U Vijećnici promovirana marka BH Pošte posvećena Sarajevskoj žičari – JP BH Pošta\nU okviru obilježavanja Dana grada Sarajeva danas je u Vijećnici promovirana poštanska marka BH Pošte pod nazivom “Obnova Sarajevske žičare”, a u sklopu izložbe “Uspinjača”, koja je posvećena ponovnom početku rada Sarajevske žičare.\nNa ovaj način “JP BH POŠTA” d.o.o. Sarajevo dalo je svoj doprinos u obilježavanju rođendana glavnog grada Bosne i Hercegovine i historijskom događaju otvaranja žičare, jednog od simbola grada Sarajeva.\n-U ime svih zaposlenika BH Pošte i u svoje lično ime čestitam gradonačelniku Abdulahu Skaki i svim građanima Sarajeva njihov dan, Dan grada Sarajeva. Također, čestitam im i na neizmjernoj volji da se Sarajevska žičara obnovi i ponovo stavi u funkciju što je donijelo jednu pozitivnu energiju među građane BiH. Poštanska marka, koju je BH Pošta izdala ovim povodom, zauvijek će ostati podsjetnik da je žičara, kao simbol mira i slobodnog kretanja građana, uništena u agresiji na Bosnu i Hercegovinu i Sarajevo, ali je voljom i trudom upornih ljudi ponovo vraćena građanima, modernija i ljepša nego što je bila ranije– kazao je Matoruga.


Pocetna » Ponuda » Evropa » Barselona Srbima najinteresantnija\nBarselona Srbima najinteresantnija\nOd svih egzotičnih ostrva na svetu, poput Havaja, Maldiva, Fidžija, Bahama i drugih, najviše ljudi bi jednog dana želelo da letuje na plažama Sejšela.\nPosetioci proteklog Sajma turizma, ove godine najviše žele da obiđu Španiju, odnosno čuvenu metropolu ove države - Barselonu.\nIako bi možda mnogi pomislili da će Amerika slediti stari kontinent na listi želja, istraživanje je pokazalo drugačije.\nSajt Putovanja.info je želeo je da istraži na koje to destinacije naši ljudi najviše žele da otputuju, te je zato svako, ko je protekle nedelje bio na Sajmu turizma u Beogradu, mogao da učestvuje u interaktivnom istraživanju i da na velikoj mapi sveta obeleži grad ili državu koju želi da poseti ili koju preporučuje za putovanje.\nViše od polovine anketiranih izrazilo je želju da obiđe neki grad u Evropi, a najčešće je to bila Barselona, za koju se odlučio svaki peti posetilac.\nMediteranski krajevi Evrope su, po svemu sudeći, najprimamljiviji srpskim turistima jer su se iza Španije odmah našle i Azurna obala Francuske, Italija i Grčka. Interesantno, posle ovih zemalja, najviše glasova anketiranih dobio je najhladniji grad Evrope - Moskva.\nNaime, najviše ubeleženih destinacija na mapi sveta, nakon Evrope, imale su države Azije pa tako na Daleki istok želi da putuje svaki šesti posetilac Sajma. Oko 30 odsto bi sebi uplatili aranžman za Japan, nešto manje njih bi isto učinilo za Kinu – oko 20 odsto, dok su se još često pominjala i mesta poput Tajlanda, Severne Koreje, Singapura, ali i Indije.\nInteresantno je da su posetiocima Sajma, koji su učestvovali u istraživanju, afričke države jednako zanimljive kao i države Južne, ali i Severne Amerike, pa tako 30 odsto anketiranih ima želju da obiđe neki od ova tri kontinenta.\nBrazil, Argentina i Meksiko najčešći su izbor među američkim zemljama, dok bi se oni koji žele na daleki jug najrađe odlučili za put u Južnoafričku republiku, Keniju ili Ganu. Interesantno, Sjedinjene Američke države nisu prve na listi želja, već je to Kuba, dok su Njujork i Los Anđeles sledeći za njom.\nOd skoro 1.500 ljudi koji su učestvovali u ovom interaktivnom istraživanju, svega 5 odsto njih je izrazilo želju da rezerviše avio-kartu koja bi ih odvela ka dalekoj Australiji, odnosno Novom Zelandu. Takođe, svega je 1 odsto želi da posete Avganistan, odnosno Kazahstan.\nZa pravi doživljaj Orijenta, učesnici istraživanja najpre bi se uputili u glavni grad Maroka, dok je duplo manje onih koji bi isto tražili u Dubaiju ili Abu Dabiju.\nsajam turizma 2011\nLisabon je nazvan “princezom svih gradova , pred kojim se klanja duboko more” glavni je grad Portugala. Prostire se na ob...\nRisoul se nalazi u središtu područja visokih Alpa i poznat je po predivnim planinama, koje prekrivaju borove šume i obasja...\nOpasulji se u Temerinu\n"Bin festival" u Temerinu, ili "Pasuljijada", biće održan 4. i 5. juna. To nije još jedan vašar u nizu....


Uredba za skraćenje roka plaćanja još uvek bez rezultata - Bizlife.rs\nUredba za skraćenje roka plaćanja još uvek bez rezultata\n09:40 Beograd, 08/11/2011\nEfekti nedavno usvojene uredbe, koja je ograničila rokove plaćanja državnih institucija na 60 dana, još se ne vide. Prve efekte Ministarstvo ekonomije očekuje za 30 do 40 dana. Omča oko vrata privatnika, međutim, dugovanja su javnih i javnih komunalnih preduzeća, verovatno nešto manja od 100 milijardi dinara, ali i međusobni neizmireni računi privatnog sektora. Firme jedne drugima, prema grubim procenama, samo od 2000. godine do danas, nisu platile 140 milijardi dinara obaveza.\nMehanizmi koji će naterati javna preduzeća i komunalce, ali i privatni sektor da plaćaju naručenu robu i usluge u obećanom roku trebalo bi da se otkrije i pretoči u novi zakon do kraja ove godine. A u pisanju će, pored ministarstava ekonomije i finansija, učestvovati i poslodavci.\n„Uredba je samo prvi korak i poslodavci predlažu da se rokovi postepeno smanjuju na 30 ili 45 dana“, objasnio je ministar ekonomije Nebojša Ćirić, posle razgovara sa Unijom poslodavaca. „Kroz smanjenje rokova će se ubrzati tokovi novca i povećati likvidnost preduzeća. Postojaće i materijalna i krivična i prekršajna odgovornost.“\nTrenutna praksa pokazuje da zadužene firme odlaze u stečaj, a poverioci ostaju bez nade da će potraživanja ikada naplatiti.\n„Insistiramo da država donese zakon koji će to kažnjavati“, kaže Nebojša Atancković, predsednik Unije poslodavaca. „Kod nas možete da osnujete društvo sa ograničenom odgovornošću sa 500 evra i da napravite dug od nekoliko stotina hiljada evra. Vlasnik odgovara sa tih 500 evra. Preduzetnik, s druge strane, odgovara svom svojom imovinom. I menadžer i vlasnik preduzeća treba adekvatno da odgovara, pa i krivično.“\nZa dobar deo problema koji tište srpsku privredu nadležno je Ministarstvo finansija. Ministar ekonomije tako nije mogao da obeća rešenja za mnoge probleme. Po pitanju avansne uplate poreza na dodatu vrednost, Ćirić smatra da je najbolje kompromisno rešenje po kome bi PDV po realizaciji plaćala mala i srednja preduzeća. Predlog je bio pred Vladom, ali ga je Ministarstvo finansija odbilo. Ćirić je ponovio i svoj predlog da poreze i doprinose na zarade sa 63 odsto treba smanjiti na 50 odsto i to pre izbora. Iz Ministarstva finansija, međutim, ranije se više puta čulo da ova Vlada neće pokrenuti poresku reformu.\nuredba potrazivanja usluge dugovanja Srbija


Stojković (za sada) prećutao Terziću - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Stojković (za sada) prećutao Terziću\nUoči važnog meča kvalifikacija za Svetsko prvenstvo\nStojković (za sada) prećutao Terziću\nO. N.11.10.2021. 19:37\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije odbio da replicira na prozivke generalnog direktora Crvene zvezde.\nZa sada nema ništa od razmene prozivki između generalnog direktora Crvene zvezde, Zvezdana Terzića, i šefa stručnog šta najjače fudbalske selekcije Srbije, Dragana Stojkovića. Na molbu medija da kaže koju reč o onome što je na njegov račun, pre nekoliko dana, rekao Piksijev zakulisni oponent sa „Rajka Mitića“, strateg „orlova“ ostao je zakopčan.\n– No comment – bilo je sve što je na ovu temu hteo da izusti nekadašnji predsednik FK Crvena zvezda.\nDa li zato što ima preča posla, tj utakmicu sa Azerbejdžanom u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 2022. godine (12. oktobar, 20.45), ili zato što namerava naknadno da se upusti u javnu polemiku sa visokim funkcionerom šampiona Srbije, tek bivši fudbaler kluba sa „Rajka Mitića“ nije rekao šta misli o oštrim komentarima Terzića.\n– Nema više nameštenih utakmica i sumnjivih rezultata. To je prošlost i moramo sve da učinimo da se tako nastavi… Nacionalni stadion je moranje, ne mora tako da se zove, ali svaka zemlja mora da ima objekat reprezentativnog kvaliteta. Razgovore koje sam imao sa relevantnim ljudima, uverili su me da ćemo do 2024. to napraviti i da ćemo biti ponosni na jedan objekat te vrste – tako je o stvarima van svojih selektorskih ingerencija pričao Stojković, prilikom saopštavanja spiska igrača za oktobarske duele sa Luksemburgom i Azerbejdžanom.\nTerzića je to toliko iznerviralo da je putem medija „krenuo“ na, neformalno, ključnog čoveka u Fudbalskom savezu Srbije do izbora naslednika Slaviše Kokeze na mestu predsednika FSS.\n-Pojavio se Piksi da priča o srpskom fudbalu. Druže, ti si selektor, bavi se reprezentacijom. Nemoj ti da komentarišeš da li ika nameštanja i da li se gradi Nacionalni stadion. Svako se petlja u stvari koje ga se ne tiču. tako se na pogrešan način prezentuje javnosti – prokomentarisao je visoki funkcioner kluba sa „Rajka Mitića“ i potencijalni kandidat za vrh FSS u izbornom procesu, čiji je kraj prema zahtevima Evropske fudbalske federacije oročen na 15. decembar, a da trenutna garnitura na Terazijama 35 još nije ni zakazala izbore.\nDragan StojkovićFK Crvena zvezdaFudbalreprezentacija srbijeZvezdan TerzićBeogtrad


Novi kineski navigacioni sistem istiskuje američki „Dži-Pi-Es“ /video/ - 09.08.2020, Sputnik Srbija\nNovi kineski navigacioni sistem istiskuje američki „Dži-Pi-Es“ /video/\nPredsednik Kine Si Đinping je najavio novi kineski navigacioni sistem „Beidou-3“ koji će oslabiti moć američke navigacije „Dži-Pi-Es“. 09.08.2020, Sputnik Srbija\n15:20 09.08.2020 (Osveženo: 15:26 09.08.2020)\n© Sputnik / Denis Krюkov / Uđi u foto-galerijuGLONASS\nKina nije samo treća država u nizu, posle Amerike i Rusije, koja ima svoj sistem satelitske navigacije, nego je i sa Rusijom potpisala sporazum o saradnji i korišćenju sistema „GLONASS“ i „Beidou-3“. Sporazum o saradnji su potpisali predsednici država 07. novembra 2018. godine u Pekingu, a pre godinu dana je Ruska duma ratifikovala sporazum.\nRusija napravila „mesečev navigator“\n24 Mart 2020, 10:13\nRazvoj vojnog navigacionog sistema je doveo do toga da se sateliti na visini od 20.000 kilometara koriste ne samo za vojne već i za civilne zadatke. Zahvaljujući visokoj tehnologiji satelita moguće su videokonferencije, emitovanje televizijskog programa, telefonske usluge i dostup internetu. Bez obzira što su vojne frekvencije, u odnosu na civilne, kodirane, u slučaju rata čak i šifrovani signali mogu biti blokirani, a brodovi, avioni i bespilotne letelice će u tom slučaju izgubiti komunikaciju.


Informacione Tehnologije u Srbiji - levelup\nPoslednjih petnaest godina, razvoj IT sektora i ekspanzija start-up kompanija širom sveta, doprineli su promeni percepcije klasičnog obrazovanja i klasičnih zanimanja. IT sektor je u stalnom usponu, broj radnih mesta svuda, pa i u Srbiji, sve je veći, a mogućnosti za napredovanje, inovativnost i usavršavanje sopstvenog znanja, veće su nego ikada pre u istoriji. Izgleda da svetska ekonomska kriza i velika finansijska i ekonomska neizvesnost, prisutna gotovo u svakom delu naše planete, ne može da utiče previše na vitalnost IT industrije, gde god se ona nalazila.\nSvesni činjenice da je neformalno obrazovanje neophodna spona između klasičnih znanja i novih potreba tržišta, „LEVEL UP” pruža svu podršku svojim polaznicima kako bi na najbolji način stekli sva znanja neophodna za ulazak u veliki svet IT biznisa. Istovremeno, kao jedina škola ove vrste koja funkcioniše van Beograda, svesni činjenice da ekonomska situacija, nezaposlenost i preteće siromaštvo, predstavljaju opasnost i obavezu za sve nas, naša škola se trudi da stalnim popustima, promocijama i drugim pogodnostima, osposobi što veći broj građana juga Srbije za brojne profile za kojima svetsko IT tržište danas ima potrebu.\nNa našem blogu, posetioci i naši polaznici, sadašnji i budući, kao i svi naši prijatelji i saradnici koji su ranije pohađali naše kurseve, moći će da se informišu o najnovijim tendencijama i novinama iz sveta IT industrije, kao i o novinama koje dolaze iz naše škole. Bićemo otvoreni za sve sugestije i predlgoe i trudićemo se da svoj rad prilagodimo potrebama svojih polaznika, kako bismo i u narednim godinama sa uspehom nosili titulu lidera u neformalnom IT obrazovanju na jugu Srbije.\nZa sve predloge i sugestije, pišite nam na info@levelup.rs


Na tender za Horgoš-Novi Sad stiglo 15 prijava\nNa tender za izgradnju 20 kilometara levog pravca autoputa od Horgoša do Novog Sada prijavilo se 15 kompanija, potvrđeno je u Ministarstvu za infrastrukturu Srbije. Među prijavljenima ima i srpskih i inostranih ponuđača, a ponude su otvorene u ponedeljak, 27. aprila, navode u Ministarstvu. Prema uslovima tendera, odluka o izboru ponuđača trebalo bi da bude doneta najkasnije za dve sedmice\nMinistarka za Nacionalni investicioni plan (NIP) Verica Kalanović kazala je danas da zbog rebalansa srpskog budžeta neće biti smanjeno finansiranje izgradnje Koridora 10. Za Koridor 10 iz NIP-a je predviđeno 2,2 milijarde dinara, kao i 31,5 miliona dinara iz interventnih sredstava za završetak glavnog projekta od 20 kilometara od Horgoša do Novog Sada. Deonica autoputa na saobraćajnom koridoru 10 od Novog Sada do Horgoša dugačka je 106 kilometara. Tender za izgradnju raspisan je 3. aprila, a prema navodima iz Ministarstva infrastrukture, planirano je da radovi počnu početkom maja, dok bi krajem novembra ta deonica trebalo da bude puštena u saobraćaj.\nJelašić: Hitno realizovati ino-kredite\nGuverner Narodne banke Srbije (NBS) Radovan Jelašić upozorio je da je neophodno hitno realizovati kredite koje su Srbiji već odobrile međunarodne finansijske institucije\n- Najveći ekonomski izazovi u predstojećem periodu u Srbiji će biti pad privredne aktivnosti, niža zaposlenost, manji prihodi od PDV-a, carina i akciza, a to bi moglo da dovede do smanjenja prihoda u budžetu - rekao je Jelašić.\nOn je objasnio da se silazna spirala ekonomske aktivnosti u Srbiji može zaustaviti samo ukoliko se hitno realizuju već odobreni zajmovi (Svetske banke, EBRD, EIB) za infrastrukturu i ostale projekte i započne realizacija projekata.\n- Građevinska sezona je već počela i ako se, bukvalno za nekoliko dana, ne obezbede preduslovi za korišćenje tih sredstava, bojim se da može biti premalo i prekasno, imajući u vidu sadašnji trend smanjivanja privredne aktivnosti - upozorio je guverner NBS.\nOdgovarajući na pitanje da li je zaduživanje u inostranstvu krajnja varijanta za dopunu prihoda u budžetu, Jelašić je rekao da manjak u budžetu može privremeno da se dopuni zaduživanjem kod Svetske banke i EU.\n- Ali, to je samo "gašenje požara" i nije dugoročno održivo - upozorio je Jelašić.\nPošto Srbija u ovom momentu traži slobodan kapital u inostranstvu za svoje projekte, po povoljnim uslovima, Jelašić smatra da tu "nema velike mudrosti" jer novac treba uzeti tamo gde je jeftiniji i gde su uslovi bolji. Značajan deo sredstava, koja obezbeđuju Svetska banka i EU, idu u budžet Srbije i to su sredstva dobijena pod veoma povoljnim uslovima, podsetio je on.\n- Na srednji i dugi rok bilo bi fiskalno neodgovorno da se traže značajne sume novca radi "krpljenja" budžeta, jer sve što ide u budžet jednako je potrošnji - upozorio je Jelašić.\n- Jedno je tražiti novac za budžet, a drugo za određene projekte - rekao je, komentarišući zalaganje nekih domaćih političara da se zbog krize krediti zatraže direktno od nekih država, kao što su Rusija i Kina, a ne od međunarodnih finansijskih organizacija.\nUkoliko uzimanje kredita od drugih kreditora znači investicije u određene projekte, onda je takva mogućnost svakako dobrodošla, mada treba znati da kod svih tih kredita, pored ekonomskih, postoje i politički uslovi, predočio je guverner NBS.\n- Pri tome, Svetska banka isplatu svojih tranši vezuje i za određene strukturne reforme, pa je tako ujedno obezbeđen i nastavak tranzicionih procesa - podsetio je on.\nKomentarišući ocene u domaćoj javnosti da bi dinarsku novčanu masu trebalo povećati sa sadašnjih 2,3 milijarde evra na više od tri milijarde evra, guverner NBS je upozorio da bi u periodu smanjene privredne aktivnosti povećanje novčane mase značilo samo pritisak na inflaciju i kurs.\n- Dinarska novčana masa se konstantno povećavala kao rezultat privrednog rasta koji smo imali u prethodnim godinama i paralelno s tim zbog procesa deevrizacije, odnosno zbog povratka dinaru, ali je pod uticajem svetske ekonomske kriza taj proces očito sada zaustavljen - objasnio je Jelašić.\nGuverner je naveo da se značajna količina dinara trenutno nalazi u hartijama od vrednosti NBS i trezorskim zapisima države, što je potvrda da likvidnosti ima, naglašavajući da problem nije u tome što nema dinara, nego pre svega u tome što su neke banke manje sklone kreditiranju nego ranije.\nNarodna banka je već najavila da je, u okviru "Bečke inicijative", spremna da obezbedi dodatnu likvidnost bankarskom sektoru, ali na osnovu adekvatne zaloge, u vidu zapisa Republike Srbije i eventualno od vrednosnih papira NBS, o čemu se još razmišlja, i hipotekarnih kredita, rekao je guverner centralne banke.\n- Naglašavam, međutim, da je glavni problem Srbije, kao uostalom i drugih zemalja, da ubedi banke da se ponovo aktivnije okrenu kreditiranju - dodao je on.\nU odgovoru na pitanje da li bi u narednom periodu trebalo smanjivati obaveznu rezervu banaka, Jelašić je rekao da bi smanjenje obavezne rezerve rezultiralo i smanjenjem deviznih rezervi, kao i smanjenjem stabilnosti finansijskog sektora, i dodao da bi ta mera istovremeno dovela do neznatnog smanjenja cene kredita. On je dodao da bi NBS odavno smanjila obaveznu rezervu banaka da je cena kredita, odnosno niže kamate, isključivo i jedino rešenje za ekonomske probleme Srbije.\n- Problemi srpske ekonomije su, nažalost, mnogo kompleksniji i odnose se na smanjenje izvozne tražnje uz redukciju domaće tražnje, na činjenicu da se veliki broj preduzeća kratkoročno finansirao i da nužne strukturne reforme nismo sprovodili u dobrim ekonomskim vremenima - podsetio je guverner NBS.\n- Shvatam kao priznanje za dosadašnji rad to što sada svi dolaze kod NBS, kao jedine institucije koja je radila kontraciklično, odnosno, koja je bila restriktivna upravo u dobrim vremenima. Narodna banka sada relaksira monetarnu politiku u skladu sa smanjivanjem inflacije, ali sve što radimo, radimo oprezno i na osnovu realnih ekonomskih kretanja - poručio je Jelašić.\nPad inflacije do kraja godine\nJelašić je ocenio da će inflacija do kraja godine biti značajno smanjena i izrazio očekivanje da će referentna kamatna stopa takođe pasti.\n- Taj trend mogu delimično da poremete samo kretanja cena naftnih derivata, valutne promene, kao i jednokratni rast akciza, ali se sam trend smanjivanja inflacije neće promeniti - rekao je guverner NBS, napominjući da bi do smanjenja inflacije trebalo da dođe imajući u vidu mere koje će biti preduzete kao deo aranžmana sa MMF, poput zamrzavanja zarada u javnom sektoru i penzija do 2010. i smanjenja rashoda države, činjenice da obim kredita banaka ostaje nepromenjen, zatim niži obim stranih direktnih investicija i znatno smanjen obim zaduživanja u inostranstvu.\nJelašić smatra da treba očekivati i dalji pad referentne kamatne stope NBS sa sadašnjih 14 odsto i napominje da će brzina i obim smanjenja zavisiti od inflatornih očekivanja, a delimično i od daljeg kretanja kursa dinara prema evru.\n- NBS ne targetira referentnu kamatnu stopu, nego isključivo rast potrošačkih cena, koji je za ovu godinu predviđen na nivou od osam, plus-minus dva odsto - podsetio je on.\nEBRD suvlasnik „Viktorija grupe”\nDokapitalizacijom od 40 miliona evra, Evropska banka za obnovu i razvoj postala vlasnik 24 odsto akcija najveće srpske poljoprivredne kompanije. – Proizvodnja hrane, idealna je šansa za Srbiju, ističu u EBRD\nEvropa ulaže u srpsku poljoprivredu: jučerašnje potpisivanje ugovora Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) uložila je 40 miliona evra u „Viktorija grupu”, najveću srpsku privatnu poljoprivrednu kompaniju. Reč je o dokapitalizaciji koja bi trebalo da utiče na poboljšanje poslovanja firme i na dalji razvoj poljoprivrede u Srbiji.\nOva finansijska injekcija, prema rečima Zorana Mitrovića, člana Upravnog odbora „Viktorija grupe”, predstavlja drugu po veličini investiciju EBRD-a u kapital u Srbiji. Prva je evropskim bankarima donela 25 odsto udela u Komercijalnoj banci 2006. godine.\n– Novac koji smo dobili obezbediće stabilnu bazu daljeg razvoja preduzeća od koga, inače, živi više od 20.000 ljudi. Pregovori sa EBRD-om nisu bili laki, ali smo na kraju ipak postigli dogovor i na ovaj način pokazujemo da je i u vreme ekonomske krize moguće razmišljati o daljem razvoju – istakao je Mitrović posle jučerašnjeg potpisivanja ugovora sa EBRD-om.\nOn je napomenuo i da će Evropska banka za obnovu i razvoj postati vlasnik 24 odsto akcija „Viktorija grupe”, u čijem sastavu posluje sedam preduzeća, od kojih je najpoznatije „Sojaprotein” iz Bečeja.\nZa EBRD ova investicija je logični nastavak saradnje sa „Viktorija grupom”, kojoj je pre tri godine odobrila kredit od 10 miliona evra, naglasio je Žil Metetal, direktor za agrobiznis Evropske banke za obnovu i razvoj. On je istakao i da ta banka razmatra slične projekte sa još nekim srpskim preduzećima, ali nije precizirao o kojim firmama je reč.\n– Poljoprivreda, pre svega proizvodnja hrane, idealna je šansa za Srbiju i zbog toga smo odlučili da uložimo novac u „Viktorija grupu”, koja je jedna od najboljih agrobiznis kompanija na zapadnom Balkanu, kao i potencijalni regionalni lider. Veoma nam je važno da investiramo u privatni sektor, iako i sa Ministarstvom poljoprivrede imamo veoma ozbiljne planove – rekao je Metetal.\nOn je naglasio i da će uloženih 40 miliona evra unaprediti finansijsko izveštavanje i korporativno upravljanje kompanijom, kao i da će EBRD ubuduće biti zastupljen u Nadzornom odboru „Viktorija grupe”.\nPreduzeća članice ove grupe bave se, između ostalog, i proizvodnjom pesticida, semena, mineralnih đubriva, stočne hrane, a poseduju i veterinarske stanice, sušare, kao i fabriku za proizvodnju biodizela koja, doduše, još nije počela da radi.\nProdati zapisi u vrednosti tri milijarde dinara\nNa poslednjoj aukciji tromesečnih državnih hartija od vrednosti Uprave za trezor, prodata je celokupna emisija od 300.000 državnih zapisa, ukupne vrednosti tri milijarde dinara, saopštila je Uprava za trezor Ministarstva finansija\nZapisi su prodati po godišnjoj kamatnoj stopi od 15,8 odsto, a za naplatu dospevaju 28. jula.\nTo je bila 12. ovogodišnja redovna aukcija državnih zapisa, a sledeća je zakazana za 5. maj.\nU aprilu je Uprava za trezor prodala sve ponuđene zapise u ukupnoj vrednosti od 15 milijardi dinara. Pored redovnih, bila je organizovana i jedna vanredna aukcija tih kratkoročnih hartija od vrednosti.\n- Rezultati aukcija ukazuju da udruženi mehanizmi koje koriste Vlada Srbije, Ministarstvo finansija i Narodna banka za stabilizaciju i razvoj domaćeg finansijskog tržišta imaju veoma pozitivan efekat - ocenio je direktor Uprave za trezor Ivan Maričić.\n- Državni zapisi su najsigurniji vid ulaganja, pogotovo u vreme kad se očekuju štetni efekti svetske ekonomske krize - ocenio je on.\nMaričić je dodao da od stabilne prodaje zapisa, pored investitora i finansijskog tržišta, višestruku korist ima i država, jer je to vid finansiranja koji nije izložen deviznom riziku.\nDodatna pomoć Svetske banke od 300 miliona dolara nije bezuslovna\nReforme određuju priliv novca\nBudžet Srbije može da računa na dodatnu podršku Svetske banke u iznosu od 300 miliona dolara, ali treba podsetiti da pomoć neće biti bezuslovna već predviđa sprovođenje niza reformi na koje su se čelnici Vlade obavezali kada su tražili ta sredstva. Od tempa reformi zavisiće i brzina povlačenja novca, saznaje Danas u Kancelariji Svetske banke u Beogradu\nOdobravanje dodatnih sredstava predstavlja povećanje iznosa od 600 miliona dolara koliko je Svetska banka namenila Srbiji u periodu od 2008. do 2011. godine na osnovu dogovorene Strategije partnerstva. Od ukupno 900 miliona dolara, polovinu sredstava (oko 450 miliona) naša zemlja dobiće kroz tzv. divelopment polisi lending ili pozajmice za sprovođenje razvojnih mera odnosno kao podršku sprovođenju reformi. „U ovom konkretnom slučaju 300 miliona dolara biće odobreno kao podrška reformama u oblasti uslova poslovanja, socijalne politike, efikasnije administracije i efikasnijeg korišćenja budžetskih sredstava. Procedura za dobijanje sredstava nalaže da se tokom pregovora precizira koje će reforme Vlada sprovesti i tek kada su ispunjeni zacrtani ciljevi, Svetska banka pušta novac koji odlazi direktno u budžet. Vlada Srbije taj novac može da koristi za šta god hoće, ali je uslov da sprovede dogovorene reforme“, napominju u Kancelariji SB.\nVlada Srbije planira da 450 miliona dolara iskoristi za pokrivanje budžetskog deficita od čega bi 300 miliona povukla već ove godine, a preostalih 150 miliona naredne. Kako objašnjavaju u kancelariji Svetske banke, nema preciznog plana povlačenja sredstava u određenim vremenskim razmacima već sve zavisi od sprovođenja reformi. To znači da će Vlada morati da bude veoma brza u realizaciji postavljenih ciljeva. Takođe, ukupni iznos od 450 miliona dolara biće povlačen kroz više kredita koji u ovakvim situacijama u proseku iznose od 50 do 100 miliona dolara. „Za svaki od tih kredita ponaosob se pregovara i za svaki se posebno dogovara rok otplate i kamata. Svetska banka pozajmice odobrava po kamati koja se dobija dodavanjem fiksne kamate na LIBOR. Fiksni deo kamate zavisi od ročnosti kredita i za pozajmice sa rokom otplate dužim od 20 godina iznosi 1,45 odsto, dok je niža kod kredita sa bržom otplatom. U svakom slučaju, to su najjeftinija sredstva koja Srbija u ovom trenutku može da dobije“, ističu u kancelariji Svetske banke. Inače, kako je saopštilo Ministarstvo ekonomije, kredit od 300 miliona dolara Srbija će otplaćivati 30 godina, sa grejs periodom od pet godina i po kamati od oko 2,5 odsto na godišnjem nivou. Osim 450 miliona dolara za podršku budžetu, Srbija će u okviru Strategije partnerstva moći da povuče i 388 miliona dolara za izgradnju Koridora 10 (ukoliko bord direktora SB u junu odobri taj kredit). Delegacija naše zemlje u Vašingtonu tražila je od Svetske banke da ubrza tenderske procedure kako bi taj novac bio što pre iskorišćen. U beogradskoj kancelariji ove institucije nisu mogli da nam kažu da li je skraćenje procedura moguće, ali potvrđuju da u proseku traju između šest i osam meseci. Ipak, u Svetskoj banci ističu da će zahtev Vlade biti razmotren jer ta institucija smatra da su sredstva za Koridor 10 veoma važna za stimulisanje privredne aktivnosti. Preostalih 60 miliona dolara Srbija će moći da upotrebi na projekat reformi u zdravstvu (13,5 miliona), kao i na projekat za poboljšanje usluga na lokalnom nivou u oblasti školstva, zdravstva i socijalne zaštite (46,4 miliona dolara), koje je SB odobrila u martu. Kako je ranije saopšteno, Svetska banka je pre zaključivanja Strategije partnerstva našoj zemlji već pomogla sa oko 740 miliona dolara putem povoljnih kredita. Prema podacima Ministarstva finansija, za podršku budžetu Srbija je od SB dobila 369,6 miliona dolara kroz šest tzv. „mekih“ kredita, uglavnom u periodu od 2002. do 2005. godine.


BACon 2019 – Konkurs za prodajni sajam – Sakurabana Beograd\n16. maja 2019. 16. maja 2019. Vedrana Obaveštenja\nPozivamo vas da se prijavite za učešće na prodajnom sajmu na BAConu 2019. godine, koji će biti održan od 4. do 7. jula u Domu omladine Beograda.\nštand površine 56 x 95 cm – 4.500 RSD za četiri dana izlaganja,\nštand površine 60 x 200 cm + 50 x 200 cm (šank na dva nivoa, površine četiri mala stola) – 13.500 RSD za četiri dana izlaganja,\nštender za izlaganje odeće – 4.500 RSD za četiri dana izlaganja.\nKonkurs traje do 14. juna 2019. godine. O rezultatima konkursa ćete biti obavešteni do 23. juna 2019. godine.\nSama prodajna izložba će trajati tokom trajanja celog Japanizma, od četvrtka 4. jula do nedelje 7. jula 2019. godine.\nOne thought to “BACon 2019 – Konkurs za prodajni sajam”\nPovratni ping: BACon 2019 – Konkurs za prodajni sajam – BACon


Jovičić je podsetio da je Ulica Jaše Prodanovića bila potpuno ruinirana i puna rupa, a osim rekonstrukcije 400 metara puta, ova ulica dobiće i potpuno novo dečje igralište kod Elektrotehničke škole „Rade Končar“.\nPredsednik je za naredni period najavio ambiciozne planove opštine Palilula koji podrazumevaju rekonstrukciju Ruzveltove ulice, Ulice Salvadora Aljendea i Višnjičke ulice, izgradnju fontane na kružnom toku kod Bogoslovije, a istakao je da je iz budžeta opštine već izdvojeno 100 miliona dinara za 32 neasfaltirane ulice.\n„Želimo da omogućimo građanima bolji život, da u 21. veku imamo asfaltirane ulice“, naglasio je Jovičić.\nPočetak izgradnje kanalizacione mreže u naselju Braće Marić u Krnjači posle više od 20 godina je još jedan u nizu važnih planova opštine Palilula, rekao je predsednik.\n„Svakodnevni život treba biti prioritet i u budućnosti, a to su infrastruktura, obdaniša, škole, putevi, vodovod i kanalizacija“, zaključio je Jovičić.\n„Mislim da smo za godinu dana postigli maksimalan efekat, a to je da rešavamo infrastrukturu Beograda u ovom delu grada“, podvukao je Jovičić.\nDodao je da očekuje pomoć Grada kako bi se ovim tempom nastavilo i kako bi se ostvarilo sve ono što je obećano građanima.\nOn je zahvalio svim građanima koji uredno dostavljaju dopise opštini, jer samo zajednička saradnja građana, opštine i Grada doprinosi rešavanju svih problema u Beogradu.


Rusija, Venecuela, Kuba i Nikaragva sarađivaće u svim sferama - Princip | Princip\nAdded by Jelena Ilić on 26/01/2022.\nTags: kuba, Nikaragva, Rusija, SAD, Sjedinjene Američke Države, Strateška saradnja, Ukrajina, Venecuela, Vojna saradnja\nRusija je u sredu upozorila da će brzo preduzeti „mere odmazde“ ako SAD i njeni saveznici odbiju bezbednosne zahteve i nastave svoju agresivnu politiku, čime pojačava pritisak na Zapad.\nObraćajući se poslanicima u sredu, ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je da će on i drugi najviši zvaničnici savetovati predsednika Vladimira Putina o sledećim koracima nakon što od Sjedinjenih Država dobiju pismene odgovore na zahteve. Ti odgovori se očekuju ove nedelje „Ako Zapad nastavi svoj agresivni kurs, Moskva će preduzeti neophodne mere odmazde“, rekao je on.\nDok Rusija trenutno čeka na američki odgovor, Lavrov je nagovestio da neće čekati zauvek: „Nećemo dozvoliti da se naši predlozi utapaju u beskrajne diskusije“, rekao je on.\nNa pitanje poslanika da li bi Rusija mogla da proširi vojnu saradnju sa Kubom, Venecuelom i Nikaragvom u okviru svojih mera odmazde, Lavrov je odgovorio samo da Moskva ima bliske veze sa tim zemljama i da nastoji da ih produbi.1\nRuski predsednik Vladimir Putin dogovorio je sa rukovodstvom Kube, Venecuele i Nikaragve saradnju u svim oblastima, uključujući i vojno-tehničku saradnju. To je, kako prenosi dopisnik „Rosbalta“, u Državnoj dumi saopštio ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov.\n„Ovo su naši najbliži partneri i prijatelji. Pomenuću i bliske kontakte sa drugim zemljama Latinske Amerike – Bolivijom, Brazilom, Argentinom i Čileom“, rekao je on.\n„U nedavnim telefonskim razgovorima Putina i šefova ovih država, dogovorili smo se da razmotrimo dalje načine za produbljivanje našeg strateškog partnerstva u svim oblastima bez izuzetka, uključujući i vojno-tehničku. Nadamo se da će biti održani sastanci relevantnih komisija i da će rezultati biti predstavljeni javnom mnjenju“, rekao je Lavrov.2\nZapad poslednjih meseci podiže tenzije kategoričnim tvrdnjama da Moskva planira invaziju na Ukrajinu. Rusija je više puta poricala da ima takve planove, ali su Sjedinjene Države i njihovi saveznici u NATO-u ne odustaju od optužbi i dalje povećavaju broj vojnika i vojne opreme, stacioniranih na istoku Evrope, dok dodatno naoružavaju vojsku u Ukrajini.\nRusija zahteva garancije da NATO nikada neće primiti tu Ukrajnu i druge bivše sovjetske nacije u članstvo i da alijansa odustane od raspoređivanja trupa u drugim zemljama bivšeg sovjetskog bloka. Ovakve zahteve NATO decidno odbija, stvarajući naizgled nerešivu pat poziciju za koju se mnogi plaše da se može završiti i ratom.\nNATO je ove nedelje saopštio da pojačava svoje odvraćanje u regionu Baltičkog mora i da su SAD naredile 8.500 vojnika u većoj pripravnosti za potencijalno raspoređivanje u Evropi. Zapadne zemlje su takođe poslale avione sa oružjem da pomognu Ukrajini da ojača svoju odbranu.\nPredsednički savetnici Rusije, Ukrajine, Francuske i Nemačke trebalo bi da se sastanu u Parizu kako bi razgovarali o načinima za oživljavanje zaustavljenog mirovnog sporazuma za istočnu Ukrajinu.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da Moskva očekuje „iskren“ razgovor na sastanku u Parizu.\nRusija je više puta optužila Ukrajinu da planira da nasilno povrati oblasti koje kontrolišu pobunjenici. Lavrov je u sredu ponovo naveo da Zapad ohrabruje Ukrajinu da krene u ofanzivu i odbacio je „histerične“ priče Zapada o neposrednoj ruskoj invaziji.\nPored vojnih poteza, SAD i njihovi saveznici su zapretili novim veoma oštrim ekonomskim sankcijama, ako Moskva pošalje svoje trupe u Ukrajinu, ali bez preciziranja kako bi te sankcije izgledale.\nUsred rastućih tenzija, pored SAD, Britanija, Australija, Nemačka i Kanada takođe su povukle iz Kijeva neke od svojih diplomata i njihovih članova porodice.3


Ministarstvo za zajednice i povratak - Jevtić se sastao sa odlazećim i novim izvestiocem EP Lunaček i Šoltesom\nPotpredsednik Vlade i ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić, sastao se danas sa odlazećim i novim izvestiocem Evropskog parlamenta za Kosovo Urlike Lunaček i Igorjom Šoltesom.\nJevtić, Lunaček i Šoltes su na sastanku koji je održan u Prištini istakli važnost dijaloga Beograda i Prištine, jer je dijalog dveju strana ključna stvar za rešavanje mnogih otvorenih pitanja, podvučeno je tokom sastanka.\nMinistar Jevtić je kazao da je suživot Srba i Albanaca nešto što nema alternativu i da ova dva naroda moraju da žive jedni sa drugima zarad bolje budućnosti i stabilnosti čitavog regiona.\n„ Formiranje Zajednice srpskih opština je važno ne kao političko već kao životno pitanje. Uspostavljanje ZSO-a će pomoći unapređenju života građana. Nedopustivo je da i nakon 1661. dana od potpisivanja sporazuma u Briselu o ZSO još uvek nije učinjeno ništa u implentaciji istog. Potrebno je da i Brisel kao garant i posrednik pokrene ovu temu na jedan konkretan način, a mi ćemo svakako kao deo Vlade Kosova ispred srpske zajednice insistirati da se ovo pitanje pokrene i ZSO formira tokom 2018. godine“, kazao je Jevtić.\nKonstatovano je da je sadašnja Vlada Kosova konstruktivnija od predhodne i da je značajno da ostane na tom putu, navodeći da se sa većom političkom hrabrošću moraju donositi važne odluke.\nKao jedan od problema koji je naveden jeste i to, da u institucijama Policije Kosova vrlo retko dolazi do unapređivanja pripadnika Srba i ostalih nevećinskih naroda u više činove, kao i to da u nekim srpskim sredinama sa posebnim naglaskom na povratnička mesta nema dovoljan broj Srba u redovima policije.\nInače, tokom susreta Urlike Lunaček se ministru Jevtiću zahvalila na dobroj saradnji koju je sa njim imala dok je bila izvestilac Parlamenta Evrope.\nNjen naslednik na mestu izvestioca EP gospodin Šoltes izrazio je spremnost da se saradanja njega i zamenika premijera Jevtića podigne na viši nivo i da u tom kontekstu se u što skorijem vremenu Jevtić i on susretnu u Briselu gde bi se na jedan praktičan način izneli svi nedostaci u implementaciji važećih zakona i dogovora koji se odnose na položaj nevećinskih naroda na Kosovu.


Javno - istrazivanja - Državnoj Štampariji Borba omogućeno da preuzme Novosti\nDržavnoj Štampariji Borba omogućeno da preuzme Novosti\nNa Privrednom sudu u Beogradu usvojen je plan reorganizacije kojim država i zvanično može da preuzme kompletno vlasništvo nad medijskom kompanijom\nĆuprija: Prezentacije profesora Martinovića\nNova vozila MUP-a, nova tajna\nŠarčević: Moguće smene u školi u Ćupriji\nOdšteta za „kralja narko kartela“\nMartinović prijavio zaradu iz Ćuprije\nPoverenik: Tužilaštvo samostalno ali bez argumenata\nĆuprija: Partijsko zapošljavanje u Visokoj medicinskoj školi\nNovo suđenje za sukob na Paradi ponosa\nSlučaj Novosti: Sporo, dugo i nejasno\nKompanija Novosti je na korak da i zvanično bude vraćena u državno vlasništvo nakon što je 6. jula 2018. pred Privrednim sudom u Beogradu usvojen plan reorganizacije kojim se omogućava poveriocima da umesto naplate dugova postanu vlasnici ove medijske kuće, o čemu je BIRN već pisao.\nUkupni dug Novosti iznosi preko 1,4 milijarde dinara, od čega najvećem poveriocu Štampariji Borba - 670 miliona dinara. Štamparija je 80 odsto u državnom vlasništvu i upravo preko nje država, koja je trebalo da izađe iz medija još pre tri godine, može da preuzme kompletno vlasništvo nad medijskom kompanijom.\nŠtamparija Borba i Addiko banka, imale su odlučujuće pravo glasa i obe su se izjasnile za usvajanje unapred pripremljenog plana reorganizacije.\nOvaj tekst nastao je u okviru projekta „Javni novac za javni interes“, koji sprovode BIRN, NUNS i SĆF, a finansira Evropska unija. Stavovi izrečeniu ovom tekstu predstavljaju stavove autora i ne odslikavaju stavove EU.


Republika / 100 turskih vojnika otišlo u Rusiju na obuku za S-400\nsreda, 22. 5. 2019.| 18:51\nGrupa turskih vojnika i oficira otputovala je u Rusiju na obuku za upravljanje protivvazdušnim sistemom S-400, koji već mesecima predstavlja glavni kamen spoticanja u odnosima Vašingtona i Ankare, javlja dnevnik Milijet.\n- Grupa naših vojnika je upućena u Rusiju kako bi naučili da upravljaju sistemom S-400. Obuka je već počela - rekao je turski ministar odbrane Hulusi Akar, a prema pisanju svetski medija, reč je o 100 iskusnih turskih oficira i vojnika iz roda PVO.\nTurska i Rusija su potpisale sporazum prema kojem će Moskva isporučiti Ankari atraktivni protivvazdušni sistem, što je izazvalo bes u Vašingtonu, čiji su zvaničnici zapretili da će prekinuti tursko učešće u programu višenamenskog aviona F-35.\nOčekuje se da prvi elemetni sistema S-400 Turskoj budu isporučeni u junu, a koji je sledeći korak ogorčenog Vašingtona, ostaje da se vidi.\nTurski šef diplomatije demantovao glasine o S-400: Čim Rusija bude spremna da nam ga isporuči mi smo spremni da ga prihvatimo\nRusija Turska Vojska Vojnici S-400


Kerry: Rijad treba prihvatiti mjesto u UN-u – Minber\nlis. 22, 2013 at 8:00 am\nKerry: Rijad treba prihvatiti mjesto u UN-u\nAmerički državni sekretar Johm Kerry poručio je ministru vanjskih poslova Saudijske Arabije da bi njegova zemlja imala više utjecaja ako bi prihvatila mjesto u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda.\n“Sekretar Kerry je, napominjući da je odluka na Saudijskoj Arabiji, rekao da SAD cijeni liderstvo te zemlje u regiji i međunarodnoj zajednici, a mjesto u Vijeću sigurnosti UN-a pruža mogućnost zemljama članicama da se direktno angažiraju oko tih pitanja”, izjavio je neimenovani zvaničnik State Departmenta, prenoseći detalje razgovora Kerryja i saudijskog ministra, princa Sauda al Faisala u Parizu.\nZvaničnici dvije zemlje su, tokom dvosatnog ručka, razgovarali i o sukobima u Siriji i iranskom nuklearnom pitanju, prenijela je agencija AFP.\nKerry je u Parizu razgovarao sa ambasadorima zamalja Arapske lige.\nNešto ranije, UN je objavio da nije primio zvanično obavještenje od Saudijske Arabije da odbija mjesto u Vijeću sigurnosti UN-a.\nGlasnogovornik UN-a Martin Nesirky rekao je da je provjerio u Generalnoj skupštini, Vijeću sigurnosti i kancelariji generalnog sekretara Ban Ki-moona i da nigdje nije našao ništa što su poslali Saudijci.\nSaudijska Arabija je na izborima u Generalnoj skupštini UN-a u četvrtak dobila mjesto nestalne članice na dvogodišnji period u 15-članom Vijeću sigurnosti.\nMeđutim, Ministarstvo vanjskih poslova ove zemlje saopćilo je da Rijad odbija rotirajuće mjesto, optužujući UN da provodi politiku dvostrukih standarda, zbog čega teško može da postigne okončanje ratova i sukoba.\n“Saudijska Arabija nema drugi izbor već da odbije mjesto u Vijeću sigurnosti, sve dok se to tijelo ne reformira i preuzme odgovornost u očuvanju mira i sigurnosti u svijetu”, saopćilo je Ministarstvo.\nArapske zemlje pozvale su zatim Saudijsku Arabiju da preispita svoju odluku i istakle da poštuju njen stav, ali su naglasile da je od suštinske važnosti to da bi ta zemlja trebala da predstavlja arapski i muslimanski svijet u Vijeću sigurnosti “u ovoj važnoj i historijskoj fazi, naročito za bliskoistočni regiju”.\nadmin 22 listopada, 2013\nKerry: Reizbor Assada produžio bi rat\nJordan protjeruje više od 5.000 “ilegalnih” izbjeglica iz Sirije


Novi Pazar: Za kulturu 3,5 miliona dinara - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Novi Pazar: Za kulturu 3,5 miliona dinara\nNovi Pazar: Za kulturu 3,5 miliona dinara\nGradsko veće Novog Pazara raspisalo je konkurs za dodelu sredstava udruženjima građana za projekte u kulti. Za tu namenu u gradskom budžetu, ove godine opredeljeno je 3,6 miliona dinara.\n0Piše: S. Novosel 21. februara 2020. 15.45 Izmenjeno: 15.50\nNovi Pazar Foto: Safeta Biševac\nKonkurs je namenjen organizacijama čiji su projekti od javnog interesa u kultuti i razvoja kulturnog i umetničkog stvaralaštva i projekti iz koji proističe javni interes. Da konkurišu za dobijanje sredava mogu samo udruženja građana koja imaju sedište u Novom Pazaru.\nU konkursu je navedeno da će prioritet imati projekti koji su u skladu sa planskim dokumentima lokalne samouprave, imaju neophodne ljudske i tehničke mogućnosti i obuhvataju veći broj korisnika. Udruženjima je ostavljen rok od 15 dana da konkurišu za dobijanje sredstava.\nBudžet, kultura, Novi PazarNovi Pazar\nZa 34 opštine 3,5 miliona evra


Informacija o EU ima dovoljno, ali su nerazumljive građanima\n► Informacija o EU ima dovoljno, ali su nerazumljive građanima\nInformacija o Evropskoj uniji (EU) u medijima ima dovoljno, ali one nisu razumljive građanima, rečeno je danas na tribini "Kako brže i bolje do informacije o EU" koja je održana na Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu.\nKoordinatorka Nacionalnog konventa o EU Nataša Dragojlović istakla je da je jedan od najvećih problema mnogo tehnokratskog govora o evropskim integracijama koji nije razmljiv građanima.\nOna je ocenila da je prenošenje informacijama o pristupnim pregovorima Srbije sa EU veoma zahtevan posao, jer se pregovara o 35 velikih tema, ali da u komuniciranju greše predstavnici i srpskih vlasti i EU.\n"Posebno je loše iskomunicarano poglavlje 35 i od strane EU i od strane naše vlade, zato što je ispalo da je ono uslov svih poglavlja, a to je suštinski loše, jer ima toliko drugih poglavlja koja su važna, kao na primer iz oblasti poljoprivrede ili zaštitne životne sredine", kazala je Nataša Dragojlović.\nIzvršna direktorka Građanskih incijativa Maja Stojanović rekla je da nije sigurna koliko su građani uopšte zainteresovani za informacije o EU, jer informacije koje do njih dolaze nisu adekvatne i njima ništa ne znače.\n"EU je samo sredstvo koje treba da iskoristimo da nama bude bolje", poručila je Maja Stojanović.\nNebojša Glišić iz EU info centra na tribini je govorio o informacijama koje se o EU šire putem interneta i društvenih mreža.\nOn je kazao da je uočio da građani malo prate statuse i poruke koje ostavljaju evropske institucije, ali su mnogo aktivniji u praćenju poruka pojedinaca.\n"Mi kroz društvene medije vidimo apatiju, nezainteresovanost i nespremnost identifikovanja sa EU, zato je neophodno da informacije upakujemo u nešto praktičnije", rekao je Glišć.\nDelegacija Evropske unije u Srbiji i EU info centar učestvuju na ovogodišnjem sajmu knjiga po četvrti put pod motom "Knjige spajaju Evropu".


Načelnik Mandić i ministar Avdić potpisali sporazum\nObezbijeđena sredstva za rekonstrukciju kotlovnice u objektu FIS-a\nDanas je upriličeno potpisivanje sporazuma o sufinansiranju projekta „Sanacija, rekonstrukcija i tekuće održavanje objekta Centra za sport i rekreaciju - Sportski centar FIS“.\nU ime Ministarstva kulture i sporta Kantona Sarajevo sporazum je potpisao ministar Samir Avdić, dok je u ime Općine Centar sporazum potpisao načelnik Srđan Mandić.\nPrema odredbama ovog sporazuma pomenuto ministarstvo je rebalansom budžeta Kantona Sarajevo obezbijedilo 50.000 KM koje će biti iskorištene za rekonstrukciju kotlovnice u FIS-u, kojim u ime Općine Centar upravlja Javna ustanova „Centar za sport i rekreaciju“.\nOvom prilikom načelnik Mandić je kazao da ovo predstavlja uspješan nastavak dobre saradnje Općine i Ministarstva kulture i sporta KS.\n- Tokom ove godine ministarstvo je sa 500.000 KM pomoglo izgradnju objekta Evropske kuće kulture i nacionalnih manjina u parku Kemala Montena, te je sufinansijer projekta postavljanja spomenika posvećenog našem najboljem sportisti Mirzi Delibašiću. Kada govorimo o FIS-u, tamo su uslovi jako loši, ali mi smo odlučni i istrajni da FIS vratimo tamo gdje pripada i da bude centar za sport i rekreaciju gdje će se mladi ljudi okupljati, istakao je načelnik Mandić.\nZa narednu godinu načelnik Mandić je najavio rekonstrukciju gimnastičkih sala i ostalih sadržaja.\n-Današnje potpisivanje ugovora je nastavak odlične saradnje koju imamo sa Općinom Centar. Sinergija kantonalnog i općinskih nivoa donosi samo boljitak građanima Kantona Sarajevo, naglasio je ministar Avdić.


Eksperti UN: Zabrinuti smo zbog sumnji o prinudnom radu vijetnamskih radnika u Srbiji | Novosadski informativni portal 021\nPrema dobijenim informacijama, osam kompanija, uključujući vijetnamske agencije za zapošljavanje i kineske građevinske kompanije registrovane u Srbiji, navodno je umešano u ozbiljna kršenja ljudskih prava vijetnamskih radnika.\n"Duboko smo zabrinuti da su ovi radnici migranti možda bili žrtve trgovine ljudima u svrhu prinudnog rada i da žive i rade u užasnim uslovima u Srbiji, uz ozbiljnu opasnost po svoje živote i zdravlje", navodi se u saopštenju.\n"Partnerstvo i saradnja sa civilnim društvom, uključujući sindikate, nevladine organizacije i branioce ljudskih prava, od suštinskog su značaja za osiguranje zaštite žrtava trgovine ljudima", piše u saopštenju.\n"Ovo uključuje ne samo preduzeća koja se oslanjaju na migrantsku radnu snagu, već i agencije za zapošljavanje", naveli su.\nEksperti su uputili pisma na adrese osam preduzeća koja su umešana u ozbiljne optužbe za kršenje ljudskih prava u vezi sa ovim slučajem, podsećajući na njihove obaveze prema "Vodećim principima UN o poslovanju i ljudskim pravima".\nSpecijalni izvestioci su deo onoga što je poznato kao specijalne procedure Saveta za ljudska prava UN-a. Specijalne procedure su najveće telo nezavisnih eksperata u sistemu UN za ljudska prava.\nNSZ izdala 176 dozvola vijetnamskim radnicima, aktivisti pitaju: Gde je preostalih 574 radnika?\nSvaki peti radnik u Srbiji uopšte ne veruje sindikatima\nradnička prava\tLinglong\tvijetnamski radnici


Tanjug 11. oktobra 2018. 18:06\nJEREVAN – Srbija je danas na sastanku stalnih članova Frankofonije dobila status pridruženog člana, jednoglasnim prihvatanjem svih 50-ak stalnih članova, izjavio je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, ocenivši da će za Srbiju to značiti jedan korak dalje u unapređenju statusa, ali i daljem razvoju saradnje u okviru te veoma značajne organizacije.\n„Status pridruženog člana praktično dobijaju svi koji izraze takvu želju i držve i regioni. Povodom zahteva Kosova, 13 zemalja stalnih članica, podnelo Deklaraciju kojom kaže da je to što je Kosovo dobilo status pridruženog člana ne znači da se proznaje Kosovo kao država i da njihov stav o Kosovu ostaje nepromenjen“, preneo je ministar.\n„U našim razgovorima da predstavnicima drugih država postigli smo značajne dogovore koji se tiču našeg najvažnijeg pitanja, a to je pitanje teritorijalnog integriteta i imamo veliko razumevanje od tih država za poziciju Srbije. S obzirom da je veliki broj njih u peridou od 10 godina priznao Kosovo sa njima razgovaramo da povuku priznanje i ti razgovori su vrlo uspešni“, naveo je Dačić.\nOn je dodao da neće saopštavati sa kojim se sve državama u tom smislu pregovara, kako bi „taj posao završili do kraja“.\n„U svakom slučaju ovde je prisutan veliki broj zemalja sa kojima smo pričali i u Njujorku i mi te naše aktivnosti radimo i dalje i očekujemo da u narednih meseci broj država koje su priznale Kosovo padne ispod 100“, napomenuo je ministar.


Poraz srpskog dubla protiv Španije za kraj takmičenja\nSrpski teniseri Nenad Zimonjić i Dušan Lajović izgubili su od Španaca Marsela Granoljersa i Marka Lopesa sa 6:3, 6:1 u poslednjem meču trećeg kola Plave grupe Svetskog kupa u Dizeldorfu.\nŠpanci su tako ublažili poraz na 2:1, ali Srbija uprkos pobedi nije prošla u finale. Prvo mesto zauzela je Nemačka, koja je kao i Srbije zabeležila dve pobede i poraz. "Panceri" su, međutim, slavili u međusobnom duelu sa 3:0.\nRanije danas, Janko Tipsarević doneo je pobedu Srbiji protiv Španije, pošto je savladao Danijela Himeno-Travera sa 7:6, 6:1. Prvi poen Srbiji protiv Španije doneo je, još u četvrtak, Viktor Troicki pobedom na Granoljersom.\nProtivnik Nemačke u finalu Svetskog kupa biće selekcija Argentine, koja je u Crvenoj grupi zabeležila sve tri pobede.


Saznajemo: Stefanović pred izbacivanjem iz SNS - NOVA portal\nPolitika Autor:Vojislav Milovančević16. maj. 202122:07 > 22:0812 komentara\nOdborima Srpske napredne stranke širom Srbije dat je nalog da se izjasne o radu ministra odbrane i visokog stranačkog funkcionera Nebojše Stefanovića. Pored predloga da se smeni sa državne funkcije i mesta šefa Gradskog odbora SNS u Beogradu, sve češći se mogu čuti zahtevi da Stefanović mora biti isključen iz partije.\nDa se nešto iza brda valja, govori u prilog i informacija da je za isključivanje Stefanovića glasao i Goran Vesić, čovek koji se percipirao kao izuzetno blizak sa aktuelnim ministrom odbrane, kao i prvi čovek Rakovice, Milisav Miličković, koji je bio državni sekretar u vreme Stefanovićevog mandata u MUP-u.\nPrema rečima izvora našeg portala iz SNS, Stefanoviću sada okreću leđa ljudi za koje je, kako kaže, mnogo učinio od kad su došli u tu partiju, te da je reč potrebi Vučića da mu dokaže da oni ipak nisu toliko lojalni.\n“Sve ovo vodi ka njegovom isključenju iz stranke, ali to neće ići veoma lako. Vučić očekuje da Stefanović da ostavku, dok on, s druge strane, ne planira to da uradi. On hoće vidi ko će da digne ruku za njegovo izbacivanje iz partije. Mogu vam reći da je Stefanović veoma miran po tom pitanju, iako se ljudi iz njegovog okruženja pitaju kako psihički izdržava sve ovo.”, navodi naš izvor.\n“Sigurno neće proći kao Tomislav Nikolić”\nSagovornik našeg portala kaže da ne veruje da će Stefanović doživeti političku sudbinu Tomislava Nikolića, iako se identičan recept na njemu primenjuje.\n“Mislim da on nije spreman na tu varijantu – da dobije neku kancelariju kako bi dao ostavku i ćutao. On sigurno neće osnovati svoju partiju ili odvojeni poslanički klub. Jedino što se može desiti je njegovo povlačenje iz politike, ukoliko se izglasa izbacivanje iz stranke”, navodi naš sagovornik.\nSNS Rakovica za smenu Stefanovića: Nije ispunio obećanja\nkadrovinebojša stefanovićSNSsrpska napredna stranka


NUNS zabrinut zbog odnosa vlasti prema napadima na novinare\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) duboko je zabrinuto zbog krajnje ignorantskog odnosa vlasti prema navodima o fizičkim napadima na novinare koji su izveštavali sa polaganja zakletve Aleksandra Vučića.\nNUNS podseća da je poslanik SNS Vladimir Đukanović u autorskom tekstu u ‘Blicu’ “čak otvoreno pozdravio napade na novinare, nazvavši ih provokatorima, što je manir koji dobro pamtimo iz devedesetih godina”. “Veliki deo takozvanih mejnstrim medija je izbegao da potpuno i objektivno izvesti o incidentima koji se dogodili tokom inauguracije. Napadi su postali tema tek nakon što su objavljene fotografije na kojima se jasno vidi kako ljudi u civilu, uz očiglednu primenu brutalne sile, udaljavaju novinare koji su radili svoj posao, i građane”, navodi se u saopštenju. Takođe, ističe se da je u rezoluciji Evropskog parlamenta o Srbiji usvojenoj 14. juna veliki prostor dat pitanju slobode izražavanja i nezavisnosti medija, a od vlasti u Srbiji je zatraženo da “javno i neopozivo osudi sve napade, obezbedi odgovarajuća sredstva za efikasniju istragu napada na novinare i medije da bi počinioci bili privedeni pravdi”. NUNS naglašava da iz institucija javne vlasti i nije bilo osuđujućih reakcija ni na Đukanovićev stav, ni na sam napad na novinare.\n“Pozivamo kolege da se intenzivno bave ovim slučajem i da na konferencijama za novinare redovno postavljaju pitanja o toku istrage, poštovanju zakona, kao i o autentičnosti fotografije na kojoj je jedan građanin predstavljen kao pijanac i nasilnik. Veoma je važno, kako za slobodu izražavanja, tako i za bezbednost svakog novinara i građanina, da se ovaj slučaj istraži do kraja”, ističe se u saopštenju NUNS-a.\nRuski mediji: Brnabić udaljava Beograd od MoskveOdbor: Nasilje nad novinarima nije na dnevnom redu


Oktobarski nivo deviznih rezervi obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 210 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama, saopšteon je danas iz NBS.\nNeto devizne rezerve (84, ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) iznosile su na kraju oktobra 9,03 milijarde evra, za 140 miliona više nego na kraju septembra, što je njihov najviši nivo od 2000. godine.\nPovećanju deviznih rezervi u oktobru doprineo je u najvećoj meri priliv po osnovu intervencija NBS kupovinom deviza na međubankarskom deviznom tržištu, sa iznosom od 45 miliona evra.\nPrilivi po osnovu donacija, upravljanja deviznim rezervama, kao i neto priliv deviza po drugim osnovima, u iznosu od ukupno 71,1 milion evra, višestruko su nadmašili jedinu kategoriju koja je delovala u smeru smanjenja deviznih rezervi - neto razduženje države po osnovu kredita i servisiranja stare devizne štednje (84, ukupno 27,5 miliona evra).\nPozitivan efekat na devizne rezerve (84, 36,2 miliona evra) imala su i povoljna kretanja međuvalutnih odnosa na međunarodnom finansijskom tržištu.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u oktobru iznosio je 657,8 miliona evra i bio je za 77,8 miliona manji nego u prethodnom mesecu.\nOd jnauara do kraja oktobra ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 5,10 milijardi evra.\nU oktobru je vrednost dinara bila gotovo nepromenjena u odnosu na evro, a NBS je u tom mesecu intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 15 miliona evra kako bi ublažila prekomerne kratkoročne oscilacije kursa, navodio se u saopštenju.\nI dan i noć se radi u Grdelici, asfaltirano 25 kilometara 4\nIgl hils gradi još jedan „Beograd na vodi“ 2\nĐorđević: Dovodimo meksičke investitore u Srbiju 2\n"Srbija treba da bude prisutna u svemu što Kina radi" 2\nSrbija za korak bliža "Turskom toku" 4


Počinju radovi na sanaciji muzejske zgrade | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nNaslovna / Vesti / Počinju radovi na sanaciji muzejske zgrade\nPočinju radovi na sanaciji muzejske zgrade\njanuar 2, 2018\tVesti, Društvo\nBAČKA PALANKA: Na konkursu Ministarstva kulture i informisanja Vlade Republike Srbije, a pod nazivom „Gradovi u fokusu“ koji je raspisan tokom minule godine, Kulturni centar u Bačkoj Palanci pojavio se sa projektom „Da kucnem u drvo“.\nA „kucanje u drvo“ je projekat rekonstrukcije i sanacije najstarije javne zgrade u samom centru ove varoši, odnosno zgrade sadašnjeg muzeja, a početkom prošlog veka to je bila prva Građanska škola u ovom delu Bačke. Ministarstvo kulture i informisanja ocenilo je ovaj projekat kao najbolji na konkursu i za ovaj posao odobrilo 32,6 miliona dinara.\nNadležni su saopštili da je u okviru javnih nabavki potpisan Ugovor sa odabranim izvođačem radova, firmom „Tron Teh“ DOO iz Novog Sada čime je faktički počela realizacija projekta na koji su Palančani decenijama čekali. Po rečima predsednika Opštine Bačka Palanka Branislava Šušnice ovdašnja lokalna samouprava je u avgustu 2017. potpisala Ugovor sa Ministarstvo kulture o sufinansiranju ovog projekta po kome će Opština Bačka Palanka učestvovati sa 8,3 miliona dinara iz sopstvenog buyeta.\nŠušnica konstatuje da sa ukupnim iznosom od skoro 41 milion dinara da će ova investicija biti jedna od najznačajnijih ove godine u opštini sa preko 55.000 stanovnika. Rok za završetak radova na rekonstrukciji i sanaciji velike zgrade je kraj ove godine. U njoj je svojevromeno radila i ovdašnja Ekonomska škola kao i bivša Osnovna škola „Klara Feješ“. Projektovanim radovima neće se promeniti postojeći izgled zgrade, a ona sada izgleda jadno, posebno ulična fasada, već će se sve obnoviti. Po završetku radova, pored Muzeja, u ovom zdanju biće prostora za aktivnosti u drugih institucija kulture ove opštine, ali svoj kutak dobiće i stvaraoci u oblasti amaterizma. KC na ovaj način, pored ostalog, dobija i reprezentativno mesto za održavanje manifestacija kulture.\nZa ovu zgradu, a izgrađena je 1901. godine, istoričari kažu da predstavlja i svojvrsnu istoriju školstva u ovom delu bačkog priobalja Dunava. Sadašnje, znači mlađe arhitekte, kažu da je ovo zdanje bitno i zbog toga što je najstarije veliko delo ondašnje arhiitekture, jer u Bačkoj Palanci, kao mladoj varoši, urbanisti u drugoj polovini prošlog veka nisu vodili mnogo računa o ovakvim građevinama u starom jezgru grada.\nIzvor: BačkaPalankaInfo.com / Dnevnik.rs / Foto: Dnevnik\nTagovi:Društvo Bačka Palanka Branislav Šušnica Vesti Dnevnik Muzej grada Opština Bačka Palanka\nSutra počinje 26. Festival evropskog filma Palić - https://t.co/pNJ7mJup5A13 sati pre\nRaspored sahrana za petak (19.07.) https://t.co/W5eGv53tm1 https://t.co/HGFgDqvvNp22 sata pre


► Stefanović: Uhapšeni Koluvija nije zvao ni mene ni Andreja Vučiča\nOn je rekao da je Koluvija imao fasifikovanu službenu legitimaciju policije kao i da je koristio "divlju" svetlosnu signalizaciji.\nO karikaturi u Danasu: Ozbiljna opomena, nešto što ne bi smelo biti dozvoljeno\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ocenio je da su naslovna strana NIN-a i karikatura u listu Danas na kojima je u predsednika Srbije Aleksandra Vučića uperen snajper, "ozbiljna opomena" i da to "u našem društvu ne bi smelo biti dozvoljeno".\nNavodeći da je "monstruozna kampanja" protiv Vučića počela "jako davno", ministar je ocenio da je ono što Danas i NIN objavljuju "čist kontinuitet medijske, uređivačke politike Milovana Brkića i Tabloida".\n"Upravo je Milovan Brkić prvi objavio sliku Aleksandra Vučića kao mete. Nema nikakve razlike između Tabloida, Danasa i NIN-a. Crtajući metu na Vučiću, pokušavaju da pošalju užasnu poruku za naše društvo. Čak su i nemački vlasnici povukli naslovnu stranu NIN-a shvativši da je zemlji u kojoj je ubijen premijer na takav način, pogrešno slati takvu poruku", kazao je Stefanović.\nKomentarišući navode televizije N1 i lista Danas da im je advokat preduzeća GIM zapretio sudskom tužbom ukoliko nastave da "objavljuju poslovne informacije" o toj firmi koje se mogu smatrati poslovnom tajnom, ministar je kazao da tužilac kvalifikuje da li je bilo odavanja poslovne tajne.


Predstavnici ministarstva zadovoljni brzinom radova na kompleksu bazena u Žitorađi – Radio Koprijan\nhome Ekonomija, Vesti Predstavnici ministarstva zadovoljni brzinom radova na kompleksu bazena u Žitorađi\nRadovi na izgradnji kupališnog kompleksa u Žitorađi su u punom jeku. Prema projektu imaće tri bazena biće izgrađen i restoran, a radove finansira Ministarstvo omladine i sporta. Šef gradilišta u Žitorađi Rade Minić kaže da se trenutno radi prva faza koja podrazumeva iskop i betonažu bazena i ugostiteljskog objekta. Rok za završetak radova na kupališnom kompleksu u Žitorađi je 25. septembar i on se nada da će se radovi odvijati bez problema.\nZa sada je odrađena jedna trećina planiranih radova prve faze, odnosno betonaža bazena i pomoćnih prostorija, kao i ugostiteljskog objekta koji je u sastavu ovog kompleksa- rekao je Minić.\nKompleks će imati tri bazena, rekreativni, bazen sa toboganom i poluolimpijski bazen. Biće izgrađen restoran i tehnički blok. Rok za završetak ovih radova je 180 dana, a cela investicija košta oko 120 miliona dinara. Svu tendersku dokumentaciju i sam tender sprovelo je Ministarstvo omladine i sporta koje i finansira izgradnju kupališnog kompleksa. Radove izvode preduzeća Sloga Construction d.o.o iz Kragujevca i Dijagonala iz Novog Sada.\nNakon betonaže, za nekih petnaestak dana radiće se hidroizolacija, a zatim će bazeni biti popločani keramikom. Ovaj kompleks imaće kapacitet za 500 korisnika.\nTAGS: bazeni kompleks radovi Zitoradja\nOne thought on “Predstavnici ministarstva zadovoljni brzinom radova na kompleksu bazena u Žitorađi”\nMilan Žitorađa kaže:


Vlada usvojila Predlog budžeta za 2017. godinu\nVlada Srbije usvojila je danas Predlog zakona o budžetu za 2017. godinu kojim su planirani prihodi u iznosu od 1.092,9 milijarde, a rashodi 1.162 milijardi dinara, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nBudžetski deficit od 1,7 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) je najniži predvidjeni deficit u istoriji Republike Srbije.\nVlada je odlučna da i u narednoj godini obezbedi privredni rast i bolji život gradjana, navedeno je u saopštenju vladine Kancelarije za saradnju s medijima.\nPredloženi set zakona o budžetu Vlada je odmah uputila Skupštinu Srbije na razmatranje.\n“Uprkos tome što su prvi put u rashode budžeta Republike uključeni svi projektni zajmovi kao i rashodi Koridora Srbije u ukupnom iznosu od 43,5 milijardi, planirani deficit u 2017. godini biće za 52 milijarde niži od deficita koji je bio predvidjen budžetom za 2016. godinu”, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija.\nPrihodi budžeta od naplate poreza, kako je predvidjeno, iznosiće 916,8 milijardi dinara, od čega je naplata PDV-a 466 milijardi.\n“Osnovni ciljevi u narednom srednjoročnom periodu fokusirani su na održavanje makroekonomske stabilnosti, dalje spuštanje nivoa deficita na održiv nivo uz nastavak primene mera fiskalne konsolidacije, kao i nastavak smanjenja učešća javnog duga u BDP koje je započeto u 2016. godini, a sve u sklopu nastavka sprovodjenja aranžmana sa Medjunarodnim monetarnim fondom”, ističe se u saopštenju Ministarstva finansija.\nDodaje se da je “zahvaljujući uspešnim merama fiskalne konsolidacije stvoren je prostor za povećanje penzija i plata u delu javnog sektora, čime se obezbedjuje rast raspoloživog dohotka i životnog standarda stanovništva, ali tako da se ne ugroze planirani ciljevi fiskalne politike”.\nPrioritet ostaje, kako je navedeno, i uspostavljanje poreskog sistema koji stimulativno deluje na privrednu aktivnost i zapošljavanje, obezbedjuje veću efikasnost naplate poreza i smanjenje sive ekonomije.


Doček koji su srpski navijači Liverpula priredili na aerodrmu "Nikola Tesla"\nMame sa decom, u opremi Liverpula. To je samo jedna od scena koju su kamere Blicsporta zabeležile na beogradskom aerodromu u iščekivanju dolaska ekspedicije sa Enfilda.\nViše generacija - svi za Liverpul\nNa mestu za doček putnika sa međunarodnih letova bilo je i mladih i nešto starijih navijača Crvenih.\nDresovi iz raznih epoha Liverpula svedočili su o ljubavi ovdašnjih Liverpulovih pristalica, ali i - zastava kluba sa Enfilda.\nSadio Mane - jedna od zvezda\nStrpljivo su navijači Crvenih čekali svoje ljubimce, koje u utorak od 18.55 čeka meč sa Crvenom zvezdom u 4. kolu Lige šampiona.\nPorodično - za Liverpul\nNema sumnje da Liverpul izaziva veliku pažnju gde god da se pojavi, ali isto tako - nema sumnje da Crvenu zvezdu čeka ogromna podrška sa tribina prepune "Marakane" u predstojećem duelu sa slavnim engleskim klubom.


Izvor: B92/Sport arhiva vesti 01.09.2017 - Naslovi.net\nMačvan: Odigrali muški u poslednja dva minuta\nKapiten Srbije Milan Mačvan smatra da je jaka odbrana u finišu utakmice prelomila duel sa Letonijom. Srbija je na startu Evropskog prvenstva savladala Letonce 92:82, a rivala su slomili serijom 7:0 kojom su stigli do vođstva 80:75. Reporter B92.net iz… »\nCrnogorci ubedljivi u Astani, san o Mundijalu živi\nReprezentacija Crne Gore napravila je veliki korak ka plasmanu barem u baraž kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Rusiji 2018. godine. 'Sokolovi' su u šestom kolu grupe E bili ubedljivi na gostovanju poslednjeplasiranom Kazahstanu – 3:0 (1:0)… »\nSvedočio Lovren, Mamić ponovo izbačen iz sudnice\nHrvatski fudbaler Dejan Lovren izjavio je na suđenju Zdravku Mamiću pred osiječkim Županijskim sudom. On je na suđenju rekao da se ne kada je tačno potpisao aneks ugovora o podeli transfernog obeštećenja u slučaju prelaska iz Dinama u neki drugi… »


Poziv na reagovanje institucija Republike Srbije » Kuca ljudskih prava i demokratije\nBeograd (16 Jan 2015) – Organizacije civilnog društva koje se bave nadzorom rada javnih institucija i mediji u Srbiji, dole potpisani, smatraju da je jedan od njihovih osnovnih zadataka da ukažu na situacije u kojima je javni interes povređen ili doveden u pitanje.\nU slučaju tendera za ispumpavanje vode iz kopa Tamnava, istraživačka mreža BIRN je ukazala na moguću povredu javnog interesa. Neprikosnoveno pravo građana je da budu tačno i pravovremeno informisani kako i na šta se troše pare iz javnog budžeta. Sredstva iz javnog budžeta moraju biti dodeljena i potrošena na način kojim se štiti javni interes i uzima u obzir dobrobit svih građana Srbije.\nIzostajanje reakcije institucija koje su nadležne za borbu protiv korupcije i vladavinu prava je neprihvatljiva u demokratskom, odgovornom i otvorenom društvu. S druge strane napadi na novinare zato što obavljaju svoj posao, odnosno štite javni interes, je apsolutno nedopustivo i nedemokratsko ponašanje.\nI zato upućujemo poziv institucijama da reaguju.\nMi dole potpisani zahtevamo da:\nRegulatorno telo za elektronske medije posveti posebnu pažnju monitoringu nad nacionalnim emiterima i njihovom načinu izveštavanja o slučaju Kolubara, kao i da utvrdi da li su doprineli potpunoj, objektivnoj i nepristrasnoj informisanosti šire javnosti;\nMi dole potpisani pozivamo nadležne institucije da naše zahteve, koji su inače deo njihovih redovnih i obaveznih nadležnosti, sprovedu što pre i u skladu sa zakonom i o tome izveste javnost.\nPreuzmite Poziv na reagovanje institucija Republike Srbije\nprevious post: Ministarstvo odbrane i VBA ruše pravni poredak u Srbiji\nnext post: Neprimerena izjava predsednika Srbije Tomislava Nikolića


iSerbia - Najbolje destinacije za rad u inostranstvu\nUkoliko razmišljate da svoju karijeru nastavite da gradite u inostranstvu, trebalo bi da uzmete u obzir nekoliko faktora, a ne samo finansijsku dobit. Mi vam predstavljamo najnovije istraživanje o zemljama u kojima stranci imaju najbolje uslove za rad, bazirano na razmatranju svih faktora koji utiču na opše blagostanje. FOTO: Bienestar y Patrimonio SeguroPrevela: Jovana JovićPrema istraživanju koje je sprovela banka HSBC, najbolje mesto za rad u inostranstvu na novoj rang listi zauzela je Švajcarska. Rezultati liste zasnivaju se na onlajn upitniku na koji je odgovorilo približno 27.000 zaposlenih stranih državljanina u 100 zemalja. „Jedini kriterijum za učešce u istraživanju je da osoba živi u inostranstvu i ima minimum 18 godina“, objasnio je Ben Robinson, jedan od članova tima zaslužan za procenjivanje destinacija za rad u inostranstvu.Glavna kategorija kojom se bavi istraživanje je zarada, pa je prvo mesto, bez sumnje, osvojila Švajcarska sa prosečnom godišnjom platom od 188.275 američkih dolara, što je skoro duplo više od prosečnih primanja u celom svetu. Ako u obzir uzmemo samo platu, drugo mesto zauzeo je Hong Kong sa prosečnom godišnjom zaradom od 169.756 dolara. Na trećem mestu, takođe sa isključivo novčane perspektive, nalazi se Indija čija prosečna godišnja primanja iznose 145.057 dolara, dok su SAD zauzele šesto mesto na istoj listi sa 129.794 dolara. Medutim, konačna rang lista je blago izmenjena, s obzirom na to da uključuje i druge faktore osim zarade, kao što su kvalitet života i lakoća u sklapanju prijateljstava. Izvor tabele: BBCTajna ŠvajcarskeŠvajcarska prednjači na HSBC-ovoj rang listi drugu godinu zaredom, kako u zaradi, tako i na ostalim poljima. Lista „top destinacija“ pored prosečne plate uzima u obzir i druge faktore poput osiguranja, načina života, lakoće u pronalaženju i sklapanju prijateljstava i zdravstvenih usluga. Ova evropska država je sedište mnogih međunarodnih kompanija kao što su farmaceutska kompanija Novartis, zatim Glencore, vodeća privatna korporacija koja se bavi proizvodnjom primarnih sirovina i hrane, kao i UBS Group AG, finansijske i investicione kompanije. Sedište Ujedinjenih nacija u Evropi se takođe nalazi u Švajcarskoj.„Inostrani radnici stavljaju Švajcarsku na prvo mesto kako zbog dobre zarade, tako i zbog celokupnog životnog standarda“, rekao je Din Blekburn, šef HSBC Expat-a, odeljka banke koji je zaslužan za rad sa inostranim zaposlenima. Od ukupnog broja ispitanika, 69% njih je potvrdilo da im se odnos između posla i privatnog života poboljšao nakon dolaska u Švajcarsku. Međutim, neki zaposleni su prema drugim kriterijumima nisko ocenili ovu državu. Anketa sadrži pitanja vezana za društveni život i pronalaženje prijatelja, ali bez obzira na to što Švajcarska ne pokazuje dobre rezultate na ovim poljima, dobra je u kategoriji „kvalitet života“, objašnjava Robinson. FOTO: PogodakDominacija evropskih zemaljaNa konačnoj listi top odredišta, šest od deset prvih mesta zauzele su evropske države. Nemačka i Švedska nalaze se na drugom i trećem mestu, iako njihove plate nisu visoke kao u drugim državama. „Nemačka pruža najbolje poslovno osiguranje, dok su u slučaju Švedske mnogi zaposleni pohvalili ravnotežu između privatnog života i posla“, rekao je Blekburn. Izvor tabele: BBCIndijski paradoksUprkos tome što Indija zauzima treće mesto u kategoriji najbolje zarade, ova država zauzima tek 26. poziciju na konačnoj rang listi top destinacija. Iako je prosečna zarada u Indiji na zavidnom nivou, inostrani radnici su je ocenili mnogo slabije od drugih zemalja na osnovu „opšteg iskustva“, termina koji uključuje stil života, lakoću kretanja i uklapanje u životne tokove nove zemlje. Međutim, Indija se smatra jednim od najboljih mesta za napredovanje na profesionalnom planu, za pokretanje novog posla i za ostvarivanje dugoročnih finansijskih ciljeva. HSBC potvrđuje da 89% inostranih radnika u Indiji prima barem neku dodatnu finansijsku podršku zbog preseljenja u ovu azijsku državu, a 38% ispitanika koji su učestvovali u anketi potvrdili su da su zahvaljujuci tim beneficijama uspeli da uštede za obrazovanje svoje dece ili da poboljšaju finansijsku situaciju na duže vreme. Pored toga, u poređenju sa drugim azijskim državama, Indija privlači najveći broj inostranih budućih preduzetnika što potvrduje činjenica da je 11% inostranih radnika u ovoj državi pokrenulo svoj posao. FOTO: Sky CenterGrađenje karijereŠto se tiče kriterijuma koji uključuje povlastice, kao što su zdravstveno osiguranje, smeštaj, put avionom u rodnu zemlju, najbolje destinacije se nalaze na Bliskom Istoku: Bahrein i Ujedinjeni Arapski Emirati. Što se tiče poslovnog napretka, i uopšteno perspektive za razvoj karijere, više od 60% zaposlenih je potvrdilo da su odlične destinacije Singapur i Hong Kong. Medutim, 30% zaposlenih u Singapuru i 50% onih u Hong Kongu konstatovalo je pogoršanje odnosa posla i privatnog života nakon dolaska u Aziju. „Neki ljudi se sele u inostranstvo jer žele brži napredak u karijeri, drugi da lakše zarade i uštede, a za određene je najvažnije ostvarivanje balansa između posla i privatnog života“, potvrdio je Blekburn. Na kraju krajeva, najbolja destinacija za rad u inostranstvu zavisi isključivo od ciljeva svakog ponaosob.IZVOR: BBCJovana Jović***Pročitajte i:Život u 5 najboljih zemalja za emigracijuNajbolji evropski gradovi za studiranjeNajmaštovitiji studentski domovi širom sveta***Ovaj tekst nastao je našom željom da mladi, koji žele da se oprobaju u prevođenju tekstova sa španskog, to iskustvo steknu i unaprede kod nas. Ukoliko želiš da budeš prevodilac u našem mladom timu, CV uz jedan prevedeni tekst, sa izvornim, pošalji na radionicaspanski@gmail.com, sa naznakom Prijava/Prevodilac. Otvoreno za sve od 15 do 35 godina. Prijem novih članova vršimo do svakog prvog dana u mesecu. Želim povremeno da dobijam mejlove od portala o vestima, najnovijim konkursima i aktivnostima OVDE Odricanje od odgovornosti


Kavitacija Beograd, kavitacija u Beogradu, tretmani kavitacije uz limfnu drenazu\n* smanjuje obim masnih naslaga,\n* redukuje celulit,\n* poboljšava kvalitet kože i potkožnog tkiva time što pospešuje lokalnu cirkulaciju i ishranu kože proces kavitacije\nNakon razaranja masnih celija, masnoća u obliku triglicerida odlazi u intersticijsku (međućelijsku) tečnost, gde se pomoću enzimske aktivnosti deli na glicerol i više masne kiseline.\nGlicerol odlazi u krv, a više masne kiseline u jetru, gde se metabolizuju, kao i masnoća koju unosimo hranom.\nEnergija ultrazvučnog talasa se tokom tretmana koncentriše na tačno određenu dubinu u tkivu, što osigurava selektivno razbijanje masnih ćelija pri čemu površina kože, mišići, živci i tetive ostaju netaknute. Nakon zahvata površina kože ostaje neoštećena, nema bolova nakon zahvata, te se stoga pacijent može vratiti svojim svakodnevnim aktivnostima.\nTretman traje od 30 do 60 minuta u zavisnosti od regije i rezultati su odmah vidljivi.Jednim tretmanom gubi se od 2 do 6 cm a pravi rezultati su vidljivi nakon nedejlu dana.Da bi efekat bio trajni savetuje se serija od 6 tretmana,sa razmakom od 7 dana koliko je ppotrebno organiznu da eliminise masti.\nTri stvari koje su ključne za uspeh su :\n* unositi povećane količine vode zbog lakšeg metabolizma razgrađenih masti\n* smanjiti unos kalorija hranom\n* uvesti laganu aerobnu aktivnost\n*Trudnice i dojilje\n*Srčani bolesnici i osobe sa ugradjenim pace makerom\n*Hronična oboljenja jetre\n*Hronična oboljenja bubrega\n*Visoki holesterol i trigliceridi\n*Akutne bolesti u toku\n*Upala srednjeg uha (zbog neprijatnog zvuka koji se zbog ultrazvuka javlja u ušima, koji može postati nepodnošljiv)\n*Metalne proteze na tretiranom području\n*Kod klijentkinja koje su odstranile dojku, ne tretirati nadlaktice ili podlaktice na toj strani tela\n*Rane ili upalni procesi na koži tretiranog područja teška\n*Venozna ili limfna insuficijencija


ЦРНО ПРОРОЧАНСТВО СОРОША: Европска Унија на ивици пропасти, ово је сурова реалност\n15-06-2018 19:53 Svet Planeta Video\nAmerički milijarder i potpaljivač obojenih revolucija po svetu - DŽordž Soroš objasnio je, u intervjuu za Vašington Post, zbog čega je već upozorio zapadne vlade: “Sve što je moglo da pođe kako ne treba - ide već kako ne treba”.\nPrvo je optužio Donalda Trampa da doliva ulje na vatru “egzistencijalne krize Evropske unije” i da dodao da upravo sa njom mnogo šta ne ide kako treba.\nNaveo je da EU - da bi preživela - mora sebe “osmisliti iznova”. I dodao:\n“Sjedinjene Države su samo pogoršale probleme evropske unije. Istupanjem iz atomskog sporazuma sa Iranom - Tramp je faktički stvorio transatlantsku alijansu, a to je dodatno negativno uticalo na EU koja se ionako nakrivila”.\nSoroš se u tom intervjuu nije libio ni da izgovori:\n“Evropska unija se nalazi na ivici nestanka. Ovo nije metafora, ovo je surova realnost“.\nTrampa je nazvao “kompletnim narcisom koji je spreman da uništi svet samo da bi zadovoljio svoj ego“\nOtkrio je da će podržati impičment Trampa ukoliko demokrate na međuizborima najesen prođu dovoljno dobro.\nSoroš je izbornu kampanju Hilari Klinton pomogao sa 15 miliona dolara, a sada ne krije da je spreman da “udvostruči napore“ da bi bio srušen Tramp.\nSoroš i njegove lažne nevladine organizacije bili su važna pokretačka poluga svih obojenih revolucija u svetu proteklih godina. Po pravilu, njegove NVO su pronalazile i finansirale “profesionalne demonstrante“.\nKoga je sve u Srbiji plaćao Soroš pogledajte OVDE.


Međunarodne federacije bejzbola i softbola oformile su Svetsku bejzbol i softbol konfederaciju sa ciljem da vrate te sportove na Olimpijske igre.\nWBSC se bori protiv sedam drugih sportova da se bejzbol i softbol vrate među olimpijske sportove počevši od Igara 2020. godine.\nOd Olimpijskih igara u Pekingu 2008. godine bejzbol i softbol nisu među olimpijskim sportovima.\nMeđunarodni olimpijski komitet će u maju u Sankt Peterburgu izabrati jedan ili više sportova koji će ući u razmatranje, a konačnu odluku MOK će doneti na svojoj generalnoj skupštini u septembru.\n"Želimo da svakom dečaku i svakoj devojčici na svetu pružimo šansu da igraju bejzbol i softbol i da ih kroz Olimpijske igre inspirišemo da se bave sportom", rekao je kopredsednik WBSC Don Porter.\nPorter je rekao da WBSC razmatra razne načine kako bi bejzbol i softbol bili prihvatljiviji MOK-u, uključujući i kraće trajanje utakmica.


„HUMAN RIGHTS WATCH“: FBI plaćao muslimanima za teroristička dela\n„HUMAN RIGHTS WATCH“: FBI plaćao muslimanima za teroristička dela\nAmerički Federalni istražni biro (FBI) ohrabrivao je, a ponekad i plaćao muslimane da izvode teroristička dela tokom mnogobrojnih „operacija klopki“ posle napada od 11. septembra 2001, saopštila je organizacija „Human Rights Watch“.\n„Daleko od toga da je štitila Amerikance, uključujući američke muslimane, od terorističkih pretnji, policija je, kako je dokumentovano u ovom izveštaju, preusmerila sprovođenje zakona sa praćenja istinskih pretnji“, navodi se u izveštaju HRW.\nUz pomoć Instituta za ljudska prava Univerziteta Kolumbija, ova organizacija je ispitala 27 slučajeva, počev od istrage pa sve do suđenja, intervjuišući 215 ljudi, uključujući one koji su optuženi ili osuđeni u slučajevima vezanim za terorizam, njihove bližnje, advokate odbrane, tužioce i sudije, prenosi AFP.\n„U nekim slučajevima, FBI je možda stvarao teroriste od pojedinaca koji su poštovali zakon predlažući im da preduzmu terorističku akciju ili ohrabrujući ih da deluju u tom pravcu“, navodi se u izveštaju HRW.\nU ispitanim slučajevima, polovina osuđujućih presuda proistekla je iz „operacija klopki“, a u 30 odsto tih slučajeva je skriveni agent igrao aktivnu ulogu u zaveri.\nHRW je optužila FBI da često „vrbuje“ ljude sa mentalnim problemima ili niskim koeficijentom inteligencije.\n„Američka vlada bi trebalo da prestane da tretira američke muslimane kao ‘teroriste na čekanju'“, zaključuje se u izveštaju.


Tajvanski komandant Generalštaba, general vazduhoplovstva Šen Ji Ming, poginuo je kada je helikopter u kojem se nalazilo još 12 osoba danas prinudno sleteo u planinskom predelu u okolini glavnog grada Nju Tajpej Sitija.\nU nesreći je, prema saopštenju vojske, poginulo ukupno osam ljudi. Ministarstvo odbrane tog ostrva, koje teži otcepljenju od Kine, ranije je saopštilo da je Šen jedna od tri osobe koje se vode kao nestale.\nGlavni inspektor Komandnog štaba vazdušnih snaga, general-major Huang Čih Vei rekao je na konferenciji za novinare da je helikopter bio na putu za oblast Jilan, na istočnoj obali ostrva i da je izgubio kontakt sa kontrolom leta iz nepoznatih razloga. On je naveo da su spasioci locirali helikopter, a iako je stanje letelice opisao kao "ne baš dobro", nije mogao da kaže da se ona srušila.\nPrema njegovim rečima, nije verovatno da su vremenski uslovi uzrok nesreće, s obzirom na to da je pilot tokom poslednjeg kontakta rekao da je vidljivost dobra. Tajvan je kupio helikoptere 60 UH-60M Blekhoh od Sjedninjenih Američkih Država.


RS: Reprogram neplaćenih poreskih obaveza za 22 privredna društva - Biznis Info\nYou are at:Home»Finansije»RS: Reprogram neplaćenih poreskih obaveza za 22 privredna društva\nRS: Reprogram neplaćenih poreskih obaveza za 22 privredna društva\nZa 22 privredna društva iz prerađivačke industrije prošle godine je urađen reprogram dospjelih, neplaćenih poreskih obaveza u iznosu od 7,41 milion KM, a za 11 privrednih društava ugroženih poplavama dopunski reprogram u iznosu od 6,94 miliona KM, rečeno je Srni u Ministarstvu industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske.\nOdgođeno plaćanje sirovine za 186 privrednih subjekata iz oblasti drvoprerade jedna je od preduzetih aktivnosti usmjerenih na poboljšanje likvidnosti i poslovnog okruženja. Odgođeno je plaćanje do 90 dana za privredna društva koja se bave proizvodnjom namještaja, do 60 dana za privredna društva koja se bave proizvodnjom građevinske stolarije, parketa, ploča, euro blokova i furnira i do mjesec dana za privredna društva koja su registrovana za obavljanje djelatnosti pilanske prerade drveta.\nOsim toga, uređena je revizija liste drvoprerađivača koji imaju pravo na odgođeno plaćanje sirovine na period do 60 i do 90 dana, s ciljem da se drvoprerađivačima više faze prerade omogući dovoljna količina sirovine potrebne za nesmetano obavljanje proizvodnje, kao i da se omogući odgođeno plaćanje sirovine s ciljem poboljšanja njihove likvidnosti. Nastavljene su aktivnosti na sprovođenju reforme registracije poslovanja u smislu daljih poboljšanja koja će doprinijeti skraćenju vremena, pojednostavljenju procedura i smanjenju troškova prilikom započinjanja poslovanja u Republici Srpskoj, te je unaprijeđeno vođenje Jedinstvenog registra poslovnih subjekata i rad jednošalterskog sistema za registraciju poslovanja.\nInicirane su izmjene Zakona o porezu na dodatu vrijednost u smislu produženja roka za plaćanje PDV-a i smanjenja roka za povrat razlike PDV-a, te je proveden program postinvesticione podrške investitorima u Republici Srpskoj.\nKada je riječ o aktivnostima i mjerama usmjerenim na rješavanje problema u vezi sa spoljnotrgovinskom razmjenom, iz Ministarstva navode da je izrađena Informacija o problematici izvoznih privrednih subjekata, a koja se odnose na provođenje spoljnotrgovinske politike, carinske politike i drugih politika koje su u nadležnosti organa na nivou BiH. Prijedlozi mjera su proslijeđeni Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH na dalje postupanje. Inicirano je proširenje Odluke o privremenoj suspenziji i privremenom smanjenju carinskih stopa kod uvoza određenih materijala i sirovina koji se koriste u vlastitoj proizvodnji, a koje se ne mogu nabaviti na domaćem tržištu u količinama i kvalitetu potrebnom za proizvodnju gotovih proizvoda.\nInicirano je i donošenje Odluke o određivanju roba na koju se ne plaćaju uvozne dažbine, u smislu da se preduzeća koja uvoze mašine, opremu i visokotehnološke alate namijenjene modernizaciji proizvodnih procesa u potpunosti oslobode plaćanja carine, što je prihvaćeno i ugrađeno u novi Zakon o carinskoj politici BiH.\nU Ministartvu podsjećaju da je izrađena Strategija i politika razvoja industrije Republike Srpske za period 2016-2020. godina, kao i više informacija iz nadležnosti resora industrije koje je Vlada Republike Srpske usvojila.


ePogledi - Orban uoči izbora građane plaši migrantima\nOrban uoči izbora građane plaši migrantima\n14 mart, srijeda\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je da "ne može obećati" da će Mađarska imati novca za povećanje penzija, dječijih dodataka ili poreznih olakšica za porodice s djecom "ako zemlja bude morala ugostiti migrante uz troškove od devet miliona forinti (28.900 eura) po migrantu godišnje", prenosi MTI.\nNavodi se da je Orban u videoprilogu, koji je postavio na svojoj zvaničnoj stranici na Facebooku, rekao da "Mađarska mora zaštititi vlastita dostignuća i mora ostati mađarska".\nPredstavljajući kandidate njegove stranke Fidesz u Nyiregyhazi na istoku Mađarske, Orban je rekao da "postoje dvije vrste zemalja u Evropi: one koje su zaposjeli ili će zaposjesti migranti i one koje neće dozvoliti tu invaziju".\n- Mađarska pripada ovoj drugoj grupi - poručio je Orban.\nMađarski se premijer i ranije, tokom izborne kampanje za parlamentarne izbore, obraćao penzionerima.\nOn je prošle sedmice obećao bonove za hranu milionima penzionera, a svakoj porodici novčanu pomoć za podmirenje troškova grijanja.\nOrbanova stranka desnog centra Fidesz trebala bi osvojiti treći mandat zaredom na izborima 8. aprila.\nFidesz uvjerljivo vodi prema anketama uprkos porazu na lokalnim izborima početkom marta, kad je opozicijski kandidat za gradonačelnika Hodmezovasarhelyja na jugu zemlje pobijedio kandidata vladajućih.\nIzbornu kampanju vladajući vode oštrom antiimigrantskom retorikom i obećanjima većeg izdvajanja za plaće i mirovine.\nAgencija Reuters napominje da su od rušenja komunizma 1989. godine mađarske vlade često nudile velikodušne predizborne darove biračima uoči izbora.


Potpisujem :: Analiza usklađenosti zakonodavnog i strateškog okvira Republike Srbije sa Konvencijom Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama - izveštaj za 2015\nBeograd, jun 2016\nNakon izrade osnovne studije Analiza usklađenosti zakonodavnog i strateškog okvira Republike Srbije sa standardima Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, koja predstavlja prvu analizu ove vrste u Srbiji, Autonomni ženski centar je rešen da dalje nastavi praćenje procesa promena zakona i javnih politika u oblasti zaštite žena od nasilja, u cilju usaglašavanja sa međunarodnim obavezama koje je država preuzela.\nOva analiza u potpunosti sledi koncept prethodne, Osnovne studije iz 2014. godine. Ona je oslonjena na sadržaj prethodne analize o usklađenosti sa standardima za 51 član Konvencije, koju je izradio interdisciplinarni tim stručnjakinja/-a iz Autonomnog ženskog centra i spoljnih saradnica/-ka.\nUneti su aktuelni podaci – inicijative, predlozi, nacrti, nalazi istraživanja, podaci iz relevantnih izveštaja, ukoliko ih je bilo u 2015. godini. Raniji podaci, uglavnom opisi zakonskih, podzakonskih i strateških rešenja ili istraživanja, delimično su skraćivani, da bi se izbegla ponavljanja sadržaja. I u ovoj analizi je postojala usmerenost na podatke o primeni postojeće regulative, ali je njihova javna dostupnost i nepotpunost i dalje značajna ograničavajuća okolnost.\nOva analiza u potpunosti sledi koncept prethodne, Osnovne studije iz 2014. godine. Ona je oslonjena na sadržaj prethodne analize o usklađenosti sa standardima za 51 član Konvencije, koju je izradio interdisciplinarni tim stručnjakinja/-a iz Autonomnog ženskog centra i spoljnih saradnica/-ka. Uneti su aktuelni podaci – inicijative, predlozi, nacrti, nalazi istraživanja, podaci iz relevantnih izveštaja, ukoliko ih je bilo u 2015. godini. Raniji podaci, uglavnom opisi zakonskih, podzakonskih i strateških rešenja ili istraživanja, delimično su skraćivani, da bi se izbegla ponavljanja sadržaja. I u ovoj analizi je postojala usmerenost na podatke o primeni postojeće regulative, ali je njihova javna dostupnost i nepotpunost i dalje značajna ograničavajuća okolnost.


Beli i mi - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nSreda 15. mart 2017.\nPiše: Miloš Ćirić\nKandidatura za predsednika Ljubiše Preletačevića – Belog, fiktivne ličnosti iza koje stoji Luka Maksimović i grupa građana, sabira sve poraze i promašaje demokratske opozicije tokom pet godina Vučićeve autokratske vlasti. Posle pet godina lutanja, tokom kojih je jedno vreme podržavala Aleksandra Vučića, čime su on i njegova vladavina dodatno normalizovani, demokratska opozicija izašla je na izbore sa kandidatima koji su preko noći pali u senku fenomena Beli.\nNe dovodeći u pitanje ustavom zagarantovano pravo svakoga da bira i bude biran, kao ni ne ulazeći u farsičnost Maksimovićeve kandidature, njegov uspeh da se kandiduje na izborima i podrška koju već sada ima govori najviše o izgubljenoj šansi da se Vučiću stane na put u njegovom pohodu na dalje usavršavanje Tadićevih mehanizama totalne vlasti i kontrole nad društvom i državom sa mesta predsednika Republike.\nNervni slomovi koje je pripadnicima percipirane demokratske, antivučićevske elite zadao Beli svojom kandidaturom su zapravo tužan pokazatelj njihove tanke vere u sopstvene kandidate. Ukoliko je realnost takva da je izmišljena parodična ličnost u vunenim čarapama, na belom konju, bez novca, bez podrške istaknutih javnih ličnosti, političkog programa, grandioznih ideja i ciljeva, dovoljna da Saši Jankoviću ili bilo kom drugom kandidatu opozicije oduzme glasove i spreči ih da uđu u drugi krug protiv Vučića, pa onda neka tako i bude. To više govori o drugim kandidatima, njihovim podržavaocima u javnosti, nego o čoveku koji na izbore izlazi pod pseudonimom, a koji je uz to potpuno nepoznat široj javnosti. Mišljenje da je Beli kandidat otpora Vučiću je pogrešno, on nije nikakav antisistemski kandidat, on je rugalica propalim strategijama percipiranih građanskih i demokratskih elita.\nLuka Maksimović, alias Ljubiša Preletačević Beli, predsednički kandidat\nMnogo važnije od Belog i njegovog uticaja na ishod izbora je pitanje kako je moguće da ni posle pet godina kakvog-takvog otpora Vučićevoj vlasti, građanska opozicija (ili ono što se pod time misli) nije uspela da nađe adekvatnog kandidata koji bi bio dovoljno primamljiv onom delu apstinirajućeg biračkog tela koje već nekoliko izbornih ciklusa ostaje kod kuće, čekajući svog predstavnika na izborima.\nUmesto takvog, kandidati demokratske opozicije danas su iznosane političke ličnosti poput Nenada Čanka, Saše Radulovića, Vuka Jeremića i Saše Jankovića. Njih četvorica, svako na svoj način, predstavljaju lica našeg najvećeg poraza – naših ponavljajućih glupih i pogrešnih izbora. Treba biti pošten i reći da nam takve izbore nije nametnuo Vučić, ali kada bi mogao da bira, verovatno bolju opoziciju samom sebi ne bi odabrao. Čanak je prigodno odlučio da zapeva jedinu političku pesmu koju do sada nije pevao, naizgled izrazito antinacionalističku, zalažući se recimo za nezavisno Kosovo. Međutim, vrlo brzo se i u njegovom slučaju pokazalo da nije važno samo to šta se izgovara, već i ko govori, pa je Čankov pokušaj da zvuči uverljivo propao pre nego što je i počeo. Radulović, za koga niko sa sigurnošću ne zna iz kog razloga je u trci za predsednika, tvrdi da se kandidovao samo da bi povećao izlaznost, to je njegov čitav politički program. O oportunisti Raduloviću bi moglo biti i više reči posebno u kontekstu njegovog besprizornog pokušaja da se okoristi o popularnost Belog Preletačevića otkad je postao predsednički kandidat. Ta nagla bliskost čelnika pokreta Dosta je Bilo sa Belim, podseća na njihovu prošlogodišnju bliskost sa Dverima. Vuk Jeremić, taj opasni ultranacionalista, svira u svoju staru trubu i, uz Vojislava Šešelja i Boška Obradovića, možda vodi najiskreniju kampanju od svih opozicionara – on se otvoreno zalaže protiv svih vrednosti demokratske i proevropske Srbije, što je politika koju je oduvek zastupao i sprovodio dok je bio na vlasti. Istovremeno, Jeremić ne propušta da ukaže na svoje međunarodno iskustvo i kontakte, koje je stekao tokom svoje egzibicionističke kandidature za generalnog sekretara UN, trošeći ko zna čiji novac (verovatno naš) u svrhu lične promocije.\nVuk Jeremić, predsednički kandidat - U tviter oblacima\nNajveća nada demokratske Srbije – kandidat Saša Janković – svojom populističkom kampanjom svakim novim danom razočarava sve veći broj svojih prvobitnih strastvenih podržavalaca. O njemu sam na samom početku kampanje već pisao, ali vredi ponoviti da su njegovi tvrdi nacionalistički stavovi – protiv nezavisnog Kosova i članstva Srbije u NATO, pravdanja da je lično učestvovao u ratovima devedesetih, izražavanje pozitivnih osećanja prema Putinovoj Rusiji i glorifikacija naših časnih vojnih veterana – neuspeli pokušaj da se nametne kao pristojan čovek i zdravi nacionalista, kakvim se 2000. godine smatrao Vojislav Koštunica.\nSaša Janković je ranije opravdano bio predmet oštrih kritika dok je obavljao funkciju Ombudsmana, ali je preko noći postao heroj dela građanske Srbije zbog svog istupa tokom incidenta u koji je bio umešan brat Aleksandra Vučića. To je lenjim demokratskim elitama bio signal da u njemu vide budućeg kandidata za predsednika. Dovoljno je to što je Janković protiv Vučića, a sve primedbe na njegov račun, od samog početka njegove kampanje, označene su kao nepoželjne i destruktivne, suštinski provučićevske. Uprkos Jankovićevim nacionalističkim svetonazorima koje sam iznosi, stvorila se atmosfera potrebe za ćutanjem o njegovim manama, jer se time navodno povećavaju šanse za Vučićevu pobedu u prvom krugu. Postalo je neprihvatljivo kritikovati Jankovića samo iz razloga jer se ne zove Aleksandar Vučić i jer su njegovu kandidaturu podržale brojne istaknute javne ličnosti, od onih najprogresivnijih glasova u našem društvu do učesnika porodične šetnje.\nAleksandar Vučić, predsednički kandidat u prizemljenom avionu\nDakle, sve je vrlo brzo postalo farsa, pa je kandidatura za predsednika Belog Preletačevića bila logičan sled događaja i zapravo pokazala da kao društvo nismo u stanju da autokratskoj vlasti Aleksandra Vučića suprotstavimo beskompromisnog, ozbiljnog kandidata, onog koji bi zastupao i istovremeno verovao u politiku demokratske Srbije, koja ne može biti nacionalistička ni u najmanjoj svojoj meri. Veliko je pitanje da li bi čak i takav kandidat uspeo da zaustavi Vučića u njegovom sigurnom hodu ka i formalnom preuzimanju totalne vlasti u državi, imajući u vidu Vučićevu podršku među građanima.\nUsled nedostatka istinske alternative Vučiću i uviđanja da pravog izbora ponovo nema, uprkos velikoj galami na opozicionoj sceni, u toj pustoši, a iz pravca Mladenovca, dojahao je kandidat koji ne nudi ništa, ne obećava ništa, ne zna ništa ni o čemu, i ne predstavlja ništa. Njegov slogan Sirotinja uzvraća udarac je takođe neumesna šala, jer on naravno nije kandidat prosečnog, obespravljenog, gladnog i osiromašenog srpskog glasača kome je kičma polomljena Vučićevom i vlašću njegovih prethodnika. Preletačević je samo jedan od rezultata svih trulih kompromisa predstavnika demokratske Srbije, svih nacionalnih pomirenja sa ratnim zločincima, svih normalizacija desničarskih i fašističkih ideologija, svih negiranja genocida u Srebrenici i drugih ratnih zločina, svih pljački i urušavanja demokratskih institucija, svih naših kvazi-kandidata na prethodnim i ovim izborima.\nAko je Beli u stanju da zaseni ozbiljne demokratske oponente Vučiću i oduzme im glasove, tome nisu krivi ni Beli ni Vučić, već sami opozicionari za koje nas, uz sve veći napor i na sve veću silu (i sve manje uspešno) ubeđuju da glasamo.\nSaša Janković, predsednički kandidat - Ko sme (na vašoj strani) da vas pogleda u oči?\nMalo je verovatno da će bilo ko, pa i besmisleni Beli, uspeti da na birališta izvede stotine hiljada apstinenata i trijumfalno sruši Vučića na predstojećim izborima. Međutim, ova rastuća, u inat podrška Preletačeviću govori u prilog nesposobnosti naših samoproglašenih demokratskih elita koje ni pred autokratom Vučićem nisu u stanju da izađu iz začaranog kruga svojih oprobano neuspelih strategija ističući protivkandidate čija se politika, ako je uopšte imaju, od Vučićeve razlikuje samo po imenu onoga ko je iznosi.\nZnamo zašto Aleksandar Vučić obožava izbore – oni mu omogućavaju da svaki put bude na zamišljenom novom početku, večno u svom prvom mandatu, dok se svakom novom pobedom na izborima korak po korak vraća onom starom sebi, sa sve manje ustezanja i zadrške, a sa sve više moći i legitimiteta. Pobeda na predsedničkim izborima bila bi taj završni legitimacijski katapult Aleksandra Vučića u slobodu, njegovo prirodno radikalsko stanje, koji bi kao predsednik Srbije mnogo više podsećao na onog pravog sebe iz devedesetih nego ikada pre.\nU takvoj situaciji, pred takvom egzistencijalnom pretnjom po ostatke demokratskog poretka u Srbiji, ako je uspeh bilo kog kandidata opozicije na izborima uzdrman zbog kandidature izmišljenog karaktera Belog Preletačevića, onda nam je predsednik Vučić mala kazna, za koju ćemo sami biti krivi.


DA BUDEMO BEZBEDNIJI! U Beogradu održana konferencija "Zajedničko delovanje hitnih službi u saobraćaju" - Informer\nDA BUDEMO BEZBEDNIJI! U Beogradu održana konferencija "Zajedničko delovanje hitnih službi u saobraćaju"\nKonferencija "Zajedničko delovanje hitnih službi u saobraćaju", u organizaciji Srpskog komiteta za bezbednost saobraćaja i Auto-moto saveza Srbije, okupila je danas u Beogradu predstavnike srpskih, ali i goste predavače - stručnjake hitnih službi iz drugih zemalja\nKonferencija je organizovana radi utvrđivanja osnovnih smernica za nužno unapređenje delovanja hitnih službi koje se u Srbiji bave spasavanjem i zbrinjavanjem povređenih posle saobraćajnih nezgoda, budući da je podizanje nivoa međusobne komunikacije između službi i bolja koordinacija definisana kao jedan od ključnih problema u Strategiji bezbednosti saobraćaja na putevima RS 2015-2020, Vlade Republike Srbije, prema rečima direktora Komiteta za bezbednost saobraćaja, Damira Okanovića.\nKonferenciju je otvorio generalni sekretar Auto-moto saveza Srbije Predrag Đurđev, koji je izrazio nadu da ćemo boljim zajedničkim delovanjem i koordinacijom svih službi doprineti civilizacijskoj potrebi nalaženja boljih zakonskih rešenja u službi čuvanja ljudskih života. Auto-moto savez Srbije predstavlja idealnog koordinatora svih hitnih stručnih službi u slučaju saobraćajne nezgode, zaključio je Đurđev. Postoji prostor za napredak i u kvalitetnijoj, bržoj i pouzdanijoj distribuciji informacija medijima, jer se to sa punim pravom od AMSS očekuje, to je i zakonska obaveza deljenja informisanja javnosti. Time se sprečava širenje polu-informacija i dezinformacija u situacijama koje mnogi olako dele posredstvom društvenih mreža, ali nisu kvalifikovani da procene dimenzije i posledice udesa i stanja na putevima, naglasio je Đurđev.\nNačelnik saobraćajne policije Republike Srbije, Nebojša Arsov, zahvalio je organizatorima na tome što su pokazali inicijativu i načinili prvi korak ka ostvarenju bolje koordinacije svih službi bezbednosti u Republici Srbiji. Uprava saobraćajne policije je samo jedna karika u lancu koji mora neometano da funkcioniše, rekao je Arsov, uz napomenu da treba apelovati i na vozače kako bi odgovornijim ponašanjem olakšali rad svih hitnih službi u slučaju saobraćajne nezgode.\nOvaj skup predstavlja prekretnicu kada je reč o budućoj saradnji hitnih službi, naglasio je predstavnik sektora za vanredne situacije Vlada Plemić, izrazivši nadu da će se zaključci koji budu doneti danas primenjivati u buduće.\nU slučaju saobraćajne nezgode vreme je ključni faktor, od čega zavisi i pravovremeno reagovanje hitnih službih svih domova zdravlja i bolnica u Srbiji, posebno u situacijama kada je u pitanju ljudski život, istakao je v.d podsekretara za zdravstvo grada Beograda, Aleksandar Stefoski. Zato sinhronizacija rada hitnih službi mora biti na najvišem mogućem nivou, i verujem da ćemo to kroz ovakav rad u buduće i postići, rekao je Stefoski.\nPredavači iz Rusije, Velike Britanije, Nemačke, Slovenije, Mađarske i naši stručnjaci, predstavili su procedure i svoja iskustva delovanja u ovakvim situacijama, nakon čega će učesnici za okruglim stolom utvrditi osnovne smernice daljeg unapređenja komunikacije i koordinacije hitnih službi u Srbiji nakon saobraćajne nezgode. Smernice će biti operacionalizovane kao i nove mere svih subjekata u sistemu bezbednosti saobraćaja.\nAMSS konferencija Bezbednost Damir Okanović


DARKO MILIČIĆ JE IMAO SVE, ALI JE UMESTO SLAVE IZABRAO - ŽIVOT! "Oni tamo žive u sistemu da dočekaju penziju, pa ko umre - UMRO JE!" - Sportal\nEkipa „Blica“ - Vest objavljena: 10:19 - 30.03.2020\nJa sada osećam kao da je stari Darko umro. Kada razmišljam o sebi dok sam igrao, osećam da je to razmišljanje kao o nekome koga više nema. O nekome ko je umro - kaže nekadašnji košarkaš. A Darko Miličić je uvek govorio ono što misli i najstroži je bio pr\nNBA prenosi Darko Miličić NBA liga