom Kesimogluom, gradonačelnikom turskog grada Kirkarelija. Sastanku su prisustvovali i Ivan Jovović, pomoćnik direktora Uprave za dijasporu i Bedri Gul, predstavnik zajednice Crnogoraca u Turskoj.\nNa sastanku je bilo riječi o saradnji i razmjeni u oblasti kulture, posebno imajući u vidu činjenicu da veliki dio stanovništva turskog grada Kirklareli vodi porijeklo iz Crne Gore.\nSagovornici su izrazili zadovoljstvo što je upravo u ovom gradu nedavno otvorena Crnogorska soba, u okviru Gradske kulturne kuće „ Ali Riza Efendi“ u kojoj su izložena specifična obilježja kulture i tradicije Crne Gore.\nMinistar Bogdanović je istakao značaj iseljeničke zajednice Crnogoraca u Turskoj, koja svojom aktivnim radom značajno doprinosi povezivanju dvije države, posebno u kulture. Kako je naveo Ministar, Crna Gora i Republika Turska ostvaruju dobru saradnju u svim oblastima, ali je upravo kultura jedna od najznačajnijih veza između naših država.\nGradonačelnik Kesimoglu je na sastanku istakao da je grad Kirkareli posebno zainteresovan za saradnju sa institucijama kulture Crne Gore, kako bi kultura, nasljeđe i tradicija Crne Gore bili predstavljeni na festivalima i događajima koji se u ovom gradu organizuju.


Smešna reakcija Tadića na gol saigrača! (VIDEO) - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Smešna reakcija Tadića na gol saigrača! (VIDEO)\nAjaks je sinoć savladao Lil rezultatom 3:0 u 1. kolu grupne faze Lige šampiona, a jedan od strelaca na utakmici bio je Quincy Promes, koji je gol postigao u 18. minutu utakmice.\nSrpski reprezentativac je malo “preterao” pri proslavi tog gola, te je svog saigrača Davida Neresa nešto jače ošamario, na šta se ovaj uhvatio za obraz, a Tadić ga je u znak izvinjenja i poljubio u isti.\nEdson Alvarez u 50. i Nicolas Tagliafico u 62. minutu su postavili konačan rezultat, a Ajaks je na uvodnom meču pokazao da i ove sezone cilja visoko. Podsetimo, sinoć rezultati u većoj meri nisu bili očekivani, a Ajaks je potvrdio ulogu favorita.\nPrethodni tekstNina Stojanović u četvrtfinalu Gvangdžoua\nSledeći tekstPoznat sastav Crvene Zvezde za večeras?!


Novogodišnja čarolija – HUMANIST\nTradicionalni projekat fondacije „Humanist“ u kome od septembra meseca krećemo u realizaciju „Bajke“. Ovaj projekat pomaže svratištima, sigurnim kućama, medicinskim dečijim ustanovama, ali i socijalno ugroženim porodicama sa decom. Kampanja kreće sa pripremom od septembra meseca, a sve akcije realizuju se od 1.12.2021. do 1.2.2022.\nU toku projekta realizujemo sledeće kampanje:\nSnimanje video reklama, kinematografskog sadržaja, kratkih video formi, sa javnim ličnostima koje pozivaju sve zainteresovane kompanije, firme, pojedince, da pomognu i doniraju slatkiše, odeću, igračke, hranu, i time ulepšaju praznike deci koja nisu u mogućnosti da ovaj najlepši period u godini provedu u radosti.\nPozorišne predstave za decu – saradnja sa „Čiča Mičinim pozorištem“ – Beograd, „Glumionica“ – Pančevo, „Pozorište lutaka – Niš, „Pinokio“ – Pozorište – Beograd\n„Ulica otvorenog srca“\n„Novogodišnji turnir“ – saradnja – „Beogradska 3x3 liga“\n„Novogodišnja donatorska veče“ – Poznati u ulozi domaćina. Devet sati kvalitetnih muziških koncerata, stand up večeri, plesnih nastupa – Kroz projekat se prikupljaju sredstva za kupovinu što većeg broja paketića za decu širom Srbije.\n„Novogodišnja čarolija“ nas vraća u detinjstvo, ali nam i daje šansu da u sledeću godinu udjemo sa lepim osećanjem da smo bili deo nečega što je u očima deteta ostalo kao uspomena. Podsećamo da je fondacija „Humanist“ u akciji prošle godine prikupila 3,000 paketića i posetila preko tri stotine porodica.\nPrijavite se za saradnju\nprijavljujem se kao


SNS: Pešački prelazi u Avalskoj ulici – crne tačke za meštane | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nSNS: Pešački prelazi u Avalskoj ulici – crne tačke za meštane\nGradski odbor Srpske napredne stranke zatražio je od gradske vlasti da reši problem pešačkih prelaza u Avalskoj ulici. Tim povodom, GrO SNS izdao je saopštenje, koje prenosimo u celosti.\n„Iako su meštani Avalske ulice u prethodnom periodu više puta zahtevali od gradske vlasti i ostalih nadležnih da reše problem sa kojim se svakodnevno susreću, do danas problem nije rešen. Nerešavanje problema i svakodnevni strah meštana ove ulice, zahtevaju i dalje apelovanje na gradsku vlast i sve nadležne da konačno reše ovaj, nimalo naivan, problem.\nUčestalost saobraćajnih nezgoda koje se dešavaju u ovoj ulici i koje za posledicu imaju materijalnu štetu, ali i ljudske žrtve, iziskuje ozbiljniji i odgovorniji pristup gradske vlasti.\nNekada mirna, jednosmerna Avalska ulica, od avgusta 2010. godine pretvorena je u crnu tačku za meštane Mesne zajednice Sušica. Ova ulica je avgusta 2010. godine postala dvosmerna, sa četiri kolovozne trake i od tog trenutka preuzima ulogu tranzitnog puta, odnosno ulogu obećanih, a do danas nezavršenih obilaznica. Usled toga došlo je do porasta kako broja vozila, tako i brzine kojom se vozila ovom ulicom kreću.\nNa potezu od raskrsnice na Aerodromu kod benzinske pumpe pa sve do raskrsnice kod Medicinske škole, kao jedini vid prevencije postavljeni su znakovi ograničenja brzine koji se nažalost u velikom broju slučajeva ne poštuju, a što je dobro poznato nadležnima.\nU okolnostima nepoštovanja ograničenja brzine i pešačkog prelaza:\n– preko dvosmerne ulice sa 4 kolovozne trake,\n– postavljenog na potpuno nepreglednom mestu (uzbrdica),\n– bez preko potrebnih svetlosnih znakova (semafora ili treptača) i\n– bez pešačkog ostrva,\njasno je u kakvoj se opasnosti svakodnevno nalaze pešaci koji žele da pređu Avalsku ulicu. Ovako nebezbedni uslovi dovode do toga da su pešaci svakodnevno suočeni sa rizikom saobraćajne nezgode, koja može dovesti i do tragičnih posledica.\nDrugi pešački prelaz smešten je na delu puta koji je sužen, a treći na samoj krivini ka Beogradskoj ulici. Ova krivina, zbog nepreglednosti, godinama unazad, mesto je brojnih saobraćajnih nezgoda. Mnogo puta vozila su završavala i u dvorištima i kućama koje se nalaze na ovom prostoru.\nU večernjim časovima, usled porušenih bandera u saobraćajnim nezgodama, jedan deo ulice je potpuno neosvetljen, što dodatno uvećava rizik.\nKako bismo još jednom ukazali na važnost ovog problema, podsećamo da je od momenta puštanja Avalske ulice u dvosmerni saobraćaj, gotovo u svakom mesecu zabeležena saobraćajna nezgoda koja je za posledicu imala kako velike materijalne štete, tako i lakše ili teže telesne povrede.\nU ovoj godini, za dva i po meseca, dogodile su se već tri saobraćajne nezgode. Dve sa težim fizičkim povredama, a jedna je čak imala i smrtni ishod.\nU strahu za bezbednost svoje dece koja svakodnevno prelaze ovu ulicu kako bi stigla do svojih osnovnih i srednjih škola, u više navrata stanovnici Avalske ulice zahtevali su hitno rešavanje ovog ozbiljnog problema. Do rešenja nije došlo jer je saopšteno da nadležne institucije nemaju rešenje, ali ni novca.\nPostavljamo pitanje gradskoj vlasti, da li je bitnije ulagati u, recimo, sport, ili je bitnija bezbednost dece i ljudski životi?“


Konkurs Saveta Evrope za nagradu za predeo za 2018-2019. godinu | Energetski portal Srbije\nKonkurs Saveta Evrope za nagradu za predeo za 2018-2019. godinu\nSavet Evrope otvorio je konkurs za dodelu nagrade za predeo za 2018- 2019. godinu, a s ciljem promovisanja značaja važnosti predela i njihovog očuvanja.\nNagrada se svake druge godine dodeljuje lokalnim i regionalnim vlastima, nevladinim organizacijama, kao priznanje za zasluge u primeni politike ili mera održivog razvoja, upravljanja i/ili planiranja predela.\nPrekogranične lokalne i regionalne vlasti i druge zainteresovane strane mogu da se prijave pod uslovom da zajednički upravljaju predelom o kome je reč.\nPrijavni formular, popunjen na jednom od zvaničnih jezika Saveta Evrope (francuskom ili engleskom), trebalo bi da sadrži: predstavljanje kandidata (najviše tri stranice); opis realizovanog projekta za zaštitu, upravljanje i/ili planiranje nekog predela, koji je održiv, pa zato može služiti kao primer dobre prakse.\nTrebalo bi navesti i odgovarajuću odredbu Konvencije.\nOpis mora da bude u formi pisanog dokumenta, (oko 20 stranica), uz digitalnu kopiju u PDF formatu, na CD-u i plakatima. Prijava može da sadrži i video prezentaciju u trajanju od oko pet minuta. Dostavljeni materijali moraju biti oslobođeni autorskih prava – besplatni za upotrebu od strane Saveta Evrope kada se koriste u svrhe promovisanja nagrade ili bilo koje druge publikacije ili aktivnosti koja se tiče Konvencije. Savet Evrope se obavezuje da navede imena autora.\nU skladu s procedurom, nadležne institucije u zemlji će godinu dana pre dodele nagrada sprovesti nacionalno takmičenje ovim povodom: rok za prijavu je januar 2019. godine, a nagrade će biti dodeljene u jesen 2019. godine.


ISTRAŽUJEMO: Tržište osiguranja, prvi kvartal 2010. godine - : Undefined index: css in /home/osiguraj/public_html/wp-content/plugins/newsletter/includes/controls.php on line 439\nHomeOsiguranjeISTRAŽUJEMO: Tržište osiguranja, prvi kvartal 2010. godine\nPrema podacima Centra za unapređenje osiguranja, Dunav osiguranje je i dalje najjača osiguravajuća kuća u zemlji, pokazuju podaci iz prvog kvartala ove godine. Dunav osiguranje zadržalo je svoju lidersku poziciju sa rastom ukupne premije od 3,7 odsto.\nizvor: „Centar za unapređenje osiguranja“, TOP 10 osiguranja\nDelta Đenerali osiguranje (Delta Generali) ostvarilo je najveći rast tržisnog učesća i dostiže 18,02 procenta u ukupnoj premiji osiguravajućih društava u Srbiji za prva tri meseca ove godine.\nNovosadski DDOR osiguranje, istovremeno, beleži značajan pad iznosa osvarene premije od cak 11 odsto ali i smanjenje tržišnog učesća od 3,28 procenta, kao i Viner Štatiše Osiguranje (Wiener Stadtische) koje je ostvarilo pad premije od 3,4 odsto.\nMedju prvih 10 kompanija još jedino Takovo osiguranje ima pad premije u odnosu na isti period prošle godine, dok sva ostala društva beleže rast.\nPodaci Narodne Banke Srbije za prvi kvartal 2010. godine, pokazuju da tržište osiguranja, uprkos krizi, beleži rast od 2,4 odsto, sa ukupnom ostvarenom premijom od 14,07 milijardi dinara. Primetan je i rast premije životnih osiguranja od 11 odsto, dok su neživotna osiguranja veća za jedan procenat, što je rezultiralo blagom promenom strukture premije u korist osiguranja života. Ovi podaci su i očekivani obzirom na veliki potencijal koji ovo tržiste ima u Srbiji, gde se za ovakav vid osiguranja izdvaja svega 10 evra godisnje po stanovniku.\nU razvijenim zemljama životna osiguranja zauzimaju 60-70 odsto tržišnog prostora, dok je u Srbiji to tek oko 14 odsto.


Narodno pozorište: Prijatna iznenađenja za vernu nišku publiku\nSigurna i izdržljiva vozila uz vrhunsku uslugu održavanja – AUTO ČAČAK\nPočetak/Kultura/Narodno pozorište: Prijatna iznenađenja za vernu nišku publiku\nNiške Vesti18. jula 2017.\nNovu sezonu niško Narodno pozorište dočekaće sa novom fasadom, prozorima, vratima i rasvetom. U zadnjoj nedelji oktobra očekuje se premijera mjuzikla “Cigani lete u nebo” u režiji Desimira Stanojevića, a realizovaće se i predstava i izložba u saradnji sa Narodnim muzejom, koja će govoriti o stradanju glumaca u Drugom svetskom ratu, najavila je V.D. upravnika niškog pozorišta, Dragana Petrović. Ekskluzivno za Niške Vesti kazala je da će uskoro početi radovi na postavljanju Male scene, koju bi pozorište trebalo da dobije u toku naredne godine.\nMala scena, klima, nova fasada, rasveta\nZa niško pozorište počeo je letnji raspust, glumaca nema, ali ima majstora koji rade da bi pozorište na jesen izgledalo drugačije i lepše. Osim što se restaurira fasada, na zgradi će biti promenjena dotrajala stolarija, prozori i vrata, a biće postavljena i savremena rasveta. Ove radove finansira Vlada Republike Srbije.\n“U zadnjih dvadesetak godina nije urađeno ništa slično, prvi put se ovako temeljno radi. Promena u enterijeru će biti, ali će one biti manje, zbog nedostatka para. Probaćemo da se snađemo uz pomoć naših para i prijatelja. Osposobićemo klima komoru, tako da već od jeseni neće morati da “rade” lepeze, a i probe će glumcima biti znatno prijatnije”, kazala je V.D. upravnika Narodnog pozorišta Dragana Petrović.\nZgrada niškog pozorišta počela je da se gradi daleke 1937. godine, a završena je dve godine kasnije i za proteklih 80 godina su potrebe pozorišta prerasle gabarite objekta. Postoji plan da se formira Mala scena na prostoru gde se sada nalazi kafić “Scena”, a pripremni radovi planirani su za ovu kalendarsku godinu.\nUpravnica se nada da će Mala scena biti otvorena 11. marta naredne godine, kada niško pozorište obeležava 131. rođendan.\nNa novoj sceni igrali bi se manji komadi koje je pozorište ranijih godina produciralo, kao što su “Draga Jelena Sergejevna” i “Drita”, ali i oni alternativnog sadržaja, koji bi okupljali mlađu pozorišnu publiku. Radno vreme male scene bi takođe bilo drugačije, od 22 sata.\n“Tu će moći da se rade savremeniji tekstovi sa skromnijim budžetima i manjim brojem gledalaca. Naša sala ima 540 mesta i za neke slobodnije, alternativnije komade nije pogodna. Mala sala će imati 80 do 120 mesta i to će biti pravi prostor za takve sadržaje”, objasnila je Petrović.\nCigani lete u nebo – premijera zadnja nedelja oktobra\nProbe za mjuzikl “Cigani lete u nebo” počeće 5. septembra, jer je rekonstrukcija pozorišta malo poremetila planove.\nDesimir Stanojević je reditelj i scenarista a radio je i adaptaciju ovog komada. Svi učesnici su Nišlije, scenografiju će uraditi Ivana Savić, kostime Dejan Gocić, muziku Borivoje Mladenović, Suzana Kostić će biti zadužena za pripremu pevača i pevačkih numera, kojih je u mjuziklu ukupno jedanaest. Premijera se očekuje u poslednjoj nedelji oktobra, a glavne uloge tumačiće Aleksandar Marinković i Maja Vukojević Cvetković.\n“Glumci će pevati na matrice, ali smatram da to neće umanjiti utisak kod publike. Krajem sledećeg meseca objavićemo audiciju za plesače, jer su u pitanju baletske tačke za koje treba dosta uvežbavanja. Očekujemo lep prijem kod niške publike, zbog muzike, kostima, ali i zbog ljubavne teme koju mjuzikl obrađuje. Stanojević je ovu predstavu adaptirao tako da će više ličiti na film i originalno na priču Maksima Gorkog koja je puna strasti”, dodala je Dragana Petrović.\nPoseban projekat za koji su odobrena sredstva iz Ministarstva kulture i informisanja Srbije, predstavljaće komad posvećen glumcima stradalim u Drugom svetskom ratu. Ovaj projekat će Narodno pozorište realizovati zajedno sa Narodnim muzejom, a pratiće ga i tematska izložba fotografija.\n“Pregovori su u toku ko će biti reditelj, još se lomimo i oko teksta ovog komada, ali to nam je obaveza prema Ministarstvu i komad će se raditi u oktobru i novembru”, najavila je upravnica.\nUvertira u “Cigane” – “Mjuzikl u Nišu”\nDragana Petrović ističe da mjuzikl “Cigani lete u nebo” neće imati klasičnu promociju kao ostale predstave.\nNamera je da se već u septembru, kao uvertira u predstavu, postavi komad koji će imati elemente predstave, ali u kome će glumci imati, pre svega, pevačke role.\nRadni naziv je “Mjuzikl u Nišu”, a plan je da glumci otpevaju 20 najpopularnijih numera iz svertski poznatih mjuzikala poput “Njujork, Njujork”, “Čikago”, “Čarobnjak iz Oza”, “Lepotica i zver” i drugih.\n“Time bismo počeli sezonu u septembru, a naravno, publika će moći da čuje i dve kompozicije iz “Cigana”, zaključila je V.D. upravnika Narodnog pozorišta Dragana Petrović.\nfasada Narodno pozorište Niš premijere Rasveta rekonstrukcija upravnica Dragana Petrović\nZgrade u Srbiji biće osvetljene ljubičasto 16. maja u znak podrške osobama sa HAE


Delegat u Domu naroda PS BiH Martin Raguž posjetio Agenciju - Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine\nDelegat u Domu naroda PS BiH Martin Raguž posjetio Agenciju\nDelegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Martin Raguž posjetio je danas Agenciju za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine u Mostaru, gdje je održao radni sastanak sa doc.dr.sci Sejadom Mačkićem, direktorom Agencije i saradnicima.\nDirektor Agencije je upoznao delegata Raguža s aktivnostima koje Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine kontinuirano preduzima od svog osnivanja u cilju zaštite zdravlja i interesa potrošača, te omogućavanja ravnopravnog položaja bh. proizvođača na domaćem i međunarodnom tržištu sa naglaskom na usaglašavanju propisa o hrani sa legislativom Evropske unije. Takođe je prezentirao projekte koje Agencija provodi u saradnji sa međunarodnim finansijskim institucijama u cilju jačanja kapaciteta nadležnih institucija Bosne i Hercegovine, entiteta i Brčko distrikta BiH, koje učestvuju u sistemu sigurnosti hrane.\nDelegat Raguž je izrazio zadovoljstvo informacijama koje je imao priliku čuti na sastanku sa direktorom Agencije za sigurnost hrane BiH, te je čestitao rukovodstvu Agencije na dosadašnjim rezultatima. Uz zahvalnost na izdvojenom vremenu i prezentiranim informacijama, delegat Raguž je istaknuo kako će djelovati kao svojevrsni portparol ove institucije u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, te zajedničkim parlamentarnim komisijama, posebno kada je riječ o izmjenama zakonodavstva i inicijativama koje u tom smislu vodi ova institucija.


Mali: „Đilas i Nikezić poručuju građanima da ne veruju svojim očima“ – B92 – Agro-Hemik\nMali: „Đilas i Nikezić poručuju građanima da ne veruju svojim očima“ – B92\nAgro-HemikIzgradnja puteva u SrbijiMali: „Đilas i Nikezić poručuju građanima da ne veruju svojim očima“ – B92\nBeograd — Ministar finansija i član Predsedništva SNS Siniša Mali osvrnuo se na najnovije, kako je ocenio – „sumanute tvrdnje Dušana Nikezića, portparola Dragana Đilasa“.\n„U starom maniru, ovaj dvojac koji na sreću građana pripada političkoj prošlosti, pokušava ponovo da svojim sumanutim saopštenjima ubedi narod u njihovu fantaziju. Iz ovoga je jedino jasno da ne mogu da podnesu ekonomski i infrastrukturni uspeh Srbije, kojom ne vladaju i nemaju više mogućnost da kradu. Da je do njih, ne bismo mogli da pričamo o osam auto-puteva u izgradnji u Srbiji do kraja ove godine, već bismo i dalje živeli u zemlji u kojoj hiljade ljudi gubi posao, gde se zatvaraju fabrike, gde privreda ne funkcioniše“, rekao je Mali.\nMali je ocenio da je Nikezića najverovatnije zabolelo pitanje koje je juče postavio – da li se seća koliko je on zadužio i uništio Srbiju, imajući u vidu da je najskuplja obveznica koju je Srbija izdala bila u njegovo vreme i vreme njegovog poslodavca Dragana Đilasa.\n„Nije problem i da ponovim – sa tim novcem niste izgradili auto-put kojim možete da se ponosite u Srbiji. Za Mauricijus, Švajcarsku, Hongkong nisam upoznat! Iza vas je nažalost ostalo veliko – NIŠTA i prazna državna kasa. S jedne strane prepuni računi Dragana Đilasa, a s druge strane Srbija pred bankrotom. Takvo stanje smo mi zatekli i još uvek vraćamo dugove koje ste napravili“, rekao je on.\nMali je podsetio da u septembru dospeva 700 miliona dolara duga po osnovu obveznica koje su emitovane 2011. godine po stopi od 7,25 odsto – što je dug koji je, kako je ojasnio, Nikezić ostavio građanima Srbije.\n„Tu obveznicu smo od 2019. godine dva puta prevremeno otplaćivali, da bismo se rešili ovako skupog duga i smanjili pritisak obezbeđivanja sredstava za otplatu istog u jednoj od težih godina za nas, kada treba da podržimo našu ekonomiju više nego ikada“, naveo je on.\n„Nisam primetio da građanima Srbije smeta mreža puteva koji su izgrađeni i koji se grade po Srbiji, niti da im smetaju izvođači koji časno, na korist naših građana završavaju ugovoreni posao. Ljudima koji žive u ovoj zemlji najvažnije je da znaju da država misli na njih, da putnim i železničkim infrastrukturama poboljšavamo kvalitet života, ali i dovodimo investitore u našu zemlju. To znači nova radna mesta i rast životnog standarda, to znači bolju budućnost Srbije. Nisam primetio ni da su se građani bunili zbog odlične saradnje sa NR Kinom, koja ovom dvojcu smeta, posebno ne zbog medicinske podrške koju imamo od njih od početka pandemije, i zbog dovoljnog broja vakcina koje smo od njih nabavili“, naveo je on.\n„Građani treba da znaju da je udeo kapitalnih rashoda u BDP-u 2010. godine iznosio 3,2 odsto BDP-a, 2011. taj procenat je bio 3,1 odsto, a 2013. godine samo dva procenta BDP-a. Sa druge strane, 2019. godine udeo kapitalnih rashoda u odnosu na BDP je bio 4,9 procenata, a sada izdvajanja dosežu 7,2 odsto BDP-a, što su najveća izdvajanja za kapitalne investicije u novijoj istoriji“, naglasio je Mali i dodao da se nastavkom velikih ulaganja za kapitalne investicije sprovodi program „Srbija 2025“.\n„Duboko sam ubeđen, da građani znaju da prepoznaju da država sada više nego ikada ima sluha za potrebe građana. Ali, u njihovo vreme, to je bilo upitno. Kada Nikezić već hvali svog šefa Đilasa, što onda ne pomene da ostavio dug Gradu Beogradu od 1,2 milijarde evra, što je 630 evra po glavi stanovnika. Da ne pominjem i druge promašene investicije – Pazl grad, lažnu replike Terazija, činjenicu da je izgubljeno oko 6,5 miliona evra na rekonstrukciji Bulevara kralja Aleksandra…, ali i to da je očigledno da se u njegovo vreme nije razmišljalo o civilizacijskim potrebama građana, poput kanalizacione mreže, vodovoda“, rekao je on.\n„Znate kako naš narod kaže – čega se pametan stidi, time se budala hvali. Smatram da je dalji komentar na izjavu Đilasovog portparola nepotreban“, naveo je Mali.\nOn je dodao da je zadovoljan radom državnih organa, koji se bave istragom računa Dragana Đilasa širom sveta, koja sve više unosi nemire u redove „kompanije“ SSP.


Od početka primene Zakona o sprečavanju zlostavljanja na radu, Agenciji za mirno rešavanje sporova dnevno se u proseku javi 10 do 15 ljudi koji su žrtve mobinga, rekla je danas savetnica u toj agenciji Olga Kićanović.\n"Svi oni su veoma dobro obavešteni o zlostavljanju, tako da je samo 10 odsto onih koji mešaju mobing i drugo kršenje radnih prava", rekla je Kićenovićeva u debati za okruglim stolom "Primena propisa u vezi sa sprečavanjem zlostavljanja na radu" u Privrednoj komori Beogradu.\nOna je, kao veoma važan segment tog zakona, istakla da je osoba koja prijavi zlostavljanje zaštićena od otkaza, a isto to važi i za osobu koja prijavi korupciju, odnosno povredu javnog interesa.\n"Međutim, ono što ne postoji u ovom zakonu jeste zabrana da jednom osuđeni mober ne može da dođe na rukovodeći položaj, bar u državnom i javnom sektoru, čime bi se sprečio politički mobing", ukazala je Kićanovićeva.\nPrema rečima pomočnika ministra rada i socijalne politike Radmile Bukumirić-Katić, više od 12 miliona ljudi u Evropi godišnje je izloženo nekoj vrsti zlostavljanja na radu, pri čemu se u 95 odsto slučajeva mobing sprovodi od poslodavca ka zaposlenom.\nBukumirić-Katić je podsetila da je Srbija osma zemlja u Evropi koja ima takav zakon.\n"Cilj zakona je obezbeđenje celovitog i preventivnog sistema zaštite od zlostavljanja na radu, a odnosi se na državne organe, privatne poslodavce, kao i na sve zaposlene", dodala je Bukumirić-Katić.\n"Procesi tranzicije i privatizacije doveli su do toga da u Srbiji postoji višak zaposlenih, odakle i potiče strah za gubitak posla, koji je jedan od glavnih uzroka mobinga", istakla je ona.\nOsnovna obeležja mobinga su da je to ponašanje koje se ponavlja, da se njime ugrožava integritet, položaj i zdravlje zaposlenog, a da je njegov krajnji rezultat prekid radnog odnosa.\nBukumirić - Katić je podsetila da su zakonom predviđeni i sudska zaštita za oštećenog, nadzor nad primenom mera, koji sprovode Upravna inspekcija i Inspekcija rada, kao i zabrana zloupotrebe prava na zaštitu od zlostavljanja.


f Kolica i HTZ oprema skupljačima sekundarnih sirovina - Arhus Centar Subotica\nKolica i HTZ oprema skupljačima sekundarnih sirovina\nUdruženje gradjana "Treehouse" danas je uručilo 17 kompleta kolica i HTZ opreme za sakupljanje sekundarnih sirovina sakupljačima na teritoriji Kruševca i Vrnjačke Banje.\nDevet kompleta kolica i HTZ opreme je obezbedjeno kroz projekat "Rad Red reciklaža" koji finansira ambasada Norveške, šest kompleta kroz projekat "Be EverGREEN" koji finansira ambasada Sjedinjenih Američkih Država, a dva kompleta su obezbedjena kroz projekat "Sve u svemu reciklaža".\nCilj ove aktivnosti, kako je rečeno na dodeli, je pomoć pripadnicima socijalno ugroženih i marginalizovanih grupa.\nProjekti sakupljanja sekundarnih sirovina ima podršku lokalne samouprave, a Javno komunalno preduzeće (JKP) je odlučilo da podrži sakupljače tako što će od njih vršiti otkup sakupljenih i sortiranih sekundarnih sirovina.\nProjektni menadžer Ivana Stefanović Hempfling, kazala je agenciji Beta da pored Roma koji se već bave sakupljanjem reciklažnog otpada što je njihov jedini izvor prihoda, oprema će biti dodeljena i seoskim operaterima, koji su identifikovani kroz zajedničko angažovanje "Treehouse" i JKP Kruševac.\nOna je naglasila da "Treehouse" želi da unapredi odnos neformalnih sakupljača i lokalnog komunalnog prduzeća i pruži im priliku da saradjuju i prepoznaju obostrani interes u toj saradnji.


zdravstveni sistem - Penzin\nPočetna zdravstveni sistem\nOznaka: zdravstveni sistem\nNacrt plana mreže ustanova zdravstvene zaštite (Masterplan) predstavlja reorganizaciju zdravstvenog sistema. U narednih 15 godina trebalo bi da osigura poboljšanje kvaliteta, pristupačnosti i efikasnosti zdravstvene zaštite i povećanje ekonomske efikasnosti zdravstvenog bužeta.\nSindikat Sloga traži od Vlade Srbije trajno povećanje plata u zdravstvu. Podsećaju da su upravo zdravstveni radnici bili na prvim linijama fronta kada se Srbija borila protiv koronavirusa i da će oni ponovo biti prvi na udaru ukoliko se epidemija vrati.\nVlada Srbije je odobrila zaposlenje 455 negovateljica i 127 zdravstvenih radnika u ustanovama socijalne zaštite za smeštaj korisnika.\nProfit kapitalista ne sme biti ispred brige o zdravlju i bezbednosti radnika\nPovodom Međunarodnog dana bezbednosti i zdravlja na radu koji se obeležava 28. aprila, Savez samostalnih sindikata Srbije podsetio je na značaj radnika i potrebu da se on zaštiti uvek, ne samo u doba pandemije.\nNakon analiziranog stanja zdravstvenog sistema, Ministarstvo zdravlja planira optimizaciju mreže ustanova zdravstvene zaštite. Plan će biti realizovan do maja 2020. godine.\nUpozorenje: Sve češća zloupotreba psihoaktivnih lekova kod starijih pacijenata\nDa li preterujemo sa terapijama koje uključuju psihoaktivne lekove kod starijih osoba? To je pitanje koje se postavlja nakon istraživanja koje je otkrilo da je stopa prepisivanja psihoaktivnih lekova čak dva puta veća za starije od 65 nego za mlađe pacijente.


Zoran Lutovac se kandidovao za predsednika DS\nČlan političkog saveta Demokratske stranke Zoran Lutovac objavio je danas kandidaturu za lidera stranke navodeći da se kandiduje na predlog ljudi čije mišljenje poštuje, a koji smatraju da su DS-u potrebno „kadrovsko i akciono osveženje“.\nOn je na konferenciji za novinare kazao da ideju o kandidaturi nalazi medju članovima stranke i simpatizerima koji smatraju da postoji zasićenost ljudi koji su godinama u vrhu te partije, a da DS ne sme izneveriti poverenje gradjana koji su na poslednjim izborima dali glas toj partiji.\n„Podrška koju stranka ima u ovom trenutku nije na nivou koji bi zadovoljio ambicije i ciljeve DS, a to je modernizacija Srbije i bolji život njenih gradjana“, rekao je on i dodao da „jačanje demokratičnosti stranke treba da bude uzor kako bi trebalo graditi institucije u Srbiji“.\nPrema njegovim rečima, da bi se to ostvarilo neophodno je stvaranje DS koji će biti temelj obnove nade i modernizovanja Srbije za šta je neophodno uspostavljanje ravnoteže izmedju demokratičnosti i stranačke discipline.\nČlan političkog saveta DS Ivan Vujačić najavio je „civilizovanu“ kampanju za predstojeće stranačke izbore zakazane za 24. septembar.\nVujačić je podsetio da je DS „ona stranka koja je prvi put istakla program da će Srbija biti moderna država u Evropi“.


Kombinovani bojleri visoke litraže za grejne insta...\nRezervoari u kombinaciji bafer rezervoara za grejanje i zavojnice za trenutnu proizvodnju tople vode za domaćinstvo. Kombinovani rezervoari za podno grejanje dostupni su u sledećim modelima:\nKombinovani bojleri velike litraže za grejne sisteme i sanitarnu vruću vodu sa higijenskom serpentinom\nSpremnici sa ugrađenom higijenskom zavojnicom, u kombinaciji bafer rezervoara za grejanje i trenutnu proizvodnju tople vode za domaćinstvo. Asortiman uključuje modele sa volumenom od 500, 800 i 1000 litara.\nKombinovani bojleri velike litraže za grejne sisteme i sanitarnu vruću vodu sa higijenskom serpentinom i izmenjivačem toplote\nKombinovani podni rezervoari za sisteme grejanja i proizvodnju tople vode za domaćinstvo sa higijenskom zavojnicom i bafer rezervoar za grejanje i trenutnu proizvodnju tople vode za domaćinstvo. Asortiman uključuje modele sa volumenom od 500, 800 i 1000 litara.\nKombinovani bojleri velike litraže za grejne sisteme i sanitarnu vruću vodu sa higijenskom serpentinom i dva izmenjivača toplote\nKombinovani podni bafer rezervoari za sisteme grejanja i proizvodnju tople vode sa higijenskom zavojnicom i dva izmjenjivača toplote. Rezervoari sa ugrađenom higijenskom zavojnicom i dva izmjenjivača toplote, u kombinaciji rezervoara za grejanje i trenutnu proizvodnju tople vode za domaćinstvo. Asortiman uključuje modele od 800 i 1000 litara.


Kolumne: Vojni sindikat: Vulin smenio oficira uzbunjivača\nVojni sindikat Srbije (VSS) je saopštio da je po nalogu ministra odbrane Aleksandra Vulina jedan oficir smenjen na niže radno mesto, pošto je odlučio da bude uzbunjivač i poštujući zakonsku proceduru ukazao na korupciju i nezakonitost prilikom zapošljavanja četiri lica u Ministarstvu odbrane.\nIz VSS navode da se oficir odlučio na uzbunjivanje pošto je prethodno komisija za prijem u radni odnos dobila usmeni nalog iz kabineta ministra odbrane da se "moraju zaposliti četiri lica", koja u datom trenutku nisu ispunjavala potrebne zakonske uslove.\nUzbunjivač, oficir sa najvišim ocenama, koji je upozorio na nezakonitost, ekspresno je i protivzakonito i mimo propisa prebačen na niže radno mesto, navodi sindikat.\nVSS tvrdi da se čak i šef oficira uzbunjivača pobunio i nije bio saglasan sa njegovom smenom, međutim nije uspeo da ga zaštiti.\nSindikat navodi da krije identitet oficira uzbunjivača pošto strahuju da će se sa njegovim progonom nastaviti, a protiv ministra odbrane Aleksandra Vulina i njegovih najbližih saradnika zbog grubog kršenja zakona i nepostupanja po upozorenju uzbunjivača, kao i zbog progona, degradiranja i mobingovanja uzbunjivača koji je ukazao na korupciju i nezakonitost prilikom zapošljavanja četiri lica u Ministarstvo odbrane, podneće krivičnu prijavu.\nDodaju i da ovo nije usamljen slučaj progona uzbunjivača u sistemu odbrane.\n"Lica koja ukažu na nepravilnosti i nezakonitosti umesto da se zaštite i stimulišu da ukazuju na zloupotrebe, bivaju kažnjavana i zlostavljana. Da zlo bude veće, to naređuju najviši vojni i državni rukovodioci, a ovaj negativan primer ukazuje da to dolazi i od samog ministra", saopštio je Vojni sindikat Srbije.


Letonski skandal će uticati na jačanje propisa u EU\nKorupcionaški skandal u Letoniji, članici evrozone, ističe ograničenja u nadzoru bankarskog sektora u EU i verovatno će dovesti do reformi, ocenjuju stručnjaci.\nLetonija je pokrenula istragu o korupciji protiv guvernera centralne banke Ilmarsa Rimševiča. To pitanje je posebno osetljivo pošto on sedi u savetu Evropske centralne banke (ECB).\nKriza je produbljena pošto je AP izvestio o optužbama da je Rimševič povezan s pranjem novca iz Rusije i izneo optužbe lokalnih bankara o njegovim pokušajima iznude.\nRimševič je pritvoren u subotu, ali je posle dva dana pušten na slobodu uz kauciju bez optužnice. Njemu je zabranjeno da obavlja dužnosti, ali ne može odmah biti smenjen, što stvara neizvesnost u toj zemlji.\nPosle nekoliko dana ćutanja ECB je izdala saopštenje u kojem se teret rešavanja skandala stavlja na Letoniju. Ne navodeći ime zemlje, ECB je saopštila da je na državama članicama da se bore protiv pranja novca i da ona sama nema ovlašćenja da sprovodi istrage u pojedinim državama.\nECB je navela da "propusti u borbi protiv pranja novca mogu ukazivati na dublje ukorenjene manjkavosti u upravljanju u bankama". "ECB nema ovlašćenja za istrage da otkrije te manjkavosti", navodi se u saopštenju.\nGlavna ekonomistkinja u kompaniji Kapital ekonomiks, Dženifer Mekion rekla je da letonski slučaj ističe manjak kontrole u evropskom bankarskom sistemu.\nViši istraživač u praškom Institutu za međunarodne odnose Mark Galeoti rekao je da će evropske države i institucije, mada možda žele da ojačaju propise, verovatno želeti da letonski skandal kratkoročno reše.\nDruge države i evropske institucije ne žele da preoštro kazne Letoniju dok zemlja pokušava da očisti svoj finansijski sektor, a i druge zemlje nisu savršene u rukovodjenju bankama, rekao je on i dodao da izveštaji o globalnom pranju novca pokazuju koliko je takvog novca prolazilo kroz banke u Londonu i Frankfurtu.\nGaleoti je rekao da je bez obzira na posledice letonske istrage naglasak na transparentnosti dobra stvar.\nFrancuska kriptovaluta već 2020. godine\nPlaketa PKS za 80 godina rada Fabrike kartona Umka\nLetonski guverner osumnjičen za mito od 100.000 evra\nŠoškić: Obrazovani radnik je isplativiji za investitore od jeftinog\nLetonski airBaltic razmatra obnavljanje letova za Beograd\nIzmene zakona o budžetskom sistemu: Udeo javnog duga u BDP biće ograničen na ispod 50 odsto


Ruski vazdušni udari u Siriji - iz minuta u minut - 28.09.\nIzvor: Vostok.rs, 29.Sep.2018, 14:12\nPregled dešavanja na ratištu u Siriji za 28.09.\nPregled političkih i drugih vesti za 28.09.\nAvioni Il-20 nakon incidenta u Siriji će dobiti nove sisteme radio-elektronske borbe - Posle incidenta s ruskim avionom Il-20 u Siriji ruski koncern „Radioelektronske tehnologije“ nastavlja da razrađuje komplekse odbrane i radio-elektronske borbe, koji će na osnovu novih fizičkih principa učiniti da taj izviđački avion bude nevidljiv za protivničke rakete, izjavio je u petak predstavnik koncerna Vladimir Mihejev.\n„Stalno se bavimo ogledno-konstruktorskim radovima i razvijamo komplekse odbrane iz klase ’vitebsk‘, ’prezident‘, ’hibini‘ i drugih“, rekao je Mihejev.\nPrema njegovim rečima, Il-20 je prilično star tip aviona, sa standardnom opremom za zaštitu od prenosivih raketnih kompleksa.\n„Ako Ministarstvo odbrane bude dalo takav zadatak, opremićemo ga savremenim kompleksima za radio-elektronsku borbu“, dodao je Mihejev.\nOn je objasnio da će novi kompleksi omogućiti postavljanje aerosolnih zavesa koje će učiniti da avion bude nevidljiv za rakete protivnika u svim dijapazonima (vidljivom infracrvenom, toplotnom, laserskom, radarskom).\nRuski izviđački avion Il-20 koji je bio na 35 kilometara od obale Sredozemnog mora oboren je 17. septembra tokom povratka u avio-bazu Hmejmim u Siriji. Istovremeno su četiri izraelska lovca F-16 napala sirijske objekte u Latakiji.\nPrema podacima Ministarstva odbrane Rusije, Izrael je obavestio rusku stranu o napadu samo minut pre nego što je počeo, ne navodeći mesto napada i položaj lovaca F-16.\nPrema saopštenju Ministarstva, izraelski piloti su izložili ruski avion napadu sirijske protivvazdušne odbrane. Avion je oboren raketom iz kompleksa S-200. Poginulo je 15 ruskih vojnika.\nErdogan: Realizacija sporazuma o formiranju demilitarizovane zone u Idlibu ide po planu - Realizacija rusko-turskog sporazuma o formiranju demilitarizovane zone u severozapadnoj sirijskoj provinciji Idlibu ide po planu. Važnu ulogu u tom procesu igra Nacionalna obaveštajna služba Turske, izjavio je predsednik te zemlje Redžep Tajip Erdogan.\n„Situacija u Idlibu je, prema svemu sudeći, dobra. Juče se svojim kućama vratilo oko 60.000 izbeglica. Nadam se da će se to i nastaviti. Veliku pažnju posvećujemo oduzimanju teškog naoružanja iz ruku radikalnih grupacija u Idlibu, a najveća zasluga leži na Nacionalnoj obaveštajnoj službi Turske“, rekao je on.\nTurski predsednik je izrazio nadu da do vojnih sukoba u Idlibu neće ni doći.\n„Trenutno je malo verovatno da se to dogodi. Nadamo se da do toga neće ni doći, a to nam je obećao i Putin lično“, precizirao je.\nErdogan je naveo i da Turska pregovara sa Rusijom o učešću u obnovi Sirije, kao i da će o toj temi razgovarati i sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel tokom svoje posete Berlinu.\nSavet UN za ljudska prava usvojio rezoluciju o ljudskim pravima u Siriji - Savet Ujedinjenih nacija za ljudska prava usvojio je u petak na sednici u Ženevi novu rezoluciju o ljudskim pravima u Siriji, ne uzevši u obzir amandmane koje je predložila Rusija.\nRezoluciju je podržalo 27 od 47 aktuelnih članica Saveta, četiri su bile protiv, a 16 suzdržano.\nDokument sadrži zahtev Damasku da sarađuje s Nezavisnom međunarodnom komisijom za istragu u Siriji, neosnovane optužbe na račun sirijske vlade o upotrebi hemijskog oružja, kao i poziv da se pod hitno prekine nasilje u Idlibu i da se poštuje zona deeskalacije kako bi se sprečili dalje stradanje civila i šteta na civilnim objektima, kao i da bi se izbegla humanitarna katastrofa.\nMoskva je ponovo pozvala da se u dokument unese tačka u kojoj se zahteva od drugih zemalja da ne podržavaju DAEŠ, Nusra front i druge terorističke organizacije u Siriji i da se toj zemlji ukinu jednostrane sankcije.\nErdogan: SAD jačaju snage u Siriji zajedno sa terorističkom organizacijom - Sjedinjene Države nisu ispunile svoje obaveze da povuku kurdske snage iz Manbidža, izjavio je turski predsednik Redžep Taip Erdogan.\n"Sjedinjene Države nisu ispunile mapu puta i kalendar za Manbidž. Kurdske snage nisu napustile ovaj region, Sjedinjene Države nisu ispunile obećanja", rekao je on.\nErdogan je optužio Vašington zbog jačanja vojnog prisustva na severu Sirije "zajedno sa terorističkom organizacijom" i dodao da Ankara preduzima mere odmazde u Idlibu.\nReagujući na pitanje o tome da li će Turska sprovesti operaciju koja bi bila koordinirasana sa Rusijom na teritorijama istočno od Eufrata pod kontrolom kurdskih snaga, Erdogan je rekao da to nije na dnevnom redu.\n"Ali ne mogu reći da se to neće dogoditi. Hajde da pogledamo razvoj događaja", istakao je on.\nAnkare i Vašington su dogovorili mapu puta za stabilizaciju u Manbidžu, a koji region su kurdske snage oslobodile od terorista u junu 2016. godine.\nAnkara smatra kurdske snage u Siriji podružnicom Radničke partije Kurdistana, a koju smatra za terorističku organizaciju.\nSAD: Asad sedi u državi-lešu bez pristupa energentima jer mi blokiramo oporavak zemlje - SAD ne misle da je predsednik Sirije Bašar el Asad pobedio u sirijskom konfliktu i da Rusija obavezno mora da ga podržava, izjavio je specijalni predstavnik Vašingtona u sirijskom dijalogu Džejms Džefri, prenose RIA Novosti. „Asad možda misli da je pobedio, ali trenutno kontroliše svega pola teritorije Sirije. On sedi u državi-lešu - bez ekonomije, bez pristupa energentima, bilo da je reč o naftnim ili gasnim nalazištima, bez ikakve nade da će oporavak zemlje početi, budući da to SAD blokiraju“, rekao je Džefri.\nPrema njegovim rečima, SAD ne vide razlog zbog čega bi Rusija nastavila da štiti Asada.\n„Ne mislim da je Rusima potrebna ova vlast kakva je trenutno u Siriji. Takvu vlast je skupo podržavati. Ali, ako baš to žele, onda ih ne možemo ubediti da ih se reše, već će za tu podršku morati da izdvoje popriličnu sumu“, dodao je Džefri.\nRanije je američki predsednik Donald Tramp na sastanku Saveta bezbednosti UN-a zahvalio Rusiji, Siriji i Iranu za "značajno zaustavljanje" ofanzive u provinciji Idlib, koji ostaje poslednje uporište oružane opozicije i nekoliko terorističkih organizacija.\nBogdanov: Rusija teži da veruje izjavama Erdogana da teroristi napuštaju demilitarizovano zonu u Idlibu - Rusija teži ka tome da veruje izjavama turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da terorističke grupacije napuštaju demilitarizovano zonu u sirijskom Idlibu, izjavio je zamenik ministra inostranih poslova Rusije Mihail Bogdanov.\nPredstavnik SAD za Siriju: Incident sa avionom IL-20 u Siriji opasan primer eskalacije situacije - Incident sa avionom IL-20 u Siriji je opasan primer eskalacije situacije koju treba zaustaviti, izjavio je američki specijalni izaslanik za Siriju, Džejms Džefri.\n"Ovo je primer onoga što pokušavamo da izbegnemo u većoj mjeri. Pre deset dana, izraelske snage su napale iranske vojne ciljeve, zbog čega su sirijske PVo snage napale izraelske snage i na kraju pogodile ruski avion. Ovo je scenario eskalacije koji treba hitno zaustaviti", rekao je Džefri, komentarišući incident IL-20 na brifingu u Njujorku na marginama Generalne skupštine UN.\n"U Siriji ima pet oružanih snaga: američke, ruske, turske, iranske i izraelske - koje su u svakom slučaju prisutni u vazduhu. One se sve sreću u Siriji", dodao je Džefri, izražavajući stav da sukob u Sirijskoj Arapskoj Republici treba "zamrznuti na svaki mogući način."


EKSPANZIJA dm Drogerija Najveća ponuda ORGANSKE HRANE – Plodna Zemlja\nKompanija dm nastavlja sa ekspanzijom na domaćem tržištu otvaranjem novih drogerija. Osim toga, dm preuređuje i ulepšava svoj prostor kako bi kupcima omogućio još prijatniju kupovinu. U četvrtak, 13. avgusta otvorena je nova drogerija na Novom Beogradu, na adresi Jurija Gagarina 20E u A bloku. Istog dana je nakon kompletnog renoviranja objekta, ponovo otvorena i drogerija u Nevesinjskoj 2 na beogradskom Vračaru.\nTradicionalno, svako otvaranje drogerije ima i humanitarni karakter, a sav prihod u periodu od 18 do 19 časova donira se različitim organizacijama i institucijama. Prilikom otvaranje drogerije u A bloku prikupljeno 500 hiljada dinara za Institut za onkologiju i radiologiju Srbije, dok je u drogeriji u Nevesinjskoj prikupljeno 500 hiljada dinara namenjenih Fondaciji „Zajedno za osmeh“. Pokloni za prvih 2.500 kupaca nisu izostali, a svi koji 14. i 15. avgusta posete ove dve drogerije mogu da iskoriste popust od 15 odsto na sve, čak i na već snižene proizvode.


Bekić: Usporena vakcinacija u Srbiji, dnevno se primeni od 1.600 do 6.500 doza cepiva - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Bekić: Usporena vakcinacija u Srbiji, dnevno se primeni od 1.600 do 6.500 doza cepiva\nU Srbiji se na dnevnom nivou upotrebi od 1.600 do 6.500 doza vakcine protiv korona virusa pri čemu je drugih doza između 400 i 1.800 a trećih ili takozvanih buster doza, do 4.500, izjavio je koordinator vakcinalnog punkta na Beogradskom sajmu Zoran Bekić.\nNavodeći da je vakcinacija usporena u celoj Srbiji, Bekić je za današnje Večernje novosti rekao da je tokom prošlog februara i marta bilo dana kada je broj datih doza dostizao 82.000 što je, kako je rekao, cifra koja od početka 2022. godine nije dostignuta.\n„Buster je do sada primilo 33 odsto punoletnih a u starosnoj grupi od 12 do 17 godina, u kojoj je ukupno 414.000 stanovnika, vakcinisano je tek 3,8 odsto što je oko 15.000 mladih“, naveo je Bekić.\nDodao je da se na Beogradskom sajmu, najvećem vakcinalnom punktu u Srbiji, dnevno aplikuje između 280 i 350 doza vakcine protiv korona virusa.\nBeogradski sajamKorona virusvakcinacijaZoran BekićBeograd


Najčešća pitanja i odgovori - Kontrolisanje opreme i liftova\nNajčešće postavljana pitanja izoblasti Kontrolisanja\nŠta je kontrolisanje?\nKontrolisanje je ispitivanje proizvoda ili ugradnje proizvoda i utvrđivanje njihove usaglašenosti sa specifičnim zahtevima.\nŠta je stavljanje lifta na tržište?\nStavljanje lifta na tržište jeste prvo stavljanje lifta u upotrebu od strane instalatera lifta.\nŠta je obaveza vlasnika/korisnika lifta pre stavljanja lifta na tržište?\nObaveza vlasnika/korisnika lifta pre stavljanja lifta na tržište sprovede postupak ocene usaglašenosti lifta sa važećim propisima iz predmetne oblasti. Usluge ocene usaglašenosti liftova obavljaju imenovane i akreditovane organizacije u skladu sa važećim propisima.\nŠta je obaveza vlasnika/korisnika postojećih liftova?\nObaveza vlasnika/korisnika lifta je da najmanje jednom godišnje obavi redovan svakog pojedinačnog lifta. Redovni pregled postojećeg lifta obuhvata sve postupke koji su potrebni da se proveri da li takav lift zadovoljava zahteve važećih propisa. Usluge pregleda liftova obavljaju imenovane i akreditovane organizacije u skladu sa važećim propisima.\nUKOLIKO VAŠE PITANJE NIJE BILO NA SPISKU\nUnapredite naše znanje o vašim potrebama\nUkoliko niste naišli na očekivano pitanje i vama potreban odgovor i informacije, napišite Vaše pitanje u sledećim poljima a naš tim će vam odgovoriti u najbržem mogućem roku. Na taj način unapredićete i naše iskustvo o Vašim potrebama.\nHvala Vam u ime Stručnog Tima "Zaštita Beograd" !!!


četvrtak, 25 novembar 2010 14:28\nwww.svetplastike.rs je prvi portal u Srbiji koji okuplja sve plastičare i sve što je vezano za plastiku.\nOvaj web portal namenjen je prvenstveno poslovnim ljudima iz domena plastike (proizvoda, mašina i materijala za proizvodnju) kao i folija. Predstavlja prvi portal ove vrste u Srbiji, a nastao je sa ciljem da ubrza protok informacija u poslovnom svetu plastike.\nNa jednom mestu, brzo, lako i jednostavno priliku za upoznavanje i sklapanje novih poslovnih kontakata imaju, sa jedne strane firme za proizvodnju proizvoda od plastike, folije i slično, koje se oglašavaju preko ovog poslovnog portala, i sa druge strane svi zainteresovani klijenti za ove proizvode.\n· Vizija portala www.svetplastike.rs je da u Srbiji realizuje model sklapanja poslova preko Interneta koji će uspešno funkcionisati kako na domaćem tako i na međunarodnom nivou.\n· Da partneri portala uoče da je domet Internet reklame veći od bilo koje druge reklame.\n· Cilj portala www.svetplastike.rs je da kompanijama koje se preko portala oglašavalu omogući da u svojoj marketing strategiji u potpunosti iskoriste sve benefite današnjeg Interneta.\n· Da korisnicima omogući da brzo, lako i jednostavno pronađu onu kompaniju koja im najviše odgovara.


Ministar Bevanda potpisao kreditne sporazume za obnovu i opremanje bolnica u Mostaru i Konjicu\nZamjenik predsjedatelja Vijeća ministara BiH i ministar financija i riznice Vjekoslav Bevanda i zamjenik predsjednika Saudijskog fonda za razvoj Yousef bin Ibrahim Al-Bassam potpisali su danas kreditne sporazume za obnovu i opremanje bolnica u Konjicu i Mostaru, te nekoliko projekata na području sarajevske općine Stari Grad.\nKako je naglasio ministar Bevanda, zahvaljujući ovom kreditu Saudijskog fonda u ukupnom iznosu 32,4 milijuna KM bit će obnovljena zgrada, laboratorij i nabavljena oprema u Županijskoj bolnici „Safet Mujić“ za šta će biti izdvojeno 9,7 milijuna KM.\nZa izgradnju Dječije klinike u Sveučilišno kliničkoj bolnici Mostar bit će uloženo 19,4 milijuna KM čime će ova bolnica potpuno zaokružiti svoje usluge.\nOvim kreditnim aranžmanom Bolnici Konjic je odobreno 3,2 milijuna KM za izgradnju dodatnog kata za smještaj 30 kreveta za odjel neurologije i pedijatrije, te medicinske opreme i namještaja.\n„Drugi ugovor koji smo danas potpisali od velikog je značaja za sarajevsku općinu Stari Grad jer im je ovim kreditom odobreno ukupno 13,3 milijuna KM“, rekao je ministar Bevanda.\nPrema potpisanom sporazumi, od ovih sredstava najviše će biti uloženo u izgradnju parkirališta i javnih površina u iznosu od 6,8 milijuna KM, zatim za izgradnja sportske dvorane Osnovne škole „Edhem Mulabdić“ 2,2 milijuna KM, dok je za završetak izgradnje i opremanje općinske ambulante odobreno 2,4 miljuna KM, a za obnovu zgrade općine Stari Grad Sarajevo bit će uloženo 1,9 miljuna KM.\nSvečanosti potpisivanja nazočili su i korisnici kredita, ravnatelji bolnica koje su uključene u projekte te načlenik Općine Stari Grad.


Dodik otvorio nadvožnjak u naselju Pećani | Prijedor - Portal grada Prijedora - GradPrijedor.com\nDodik otvorio nadvožnjak u naselju Pećani\n„Ja se držim one da političari vrijede onoliko koliko obećaju i šta ostavljaju iza sebe, a mi ostavljamo ovo iza sebe“, rekao je Dodik u obraćanju zvanicama na svečanosti otvaranja nadvožnjaka.\nOn je istakao da je riječ o kapitalnom objektu, dugo očekivan u gradu Prijedoru, da on ne može biti predmet različitih gledanja, da su Vlada Republike Srpske i grad Prijedor sarađivali na mnogim projektima i da će to i nastaviti.\n„Vlast Republike Srpske i grad Prijedor su zajednički koncipirali i razvijamo u fazama projekat izgradnje autoputeva koji će povezati Prijedor i Banjaluku. To više nije samo ideja nego i konkretan predmet razgovora kineskih partnera i kompanija koje imaju namjeru da s nama zajedno projektuju, izvedu i izgrade taj put, a u okviru toga je čitava dionica izgradnje magistralnog puta koji bi trebalo da poveže Dubicu i Prijedor i dalje prema granici s Hrvatskom. To je ono što ćemo činiti u narednom vremenu“, naveo je Dodik.\n„Samo oni koji ne vole Prijedor ili oni koji se ne razumiju u saobraćaj ili, još gore, oni koji su zluradi mogu reći nije to trebalo, a možda kažu i oni koji ne hodaju kroz Prijedor ili oni koji izmišljaju, a ne razmišljaju“, rekao je Pavić.\nOn je naveo da je grad Prijedor finansirao studije i uklanjanje objekata koje je izvedeno bez ijednog sudskog spora odnosno dogvoorom.\n„I ti ljudi su razumjeli potrebu za ovim nadvožnjakom i jako dobro se ponijeli prema potrebama svoga grada“, dodao je Pavić.\nDirektor „Puteva Republike Srpske“ Nenad Nešić rekao je da je predmet projekta bilo povezivanje administrativnog centra Prijedora sa magistralnim putem Prijedor – Novi Grad radi rasterećenja saobraćaja u gradu i približavanja grada magistralnim putevima.\nNadvožnjak dug 155 metara, širok 12 i visok sedam metara koštao je 3.673.674 KM. Izgrađen je preko željezničke pruge i magistralnog puta Prijedor – Novi Grad zajedno sa pristupnim saobraćajnicama u naseljima Pećani i Donja Puharska.


Otvaranje 55. MMNT ''Natronovi branioci Maglaja'' 19. decembra, prijave ekipa u toku | maglajinfo.com\nsport nogomet 4588\nOtvaranje 55. MMNT ''Natronovi branioci Maglaja'' 19. decembra, prijave ekipa u toku\n1.12.2016. 21:07 0\nOtvaranje 55. Memorijalnog malonogometnog turnira ''Natronovi branioci Maglaja'' je u ponedjeljak, 19. decembra 2016. godine u 18,00 sati saopćeno je portalu Maglajinfo.com iz Organizacionog odbora.\nTradicionalni zimski malonogometni turnir ''Natronovi branioci Maglaja'' bit će otvoren 19. decembra, a prijave ekipa na ovaj turnir su već u toku.\nKako su saopćili iz Organizacionog odbora 55. MMNT kotizacija po prijavljenoj ekipi iznosi 200 KM, a ekipa broj 10 igrača i igra se 5+1 igrač.\n- Za osvojena prva tri mjesta na turniru obezbjeđen je nagradni fond od 8.000 KM, a ekipe prijavu za učešće na turniru mogu izvršiti do 17. decembra 2016. godine do 15,00 sati, navodi se.\nRegistracija ekipa za učešće na turniru će se vršiti u kancelariji Autoškole ''BosnaSam'' Maglaj (Viteška ulica, plato ispred općine Maglaj) radnim danima od 08,00 do 16,00 sati te u objektu Caffe bara ''New Winner Club'' (u prostoru Sportske dvorane Maglaj), svaki dan od 08,00 do 21,00 sati.\nIzvlačenje i raspored takmičenja održat će se 17. decembra 2016. godine u prostorijama New Winner Cluba i to sa početkom u 17,00 sati.\nViše informacija vezano za propozicije takmičenja te prijave ekipa mogu se dobiti od Predsjednika OO Mirsada Mešića na telefonski broj: 061/061-016 te kod člana OO Mustafe Gračića na telefonski broj: 062/489-644.\n- Pozivamo vas na tradicionalni 55. Memorijalni zimski malonogometni turnir ''Natronovi branioci Maglaja'', stoji na kraju saopćenja.


Windows 10 korisnici opet u problemu: Nemoguće blokirati ažuriranja, čak i ako kvare računar - BIGportal.ba\nMicrosoft uvodi neke fundamentalne izmene u načinu na koji ažuriranja rade na određenim verzijama operativnog sistema Windows 10.\nMicrosoft nije imao puno sreće sa nedavnim ažuriranjima – korisnici koji su se suočavali sa raznim problemima, od toga da im neki fajlovi nestaju, do toga da im štampači ne rade.\nNažalost, Microsoft uklanja mogućnost da se “preskoče” Windows 10 ažuriranja. Sada, korisnici Windows 10 mogu “pauzirati” ažuriranje sedam dana u glavnoj aplikaciji Windows Update.\nMeđutim, često je potrebno više od nedelju dana kako bi se ispravili svi problemi u novim ažuriranjima, ali je moguće pauzirati pet puta zaredom. Tako, praktično, dobijate maksimum od 35 dana pauziranja, piše Daily Express.\nS druge strane, Windows 10 Pro korisnici mogli su da odaberu blokiranje ažuriranja za najviše 365 dana iz “Advanced options” odeljka. Ovo je važno se jer biznis korisnici često oslanjaju na Windows aplikacije i, ukoliko neko ažuriranje ima “bagove” isprva, šteta po njihov posao može da bude ogromna.\nAli nakon prelaska na Windows 10 Version 2004, (Windows 10 May update), ova mogućnost je isključena.\nOd sada će svi koji koriste Windows 10, bez obzira na to da li je u pitanju obična ili Pro verzija, moći da pauziraju ažuriranje maksimum 35 dana (na svakih sedam dana po jednom, i tako pet puta).\nOvo ne bi ni trebalo da bude problem, da su sva ažuriranja bez greške. Međutim, i sami znamo koliko se muče Windows korisnici, s obzirom na to da znaju da je svako novo ažuriranje poput “mačke u džaku”.


Ruski ambasador u BiH: Krajnje je vreme za zatvaranje OHR-a - 27.11.2018, Sputnik Srbija\nSvesni smo da su institucije u Republici Srpskoj funkcionalne. Želeli bismo da istaknemo visok nivo međupartijske saradnje u Republici Srpskoj i formiranje jake... 27.11.2018, Sputnik Srbija\n13:07 27.11.2018 (Osveženo: 03:50 26.08.2021)\n© FotoPetar Ivancov\nAmbasador Ruske Federacije u BiH Petar Ivancov rekao je u intervjuu za Srnu da je krajnje vreme da se počne sa ozbiljnim razmatranjem zatvaranja Kancelarije visokog predstavnika (OHR) u BiH.\n„To nije samo stav Republike Srpske, nego to podržavaju i Hrvati u BiH. To pitanje dobija sve veću podršku unutar društva u BiH. Verujemo da bi taj proces trebalo da dobije podsticaj, s obzirom na to da je BiH suverena i nezavisna. Strani protektorat je nešto što bi trebalo da postane prošlost“, istakao je Ivancov.\nOn je naglasio da je u BiH, u političkom smislu, trenutno sve u vezi sa formiranjem novih vlasti nakon opštih izbora, održanih 7. oktobra.\n27 Novembar 2018, 10:36\n„Zadovoljni smo činjenicom da su institucije na svim nivoima u Republici Srpskoj formirane ili u procesu formiranja koji teče bez problema. Narodna skupština Republike Srpske je konstituisana, Željka Cvijanović je preuzela dužnost novog predsednika Srpske, a imenovan je i mandatar“, rekao je ambasador Ivancov.\nOn je napomenuo da je u toku proces formiranja nove vlade Republike Srpske, kao i konsultacije za Veće naroda Republike Srpske i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH.\n„Svesni smo da su institucije u Republici Srpskoj funkcionalne. Želeli bismo da istaknemo visok nivo međupartijske saradnje u Republici Srpskoj i formiranje jake, široke vladajuće koalicije. Računamo da će opozicione partije konstruktivno učestvovati u procesu donošenja odluka vitalnih po interese Republike Srpske“, rekao je ruski ambasador.\nPrema njegovim rečima, Rusija pozitivno gleda na početak procesa formiranja vlasti na nivou BiH.\n„Želimo svaku sreću Predsedništvu BiH u konstruktivnom radu u interesu svih građana. Uvereni smo da će se njihov rad zasnivati na principima Dejtonskog sporazuma. Osnovu za saradnju predstavlja dijalog, kompromis i konsenzus, te želimo da vidimo maksimalnu inkluziju u procesu formiranja vlasti na zajedničkom nivou i izbegavanje blokade“, rekao je Ivancov.\nOn je izrazio očekivanje da institucije na nivou Federacije BiH budu brzo formirane, uz uzajamno razumevanje stavova i izbegavanje retorike novih podela.\n„Želeli bismo da političke stranke postignu dogovor koji bi poštovao interese naroda u BiH. Spremni smo na saradnju sa svim političkim snagama i etničkim zajednicama u BiH na pragmatičnoj, za sve prihvatljivoj osnovi, kao što je to slučaj bio i dosad“, poručio je Ivancov u intervjuu Srni.\nVođena agresivna kampanja protiv CIK\nOn je izrazio žaljenje zbog agresivne kampanje koja je vođena protiv Centralne izborne komisije (CIK) BiH za vreme pripreme, u toku i nakon opštih izbora, kao i u toku procesa formiranja vlasti.\n„Izražavamo žaljenje što je određen broj medija, od kojih su čak neki finansirani iz inostranstva, ali i pojedini politički akteri pokušali da poentiraju diskreditujući CIK. Pokušaj je bio da se diskredituje i potkopa poverenje građana u CIK. To je opasno i kontraproduktivno“, upozorio je Ivancov.\nRuski ambasador je podsetio da je CIK jedna od institucija koja je pomenuta u Dejtonskom mirovnom sporazumu.\n„Takođe, bilo je i raznih izjava u vezi sa kršenjem pravila tokom izborne kampanje, iako nismo videli da su izneseni konkretni dokazi. CIK je ispitao sve žalbe političkih subjekata i doneo odluke. Sudovi su ispitali naknadne žalbe i doneli odluke. Ne vidimo neke nerešene probleme u vezi sa izbornim rezultatima, niti razlog da budu predmet daljih razgovora“, rekao je Ivancov.\nOn je pozvao sve stranke i učesnike izbora da se uzdrže od vršenja pritisaka na CIK, da bi ova institucija završila svoj posao u finalizovanju rezultata izbora.\n„U potpunosti podržavamo njihovu nezavisnost. Verujemo da rade dobar posao“, dodao je Ivancov.\nKad je reč o reformi izbornog zakonodavstva, Ivancov smatra da bi to trebalo da se dogodi tek nakon potpunog uspostavljanja institucija na osnovu postojećih preporuka međunarodnih i lokalnih institucija i u skladu sa zakonom.\n„To bi trebalo da se obavi u konstruktivnoj atmosferi, da se izbegne nepotrebna kritika, a proces bi trebalo zasnivati na saradnji i dijalogu“, rekao je ruski ambasador.\nIzbori i formiranje institucija će, kako je naveo, biti u fokusu redovne sednice političkih direktora Saveta za sprovođenje mira (PIK) na sastanku u decembru, a od koje očekuje koncizan komunike okrenut ka budućnosti BiH.\n„Sandžak i BiH kao RS i Srbija“\n21 Oktobar 2018, 13:25\nU BiH postoji podrška EU integracijama, ali ne i NATO-u\nGovoreći o evropskim i evroatlantskim integracijama BiH, Ivancov je naveo da postoji široka podrška za integracije BiH u EU, ali da, istovremeno, pitanje članstva u NATO-u „stvara pukotine u BiH“.\n„BiH je suverena i nezavisna i na njenim građanima je da donesu odluke koje se tiču njene spoljne politike. To se, takođe, odnosi na članstvo u različitim međunarodnim i regionalnim organizacijama“, istakao je ambasador Ivancov.\nOn je naveo da deo procesa evropskih integracija BiH ne isključuje saradnju sa drugim međunarodnim faktorima, što uključuje i Rusku Federaciju i taj pristup pozdravljamo.\n„Kad je reč o NATO-u, nema konsenzusa u društvu u vezi sa članstvom u Alijansi. To je potvrđeno Deklaracijom Narodne skupštine Republike Srpske o vojnoj neutralnosti i izjavama člana Predsedništva BiH iz Republike Srpske Milorada Dodika i lidera iz Republike Srpske“, podsetio je Ivancov.\nNamera da se BiH uvuče u NATO, kaže ruski ambasador, predstavlja kršenje dejtonskih principa ravnopravnosti naroda i uloge entiteta u donošenju ključnih odluka koje se tiču spoljne politike.\n„Ruska Federacija ne podržava proširenje NATO-a u Evropi i ne vidimo nijedan validan vojni ili bezbednosni razlog za to. Verujemo da taj proces stvara samo nove podele u Evropi, a ne doprinosi stabilnosti i bezbednosti u regionu“, istakao je Ivancov.\nUspešna privredna saradnja\nGovoreći o privrednoj saradnji Ruske Federacije, Republike Srpske i BiH ambasador Ivancov je ocenio da se ona uspešno razvija.\n17 Oktobar 2018, 16:35\n„Vidimo da je privredna saradnja sistematična i da smo među ključnim međunarodnim investitorima i spoljnotrgovinskim partnerima BiH. Ta saradnja se zasniva na pragmatičnim i uzajamno korisnim principima. Ruska preduzeća ovdje u BiH su bitni poreski obveznici, ali i značajni poslodavci“, rekao je Ivancov.\nOn je kao primer naveo činjenicu da su „Zarubežnjeft“ i Rafinerija Brod od 2007. godine do danas uplatili 2,4 milijarde evra poreza u budžete entiteta i BiH.\n„To je značajna suma. U okviru svojih aktivnosti Rafinerija Brod zapošljava od 2.000 do 2.500 radnika. Govorim samo o Rafineriji Brod, a tu imamo i Rafineriju ulja Modriča, mrežu benzinskih pumpi, ’Zberbanka‘, ’Gaspromnjeft‘… Tako da smo veoma bitan faktor ekonomskog razvoja BiH“, naglasio je Ivancov.\nOn je napomenuo da se povećava i izvoz voća i povrća, kao i da su u toku konsultacije kako bi se omogućio izvoz mlečnih proizvoda i mesa iz BiH u Rusku Federaciju.\nIvancov je izrazio zadovoljstvo što je i u oblasti kulturne saradnje dveju zemalja ostvaren bitan napredak, ističući da će taj proces biti ohrabrivan i ubuduće, zajedno sa vlastima Republike Srpske i Federacije BiH.


PROTEST “NOVINARI PROTIV FANTOMA” U BEOGRADU I NIŠU\nPovod za protest su napadi, pritisci i zastrašivanja novinara Televizije N1, od kojih je poslednji bio u ponedeljak uveče, kada su dvojica maskiranih muškaraca u dvorište te kuće ubacili oko 500 letaka, na kojima je pisalo „Republika Srbija – doviđenja. Dobrodošli u Luksemburg“\nNa protestima u Beogradu i Nišu zatraženo je da se otkrije počinilac, te poručeno da novinari moraju da budu uporniji i organizovaniji u zaštiti profesije, a da im je za to neophodna i podrška građana\nIspred zgrade Vlade Srbije u Beogradu održan je protest „Novinari protiv fantoma“, čiji su povod napad, pritisci i zastrašivanja novinara Televizije N1.\nPoslednji je bio u ponedeljak uveče, kada su u dvorište Televizije N1 dvojica maskiranih muškaraca ubacili oko 500 letaka, na kojima je pisalo „Republika Srbija – doviđenja. Dobrodošli u Luksemburg“.\nOrganizator večerašnjeg protesta je Grupa za slobodu medija koju čini više od 200 organizacija i pojedinaca iz medijskog i nevladinog sektora.\nPored medijskih radnika, ispred Vlade su se okupili i građani koji su došli da podrže novinare.\nNa protestu je bio i direktor beogradskog programa N1 Jugoslav Ćosić, kao i više novinara i voditelja te televizije.\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Željko Bodrožić rekao je okupljenima da živimo u društvu u kome nema slobode medija, te da su to konačno videli i ljudi iz Evropske unije.\n– Ako Srbija želi u porodicu evropskih zemalja, mora da oslobodi medije i da ostavi novinare da na miru rade svoj posao – naglasio je Bodrožić.\nOn je kazao da radnik Krušika, Aleksandar Obradović, koji je kao uzbunjivač uhapšen i bio u pritvoru u Centralnom zatvoru, nije znao da građani protestuju zbog njega, jer je tamo mogao da gleda samo pet provladinih kanala, ocenjujući da „izgleda da je većina ljudi u Srbiji kao u Centralnom zatvoru“, jer imaju na raspolaganju samo tih pet medija.\nNovinarka Tamara Spaić je poručila da televizija N1 radi radi posao koji bi trebalo da radi javni servis. Ona je istakla da okupljeni žele da znaju ko su fantomi koji su napali N1 i pobacali letke.\n– Tužilaštvo i policija da se probude iz dubokog sna i da počnu da rade svoj posao– rekla je pona.\nOna je ocenila i da su leci protiv N1 inspirisani onim što govori predsednik Aleksandar Vučić.\n– Predsedniče, nije lepo da provocirate mržnju i da se bahato ponašate prema novinarima- poručila je.\nNovinar BIRN-a Slobodan Georgiev je kazao da se ne bi znalo šta se dešava u Srbiji da nema N1 televizije.\nOn je poručio da je ono što se dogodilo u ponedeljak ispred zgrade te televizije samo spoljna manifestacija, te da su pritisci mnogo gori i da traju sve vreme.\n– Ja mislim da u Srbiji postoji 100 ili 150 novinara, koji rade hrabro svoj posao svakoga dana, ima ih još 200 koji pokušavaju nekako da prežive i isto nešto rade, ostalo je sve kupljeno i uništeno- dodao je.\nOn je dodao da profesionalni mediji i novinari ne mogu da postoje bez građana i podrške građana, te pozvao građane: „Podržite naše kolege“.\nGovornici su čestitali Televiziji N1 i novinaru NIN-a Vuku Cvijiću na nagradi „Dušan Bogavac“ za novinarsku etiku i hrabrost.\nNovinari su nakon njihovog obraćanja podigli svoje legitimacije kako bi pokazali da neće odustati od borbe da slobodno rade svoj posao, čime je protest završen.\nIspred Vlade Srbije bio je i Simo Spasić, predsednik Udruženja ubijenih i kidnapovanih na Kosovu i Metohiji, koji je držao fotografije novinara Ranka Peranića i Đura Slavuja koji su 1998. godine nestali na Kosovu.\nSpasić nije ništa govorio, ali su mu okupljeni građani i novinari dobacivali.\nSima Redžepović, koji je kazao da je iz “četničkog pokreta”, pokazivao je i delio „pasoše“ na kojima je pisalo „Republika N1“, ali incidenata nije bilo.\nOkupljeni su nosili transparente „Ovaj režim ne valja, zarobljeni su mediji i država“, a mnogi su imali papire na kojima je napisano „Novinari protiv fantoma“.\nNa skupu je primećeno i nekoliko lidera opozicionih stranaka, među kojima i Zoran Lutovac iz Demokratske stranke i Zoran Živković iz Nove stranke.\nPROTEST U NIŠU: ODGOVORNI I VLAST I ESNAF\nNekoliko desetina novinara večeras je u Nišu podržalo beogradski protest „Novinari protiv fantoma“.\nU protesnom okupljanju u niškom Media reform centru učestvovali su i predstavnici pojedinih nevladinih organizacija i opozicionih stranaka, kao i građani.\n– Aktuelna, a i svaka druga vlast, trebalo bi da snose političku odgovornost za gušenje slobode informisanja i profesionalnih medija, a njeni pripadnici koji to čine- i krivičnu. Ali, velika odgovornost je i na samoj profesiji i esanfu, koji nisu dovoljno uporni, organizovani i efikasni u borbi protiv takvih pritisaka, a za interese profesije- rekla je Zorica Miladinović, dopisnica dnevnog lista Danas iz Niša.\nOna je upitala da li je moguće da u Srbiji jednog dana ne izađu dnevne novine ili elektronski mediji ne emituju program zbog gušenja medijskih sloboda i novinarske profesije, i odgovorila negativno.\n– Većina onih koji rade novinarski posao u Srbiji “ćuti i trpi” zarad nekog radnog mesta, malih plata i sitnih privilegija. Utoliko je odgovornost nas, novinara koji to ne činimo, veća. Naše je da i dalje ne ćutimo, da budemo čuvari vatre i da onima koji ćute pokažemo kako se ovom profesijom treba baviti i kako se ona treba da se brani- rekla je Miladinović.\nGordana Bjeletić, urednica internet portal Južne vesti, kazala je da je do sada bilo mnogo napada na novinare, ali da je bacanje 500 letaka na Televiziju N1 najopasniji od svih jer se “vidi veliki nivo organizacije”.\n– Za nas kao novinare, ali i za državu je jako bitno da se sazna ko stoji iza jedne ovakve akcije, kako bi znali da li su i novinari i građani bezbedni- kazala je ona.\nNovinarka niškog City radija Ivana Petrović je takođe ocenila da bacanje ovih letaka u toku noći “nije akt usmljenog ludaka, već organizovana akcija, pošto je letke trebalo odštampati, dopremiti i baciti”.\nOna je podsetila i da je Milanu Jovanoviću zapaljena kuća, u kojoj on i supruga umalo nisu izgoreli, kao i da je ove godine bilo 97 različitih napada na novinare.\nPetrović je dodala da svako civilizovano i demokratsko društvo brani svoje medije, a da je srpsko društvo anemično, apatično i nezainteresovano.\n– Moramo da ga animiramo na akciju, ne smemo pristati na ovaj živi pesak u koji svakodnevno tonemo- rekla je ona.\nDragan Đorđević, predsednik niškog Odbora za ljudska prava i član Saveta za štampu, ocenio je da je pred medijima, nevladinim sektorom i građanima “duga i teška borba” za slobodu informisanja i profesionalne medije i pozvao novinare na novo okupljanje na Međunarodni dan borbe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima 2. novembra.\nDanijel Dašić, programski direktor Nacionalne koalicije za decentralizaciju, ocenio je da današnje vreme u Srbiji podseća na 30.te godine prošlog veka, kada je vladalo pravilo: jedan narod, jedna partija, jedan vođa.\n– Mic po mic, mi gubimo delove zdravog društva. Ukoliko nestane ovaj jedini veliki slobodni medij u Srbiji, nećemo znati šta se dešava i ko je sledeći- kazao je on.\nNa protestu su govorili i asistent na departmanu za novinarstvo Filozofskog fakulteta Velibor Petković i potpredsednica Pokreta Dveri Tamara Milenković Kerković.


Požar u rezervatu prirode Carska bara: Šta smo izgubili - Jutarnji GLASnik\nSedam puta više požara nego u isto vreme ove godine, podaci su Sektora za vanredne situacije/Društvo za zaštitu i proučavanje ptica\n„Sreća u nesreći da je jesen i da nema mladunčadi ptica. Divlje svinje i ostale životinje su pobegle pred vatrom – nismo videli ni jednu izgorelu životinju“, kaže za BBC Milivoj Putić iz Specijalnog rezervata Carska bara.\n„Carska bara je jedno od najvažnijih ornitoloških područja u Evropi“, kaže Putić.\n„U Carskoj bari registrovano je više od 250 vrsta ptica, gotovo sve su zaštićene, a mali broj onih koje su lovne ptice takođe imaju određenu vrstu zaštite“, objašnjava Milan Ružić iz Društva za zaštitu ptica.\n„Da se ovakav požar dogodio u martu i aprilu nastradao bi veliki broj mladunaca. Period gnežđenja je završen i to je dobra vest – izbegnuta je katastrofa ogromnih razmera“, kaže Ružić.\n„Narušen je prirodni sklad. Tačno je da nije bilo selica, ali tokom zime veliki broj ptica dolazi u Carsku baru – pojas trske je njihovo utočište, hrana i mesto za odmor na putu ka jugu“, kaže Ružić.\n„Nije u pitanju samo stradanje biljaka, životinja i staništa – kada se dogodi ovakav požar u atmosferu se ispušta ogromna količina ugljen-dioksida koji nam ne treba jer proizvodi efekat staklene bašte“.\nCarska bara dom je više od 250 vrsta ptica, od kojih je većina zaštićena/Specijalni rezervat prirode Carska bara\n„Većina ljudi zna da strnjika ne sme da se pali i ne odobrava to. Međutim, kada pogledate da je povećan broj požara, postavlja se pitanje gde su nadležne institucije koje treba da kazne one koji to i dalje čine“, kaže Ružić.\nTagged CARSKA BARA, POŽAR, REZERVAT PRIRODE


Vreme 977 - Povorka ponosa 2009: Hronologija dogadjaja koji se nije desio\nNedelju dana pred 20. septembar širi centar Beograda već je uveliko išaran grafitima jezivog sadržaja, od "Čekamo vas" do otvorenih pretnji smrću. Subota, 12. septembar, bila je neka vrsta prologa za ono što sledi. Na TV B92 prikazani su premijerno promotivni spotovi za Povorku u kojima učestvuju poznate ličnosti, među njima: Nikola Đuričko, Bebi Dol, Mirjana Karanović, Milutin Petrović... Za to vreme, u Beogradu je održana Porodična šetnja, u organizaciji Srpskog sabora Dveri, koju su podržale neke druge javne ličnosti. Organizatori rekoše da taj događaj nije odgovor na paradu, ali ni danas nije jasno šta bi drugo moglo da bude smisao i svrha okupljanja. Mladen Obradović iz Otačastvenog pokreta Obraz direktno u kameru TV B92 poručuje: "Svi znaju šta će se dogoditi ako pokušaju da održe tu paradu srama i isključivu odgovornost za sve što se tada bude događalo snose organizatori. Ako misle da mogu nekažnjeno da guraju prst u oko čitavom narodu, onda se grdno varaju, čekamo ih."\nZakon o diskriminaciji >


Virus će biti dugo sa nama - BIGportal.ba\nVirus će biti dugo sa nama\n23 Aprila, 2020 23 Aprila, 2020 065\nGeneralni direktor Svjetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom Gebrejesus izjavio je danas da se nada da će administracija američkog predsjednika Donlada Trampa razmisliti o suspenziji finansiranja SZO, ali i da je njegov glavni fokus okončanje pandemije i spašavanje života.\nIma zabrinjavajućih trendova porasta rane epidemije u dijelovima Afrike i centralnoj i južnoj Americi rekao je Tedros, prenio je Rojters.\n“Većina zemalja je još u ranoj fazi epidemije i neke koje su bile pogođene rano tokom pandemije, počinju da primjećuju smanjenje slučajeva”, rekao je Tedros na konferenciji za novinare u Ženevi.\n“Nemojte da pravite greške, pred nama je dugačak put. Ovaj virus će biti sa nama dugo vremena”, rekao je generalni direktor SZO i dodao da se čini da se epidemija u zapadnoj Evropi stabilizuje, odnosno da je u padu.\n“Nadam se da će SAD preispitati zamrzavanje finansiranja i još jednom podržati rad SZO i nastaviti da spašavaju živote”, rekao je Tedros.\n“Nadam se da će SAD smatrati da je ovo važna investicija, ne samo za pomoć drugima, već i da SAD ostane bezbjedna”, dodao je on.\nDoktor Majk Rajan, šef Svjetske zdravstvene organizacije za vanredne situacije, upozorio je da se ne počinje prerano sa globalnim putovanjem, rekavši da ono zahteva “pažljivo upravljanje rizikom”.\nOn je primetio porast infekcija u Africi, poput skoro 300 procenata porasta slučajeva u Somaliji u protekloj nedjelji.\nJoš četiri osobe zaražene virusom korona u FBiH