Početna > Edukativni odsek > Aktivnosti i projekti > Ranjive grupe > IT i osnaživanje žena > Studija slučaja: Natalija\nStudija slučaja: Natalija\nŽivim u Beogradu, po struci sam diplomirani geograf, a nedavno sam postala i prvi sertifikovani instruktor specifičnih zdravstvenih vežbi Svetske zdravstvene organizacije- "Aviva vežbe" u Srbiji. Moj dvogodišnji rad je usmeren na prevenciju i saniranje poremećaja rada hormonalnog sistema organizma na sasvim prirodan način: pomoću fizičkih vežbi. Pre mesec dana postala sam saradnik renomirane beogradske klinike koja je prva sagledala fantastične mogućnosti delatnosti kojima se bavim. Put do ovog ostvarenja međutim nije bio nimalo lak.\nPrethodnih skoro godinu dana mog života obeležio je mučan period bez posla. Uprkos visokom obrazovanju, kreativnosti, inventivnosti i naporu ( u ovom periodu sam napisala tri priručnika na temu zdravstvenih vežbi) do toliko očekivane realizacije poslovnih zamisli nije dolazilo. Moje samopouzdanje je počelo ozbiljno da se kruni.\nU IAN Telecentar sam stigla u proleće 2011. sasvim neočekivano, (uputio me Republički zavoda za zapošljavanje) ali za mene u pravom trenutku. Kursevi u Telecentru obeležili su i veselim nitima protkali moje proleće. Nepuna tri meseca koliko sam provela u izučavanju raznih sadržaja i veština koje su dostupni u ovom Telecentru postali su onaj mali delić mozaika koji je nedostajao kako bi se moja poslovna priča mogla u potpunosti zaokružiti. Nov pristup valorizaciji poslovnih zamisli koji su dali kurs obuke za poslovnog sekretara i kurs za aktivno traženje posla potkrepljeni novim saznanjima na kursevima za osposobljavanje za rad na računaru bili su pored drugih povoljnih okolnosti pokretač pozitivnih događaja u mom životu. Uz sugestije predavača ubrzo nakon početka kursa uputila sam cirkularno pismo o svojoj delatnosti na prave adrese i veoma brzo su stigle povratne informacije. Ian telecentar mi je u tom periodu predstavljao svojevrsnu bazu odakle sam rešavala neke konkretne životne situacije, gde sam se družila i punila energijom.\nSavremeni računari i najsavremenije aplikacije sa stručnim i inventivnim predavačima budili su znatiželju kod nas, polaznika iz dana u dan, bez obzira da li su to bili apsolutni početnici koji su prvi put seli za računar ili su imali neko predznanje i iskustvo, što je bio moj slučaj. Bilo nas je svih starosnih doba, raznih zanimanja i životnog iskustva što se pokazalo veoma korisnim, jer je svojim životnim i radnim iskustvom svako bio u prilici da kaže svoje viđenje, i da da doprinos zajedničkom napredovanju i savlađivanju programskih sadržaja. Posebno mi je bilo drago videti kako se otpor mnogih, pa i sopstveni prema računaru svakog dana umanjuje, i na kraju svakog završenog modula ( Windows, Word, Excel, Internet, Access, Power point) bude zamenjen zainteresovanošću i željom za novim otkrićima. Radovala sam se i iščekivala svaki novi čas, jer smo se družili u prijatnoj atmosferi, sticali nova, i nadograđivali postojeće znanje i iskustvo. Stručni i predusretljivi predavači i svi zaposleni u IAN Telecentru izlazili su nam u susret i svesrdno pomagali u savlađivanju eventualnih teškoća, pružali konkretnu pomoć i istinsku podršku. Usput sam otkrivala nove sadržaje Telecentra, upoznala se sa novim kursevima kojih zaista ima sasvim dovoljno kako bi svako mogao ovladati onim veštinama koji mu nedostaju.\nZavršni ispiti su takođe predstavljali poseban doživljaj na koje smo se pripremali zajednički, što je umesto neugodnosti, ispite pretvarao u izazov. Testovi jesu bili zahtevni, ali je to dodatno motivisalo da dam svoj maksimum, da oslobodim sopstvene kreativne snage, što mene uvek ispunjava. Međunarodni ECDL sertifikati koje smo dobili nakon položenih ispita, ali i oni standardni, daju posebnu težinu i otvaraju zaista drugačije mogućnosti: za mene, kao da sam prošla stručno usavršavanja iz oblasti poznavanja rada na računaru u bilo kojoj državi Evrope, jer kada odgovorite zahtevima međunarodnih standarda zaista se osećate važnim delom sveta. Ovi sertifikati jesu prvenstveno pokriće za sopstveno znanje i veštine na visokom nivou, ali se u praksi pokazalo da ih i drugi jako vrednuju, i da su u mom slučaju predstavljali onaj mali jezičak na vagi koji je tok profesionalnih događaja pokrenuo u moju korist.\nMnogi znaju da za sreću i zadovoljstvo svetom, a najpre sa samim sobom ne treba mnogo. Ali ipak, treba: nešto truda, dobra volja i podrška u pravom trenutku koji će inspirisati, a volja i rad ostvariti cilj. Malo šta se može meriti sa zadovoljstvom koji osećate kada ste čoveku pomogli da ostvari svoj san!\nSertifkovani instruktor za Vežbe zdravlja po Aviva metodi


Evropski komesar za proširenje Oliver Varhelyi.\nEvropska unija (EU) neće davati finansijska sredstva Republici Srpskoj (RS) dok se ne stabilizuju prilike u ovom entitetu države Bosne i Hercegovine (BiH), najavio je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelyi.\n"U Evropskoj komisiji su primili zahtjeve za (finansijsku) podršku EU za željezničke/drumske veze na Koridoru Vc, uključujući dva koji se nalazi na teritoriji Republike Srpske. Sporazumi o doprinosu EU za ova dva projekta, u vrijednosti od 600 miliona eura, može da se postignu tek nakon povratka u puno funkcionisanje državnih institucija", saopštio je Varhelyi na Twitteru.\nVarhelyi je takođe upozorio da su potrebne potpuno funkcionalne državne institucije kako bi BiH imala koristi od pozitivne agende EU, kako kada je riječ o reformama, tako i u sprovođenju Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan.\nNa kraju ministarskog susreta, evropski komesar je ocijenio da su se šefovi evropskih diplomatija složili da je 2021. godina propuštena u BiH gdje je bilo veoma malo napretka u ispunjavanju 14 prioriteta iz mišljenja Evropske komisije o spremnosti BiH da bude zemlja kandidat za članstvo u EU.\nOn je također pozvao da se hitno pronađe rješenje za izborni zakon u BiH.\nEU će iskoristiti sankcije za BiH samo kao posljednju opciju\nEvropski šef diplomatije Josep Borrell je potvrdio da će EU iskoristiti sankcije za BiH samo kao posljednju opciju.\n"Spremni smo da koristimo sve raspoložive instrumente. Restriktivne mjere će biti korištene kao posljednje sredstvo i svakako bismo više preporučili dijalog između strana", izjavio je Borrell nakon završetka sastanka ministara inostranih poslova EU.\nNa ovom sastanku je situacija u BiH bila jedna, među dvije najvažnije teme sastanka (pored Ukrajine).\nBorrell je ponovio poziv političkim liderima u BiH da preuzmu odgovornost za očuvanje zemlje i povratak u državne institucije.\n"U Evropi nema mjesta za podijeljenu BiH a one koji rade u tom smjeru jako griješe", poručio je Borell.\nŠefovi evropskih diplomatija su raspravljali o dokumentu koji je pripremio Borrellov tim a u kojem se također sankcije spominju samo u slučaju pogoršanja situacije.\nEU do sada nije bila u stanju da donese zajedničko stajalište o restriktivnim mjerama protiv onih koji djelima ugrožavaju rad državnih institucija Bosne i Hercegovine.\nEvropski parlament je u više navrata pozvao EU da slijedi američki primjer i uvede sankcije protiv Dodika i njegovih saradnika.


NEVEROVATNO Šimpanze naučile da igraju "papir, kamen, makaze" (VIDEO)\n12.08.2017. 14:44 > 14:52\nFoto: TheFriendsAndAi / youtube\nStručnjaci su dokazali da su šimpanze toliko inteligentne da mogu da nauče da igraju "papir, kamen, makaze".\nReč je o igri koja se zasniva na upotrebi simbola sa nelinearnom međusobnom vezom, koje je potrebno razumeti u kontekstu grupisanja parova.\nIstraživači sa Univerziteta u Kjotu kažu da su šimpanze koje su naučile da igraju ovu igru vešte kao prosečni četvorogodišnjaci.\nDalje istraživanje pokazalo je da kružni šablon u igri i vezu između različitih simbola mogu da nauče šimpanze oba pola, svih godina.\nŽivotinje su učile da igraju "papir, kamen, makaze" sedeći ispred monitora osetljivog na dodir. Na njemu su uporedo bili prikazivani parovi simbola, a šimpanze su trenirane tako da odaberu ‘jaču’ opciju.\nPrvo su naučile da je papir jači od kamena, zatim da je kamen jači od makaza, a na kraju da su makaze jače od papira.\nJednom kada su shvatile kako funkcioniše poređenje, na ekranu su im prikazani nasumično odabrani parovi sumbola.\nPet od sedam šimpanzi naučilo je da igra igru u proseku posle 307 pokušaja\nZašto je milijardu ljudi u svetu kupilo čuvene NARANDŽASTE MAKAZE, ponos bogate evropske zemlje?\nAmerikancu odstranjen kamen iz bešike veličine NOJEVOG JAJETA\nVeliko otkriće o plavušama: Čik im se sad podsmevajte (VIDEO)


Oct 12, 2020 Samsung, Samsung klima uređaji\nPomoću napredne tehnologije, uštedite na kućnom budžetu sa sistemom klimatizacije koji je energetski efikasniji od konvencionalnih načina grejanja i hlađenja\nKlime odavno nisu uređaji koji se koriste isključivo za rashlađivanje u vrelim letnjim danima, već poseduju i dodatne funkcije prečišćavanja vazduha, odstranjivanja vlage, ali i grejanja. Iako su efikasnije od uobičajenih grejnih uređaja, jer toplotu ne proizvode već koriste spoljašnju, postoji zabrinutost da, zbog neprekidnog rada, može doći do veće potrošnje električne energije i emisije štetnih gasova.\nU poređenju sa konvencionalnim grejnim telima, klime sa inverter tehnologijom su energetski efikasnije, zahvaljujući kompresoru koji može da uspori ili ubrza i smanjuju potrošnju struje do 77 odsto. Pored toga, kolebanja temperature su manja, a usled smanjene akumulacije toplote, ne može doći do pregrevanja prostora, kao što je to slučaj kod radijatora ili akumulacionih peći. Jedan od saveta za najoptimalniju upotrebu klima uređaja sa inverter kompresorom je da se ne isključuju i da se temperatura podesi između 24 i 25°C.\nNesmetano uživanje u prijatnom povetarcu\nČest je slučaj da, jednom kada se u prostoriji dostigne željena temperatura, neprekidan dotok hladnog vazduha iz unutrašnje jedinice klima uređaja postane neprijatan. Pri direktnom i čestom izlaganju može doći do isušivanja organa za disanje i negativnog uticaja na zdravlje korisnika, a pogotovo je to slučaj kod dece i osoba sklonih respiratornim tegobama.\n15 odsto veći ventilator za brže hlađenje i uštedu energije\nStoga Samsung Wind-Free™ klima uređaji imaju čak 23 hiljade ugrađenih mikro rupica, koje ravnomerno šire hladan vazduh po prostoriji, pružajući korisnicima užitak prijatnog strujanja vazduha bez direktnog izlaganja hladnoći, kao i 15 odsto veći ventilator za brže hlađenje i uštedu energije\nJedan od saveta za najoptimalniju upotrebu klima uređaja sa inverter kompresorom je da se ne isključuju i da se temperatura podesi između 24 i 25°C. Takođe treba voditi računa da razlika unutrašnje temperature u odnosu na spoljašnju ne bude prevelika posebno u letnjem periodu kada klima uređaj radi u funkciji hlađenja.\nAutomatsko menjanje režima rada\nKako bi računi za struju bili niži, Samsung Wind-Free™ klima uređaji primenjuju inovativnu tehnologiju senzora pokreta koja detektuje kada korisnici nisu u prostoriji, te shodno tome smanjuje ili povećava jačinu rada.\nKoristeći veštačku inteligenciju, pamti prethodna podešavanja, kao što su vreme rada, spoljašnja, zadata i temperatura prostorije, eliminišući potrebu za dodatnim podešavanjima i štedeći vreme i energiju. Klimu je moguće koristiti i na daljinu uz SmartThings aplikaciju za pametne telefone, koja korisnicima omogućava da u potpunosti automatizuju sistem klimatizacije u domu.


16.01.2020. / 16:36\nPod lupom policije i Tužilaštva Republike Srpsk nalazi se ministar u Vladi RS Petar Đokić, te lider Socijalističke partije\n16.01.2020. / 16:19\nVlada RS donijela je Odluku o rasporedu sredstava za rad predstavništava za 2020. godinu, za šta se raspoređuje 4.800.000 KM\nVišković: Dogovorena izgradnja regionalnog puta Šekovići-Kaštijelj\n13.01.2020. / 15:11\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Šekovićima da je Vlada od 2006. godine u ovu lokalnu zajednicu uložila više od 40 miliona KM, kao i da je dogovorena izgradnja regionalnog puta Šekovići-Kaštijelj.\n11.01.2020. / 15:02\nSrpska će 20. januara ponuditi na prodaju trezorske zapise od 30 miliona KM, kako bi prikupila novac za budžetske izdatke\nVlada Srpske izbjegava da vrati 60 miliona KM\n08.01.2020. / 13:12\nOvo nije prvi put da Vlada na ovaj način prolongira svoje obaveze pošto je slično radila i prethodnih godina\nZdravstvene ustanove u Srpskoj uz bezrezervnu podršku vlasti nastavljaju da se zadužuju\nRepublika Srpska, kao davalac garancija, bezuslovno garantuje pravovremeno plaćanje obaveza do 80 odsto iznosa glavnice kredita u otplati\nUgovorene investicije od 519 miliona KM\n18.12.2019. / 14:18\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske utvrdila je na današnjoj sjednici Prijedlog programa javnih investicija Republike Srpske za period 2020-2022. godina, kojim su ugovorene investicije u iznosu 519 miliona KM.\nVlast u RS za godinu dana ispunila 12 predizbornih obećanja\n18.12.2019. / 12:38\nU prvoj godini mandata partije koje čine vlast u Srpskoj ispunile su 12 obećanja od ukupno 222 koja su dali uoči Opštih izbora 2018.\nPrihodi za devet mjeseci 2,5 milijardi KM\n13.12.2019. / 12:00\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske usvojila je danas konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta Srpske za period 1. januar – 30. septembar prema kojem su prihodi i primici planirani budžetom za devet mjeseci ove godine ostvareni u iznosu od 2.500.700.000 KM, što


Haljimi: Mustafa bi doživeo fijasko | Glas javnosti\nPočetna > Politika > Haljimi: Mustafa bi doživeo fijasko\nPREŠEVO - Lider Partije za demokratsko delovanje (PDD) i narodni poslanik Riza Haljimi veruje da će predstojeći izbori za Nacionalni savet Albanaca u Srbiji, 6. juna, biti uspešni, uprkos najavama pojedinih lokalnih političkih lidera da će bojkotovati izbore.\nHaljimi je rekao da je uloga Nacionalnog saveta, koji Albanci u Srbiji do sada nisu imali, suštinska u rešavanju niza problema sa kojima se suočava ta nacionalna manjina.\nOn je naveo da razume lidera Demokratske partije Albanaca Ragmija Mustafu i Demokratske unije Doline (DUD) Skendera Destanija koji su bojkotovali upis u posebne biračke spiskove i najavili bojkot izbora, jer je reč o strankama koje deluju na malom prostoru, pa bi njihovo učešće bilo "pravi fijasko".\n- To su partije koje deluju na teritoriji jedne opštine i na slobodnom takmičenju kakvi će biti predstojeći izbori oni bi, zbog male snage, dospeli u podređen položaj i izgubili bi monopol koji u ovom trenutku imaju, posebno u obrazovanju - objasnio je Haljimi.\nLider PDD-a najavio je da će ta stranka izbornu listu predate najverovatnije 10. maja.\nOn veruje da će na izborima učestvovati tri liste i da će, pored PDD-a, listu imati i Demokratska unija Albanaca, a na trećoj će se, kaže, naći jedan broj nezavisnih intelektualaca.\nHaljimi, koji je jedini narodni poslanik Albanaca sa juga centralne Srbije u republičkoj skupštini, kaže da predstavnici lokalnih albanskih partija imaju česte kontakte sa "vlastima na Kosovu" samo što je to ranije, kako je objasnio, bilo na nivou partijskih lidera, a sada su to susreti sa najvišim predstavnicima kosovskih institucija.\nHaljimi smatra da pitanje učešća Albanaca u državnim institucijama Srbije na način na koji je Srbima na Kosmetu omogućeno da učestvuju u tamošnjim institucijama, o čemu je Daci govorio u petak u Bujanovcu, nije novo i uvek je aktuelno.\n- U svim balkanskim zemljama je otvoreno pitanje koliko su manjine zastupljene u javnom životu i državnim institucijama država u kojima žive, kako, koliko i na koji način uspevaju da rešavaju specifična pitanja, kao što je zaštita i razvijanje identiteta manjine - naveo je Haljimi. On smatra da je Daci samo ponovio ono za šta se politički subjekti s juga Srbije u dužem vremenskom periodu zalažu.\nNedostaje, kaže Haljimi, utvrđena dinamika ispunjavanja legitimnih zahteva koji se priznaju međunarodnim dokumentima i način uključivanja manjina u institucije kako bi oni "na delotvoran način učestvovali u životu jedne države".


Usvojen zakon o rezervnom sastavu policije Srpske - Sputnjik Srbija\n21:37 14 Novembar 2019\n13:01 18.04.2019 (osveženo 13:19 18.04.2019) Preuzmite kraći link\nZa taj zakon glasao je 51 poslanik, uzdržano je bilo 19, a protiv su bila dva poslanika.\nResorni ministar Dragan Lukač je potvrdio da će rezervni sastav policije u RS brojati 20 odsto pripadnika od ukupnog broja redovnog sastava, a to znači da bi moglo da ih bude oko 1.000, ali da neće odmah u startu svi biti regrutovani, već njih 100-200, kako bi prošli obuku, dobili uniformu i bili plaćeni kada budu pozvani na izvršenje zadatka.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković je ranije rekao da će sredstva za rezervni sastav policije biti planirana budžetom za narednu godinu.\nPredsednik kluba poslanika „Zajedno za BiH“ u Parlamentu RS Edin Ramić odbacio je navode MUP-a RS da se rezervni sastav policije uvodi zbog problema s migrantima na teritoriji tog entiteta, jer ih usmeravaju u Federaciju BiH, javila je Fena.\nOn je rekao da su predložene izmene u suprotnosti s Ustavom BiH, evropskim konvencijama o ljudskim pravima i Zakonom o krivičnom postupku BiH, u delu koji predviđa mogućnost „legendiranja“, odnosno skrivanja identiteta osoba koje se mogu koristiti kao informatori ili prikriveni istražioci.\nRamić je najavio mogućnost da zakon bude osporen, preneo je Tanjug.\nPolicija RS, rezervni sastav, zakon, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina\n21:30Šerif ipak postoji — male zemlje i dalje pod pritiskom


Peticijom pokušavaju da sačuvaju školu u Donjem gradu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nPeticijom pokušavaju da sačuvaju školu u Donjem gradu\nU OŠ „Petefi Šandor“ od danas prikupljaju potpise građana protiv zatvaranja škole\nSavet roditelja u Osnovnoj školi „Petefi Šandor“ u Bečeju od danas prikuplja potpise građana kako bi, kako tvrde, sprečili zatvaranje te obrazovne ustanove. Peticija za očuvanje škole može se potpisati svakog dana u prostorijama škole od 8 do 18 sati, kao i na internetu.\nSa druge strane, radna grupa, koju je formirala opština Bečej, izradila je elaborat na osnovu koga će pripremiti nacrt Mreže osnovnih škola na teritoriji opštine Bečej, koji bi, prema svemu sudeći, trebalo da donese određene izmene u vezi sa postojećim školama.\nNadležni iz lokalne samouprave kažu da će konačna odluka u vezi sa statusom škole u bečejskom Donjem gradu biti doneta krajem marta, kada prvo treba odbornici da daju saglasnost na akt o mreži osnovnih škola, a potom da se o njemu izjasni resorno ministarstvo prosvete.\nPomoćnica predsednika opštine zadužena za obrazovanje Suzana Đukić navodi i da škola „Petefi Šandor“ treću godinu zaredom upisuje samo jedno odeljenje na mađarskom jeziku, a da su odeljenja na srpskom već godinama „kombinovana“, odnosno, ima manje od 15 učenika po odeljenju, kao i da je sve više deca sa teritorije Donjeg grada koja pohađaju druge škole, a ne onu koja im je u blizini.\nŠkolu „Petefi Šandor“, prema našim informacijama, trenutno pohađa oko 260 učenika, odnosno, ima ih 200 manje od broja sa kojim bi mogla da funkcioniše, a prema informacijama iz lokalne samouprave, broj đaka na nivou cele opštine iz godine u godine je sve manji. Jedno od mogućih rešenja je spajanje škola, ali o tome će se više znati kada radna grupa završi svoj posao.\nPrema informacijama koju su inicijatori peticije objavili na društvenoj mreži Fejsbuk, do sada je svoj potpis protiv zatvaranja škole dalo 1.500 ljudi.\nPovodom situacije oko Osnovne škole „Petefi Šandor“, oglasio se danas Opštinski odbor Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) u Bečeju, iz kog tvrde da Savez vojvođanskih Mađara ovim skuplja poene u izbornoj godini (u Mađarskoj izbori za poslanike u Evropskom parlamentu, prim. nov.), a da u toj stranci nemaju konkretan način za rešenje problema kom se ne nazire kraj.\nInače, Savez vojvođanskih Mađara (SVM) je krajem prošlog meseca na konferenciji za novinare izrazio nezadovoljstvo povodom potencijalnog zatvaranja škole koja postoji više od šest decenija i koju u velikoj većini pohađaju učenici na mađarskom nastavnom jeziku.\nOznake: Osnovna školaPetefi Šandorpeticija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Povećanje broja djece u vrtićima zajednički cilj\nŠEHOVIĆ - KAN 23. 05. 2018. 12:05 >> 16:29 0\nŠEHOVIĆ - KAN\nPovećanje broja djece u vrtićima zajednički cilj\nPovećanje obuhvata djece predškolskim obrazovanjem jedan je od prioriteta i polje zajedničkog djelovanja Ministarstva prosvjete i UNICEF-a, saopšteno je na sastanku ministra Damira Šehovića i direktorice te agencije Ujedinjenih nacija za Evropu i Centralnu Aziju, Afšan Kan.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, Šehović je zahvalio sagovornici na podršci koju UNICEF pruža obrazovnom sistemu, ističući oblasti predškolskog obrazovanja, digitalizacije i vještina za 21. vijek.\nOn je kazao da je nakon zajedničke kampanje “Svi u vrtić”, koju je uz podršku Ministarstva sprovodila Kancelarija UNICEF-a, obuhvat djece predškolskim obrazovanjem na Sjeveru zemlje uvećan za 20 odsto.\n„On je upoznao gospođu Kan sa aktuelnom kampanjom “Zablistaću u vrtiću”, koju s istim ciljem sprovodi Ministarstvo u četiri sjeverne opštine“, kaže se u saopštenju.\nŠehović i Kan osvrnuli su se na aktuelne zajedničke projekte koje Ministarstvo i UNICEF sprovode, s akcentom na jačanje inkluzivnog obrazovanja i unaprjeđenje rezultata PISA testiranja.\n„Kan je izrazila zadovoljstvo postignutim rezultatima u okviru zajedničkih projekata i iskazala spremnost UNICEF-a da, nastavkom odlične saradnje sa Ministarstvom, pomogne u dodatnom unapređenju obrazovnog sistema, kroz kontinuirano jačanje kvaliteta obrazovanja“, dodaje se u saopštenju.\nZa najviše standarde u zaštiti djece\nPotpredsjednik je zahvalio Kan na dugogodišnjoj saradnji i podršci koju UNICEF pruža crnogorskim institucijama u cilju izgradnje bezbjednog i podsticajnog okruženja za rast i razvoj djece u Crnoj Gori.\nNaročito je istakao značajnu stručnu pomoć eksperata UNICEF-a prilikom izmjena i dopuna Porodičnog zakona, kojima su uvedene dodatne zabrane kršenja dječijih prava i značajno unaprijeđen sistem zaštite dostojanstva, emocionalnog i psihološkog integriteta djece u sudskim postupcima.\n„Kako bismo što više zaštili djecu u često veoma trumatičnim postupcima iz porodično-pravnih odnosa, uz podršku UNICEF-a, obučena su stručna lica za podršku u ovakvim postupcima, kao i veći broj advokata koji su stekli posebna stručna znanja neophodna za adekvatno pravno zastupanje djece,“ podsjetio je Pažin.\nOn je ukazao na značaj dalje aktivne saradnje sa UNICEF-om na konstantnom snaženju zakonskih i institucionalnih garancija dječjih prava, ali i na podizanju javne svijesti o potrebi afirmacije dječjih prava i zaštite djece od svih oblika nasilja i diskriminacije.\nKan je pozdravila izuzetan rezultat koji je Crna Gora, kao zemlja sa malom javnom administracijom, ostvarila u integrisanju visokih međunarodnih normi u domaće zakonodavstvo, ističući da se ovakvim pristupom zaštiti prava djece Crna Gora afirmisala kao uzor drugim državama.\nU tom smislu, dogovorena je saradnja na dokumentovanju dobrih praksi Crne Gore koje će UNICEF koristiti u svom radu u drugim zemljama, kao primjer uspješnog angažovanja države na razvoju podsticajnog okruženja za punu afirmaciju i zaštitu dječjih prava.\nKan je, takođe, izrazila spremnost UNICEF-a da kroz nastavak dugogodišnje produktivne saradnje sa Vladom Crne Gore, pomogne u dodatnom snaženju kapaciteta za dosljedno ostvarenje dječjih prava po najvišim standardima UN-a.\nZoran Pažin Damir Šehović UNICEF Afšan Kan\nDržave da sarađuju u PISA testiranju i razmjeni studenata


Kojim "novim medijskim snagama" ministarka obećava bolji tretman\nKristina Kovač Nastasić\n06. mar 2021.\nKojim „novim medijskim snagama“ ministarka obećava bolji tretman\nKristina Kovač Nastasić | 06. mar 2021.\nPotpredsednica Vlade i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković sastala se 2. marta sa predstavnicima novinarskih udruženja koja su navela da predstavljaju značajnu medijsku snagu, ali nisu dovoljno zastupljena u izradi medijskih dokumenta, na šta im je ona obećala da će razmotriti način da u narednom periodu budu zastupljeni na adekvatan način.\nOvo je suština saopštenja Ministarstva kulture nakon sastanka sa ministarkom kulture koje su zatražili predstavnici „novinskih udruženja Prouns, Komnet, Društva novinara Srbije, Asocijacije radio televizija Srbije, Društva novinara Vojvodine i Udruženja medija i medijskih radnika“.\n„Medijska snaga“ ovih udruženja, koja su zajedno osnovala „Medijski savez Srbije“ mogla se osetiti u sastavima komisija za ocenjivanje medijskih projekata, kako na lokalu, tako i na pokrajinskom i republičkom nivou.\nSamo prošle godine, do marta, od 67 komisija, predstavnici KomNeta bili su u 38, PROUNS-a u 29, dok su u isto vreme predstavnici organizacija koje čine Koaliciju novinarskih i medijskih udruženja (UNS, NUNS, NDNV i Lokal pres) do tada bili izabrani u samo devet lokalnih samouprava.\nČetiri od šest nabrojanih udruženja koja su bila na sastanku sa ministarkom osnovana su nakon donošenja medijskih zakona.\nČim su stekli pravo da učestvuju u radu komisija za ocenjivanje projekata iz oblasti javnog informisanja, odnosno napunili tri godine postojanja, njihovi predstavnici kao da su postali „omiljeni“ članovi komisija, što zvanično kao predstavnici udruženja ili nezvanično – kao samostalni medijski stručnjaci.\nKoalicija novinarskih i medijskih udruženja često je upozoravala da se komisije sastavljaju od predstavnika udruženja bliskih vlastima koja novac raspodeljuju provladinim medijima i tabloidima koji su višestruko kršili Kodeks novinara Srbije, ali su nadležni za sprovođenje konkursa na to ostali nemi.\nKoliko su uspeli da ubede ministarku u svoj značaj u medijskoj sferi, videćemo u narednom periodu, a pre svega kada budu formirane i komisije za ocenjivanje medijskih projekata pristiglih na konkurse Ministarstva kulture i informisanja.\nMesec dana prošlo je od isteka roka za predlaganje članova komisije za ocenu projekata, a Ministarstvo još nije donelo rešenja o sastavu komisija.\nNa pitanje UNS-a kada će Ministarstvo imenovati komisije, odgovoreno nam je da će „Ministarstvo kulture i informisanja čitav konkursni postupak završiti u rokovima koji su predviđeni Zakonom o javnom informisanju i medijima, Pravilnikom o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja i rokovima predviđenim konkursima, koji ističu najkasnije 90 dana od zaključenja konkursa“.\nMinistarka Gojković nije odgovorila na poziv UNS-a da govori o sastanku, onome što će eventualno preduzeti, kao i sprovođenju konkursa za projektno sufinansiranje medija.\nSudeći na osnovu sastanka sa udruženjima koja imaju „značajnu medijsku snagu“ i obećanja ministarke da će razmotriti kako da budu zastupljeni na adekvatan način, može se očekivati da će i ove godine značajan deo komisija činiti predstavnici udruženja koja su svoje „muke“ prekjuče prenela ministarki.\nS obzirom na to da su „predstavnici medijskih udruženja istakli da na osnovu brojnosti članstva, predstavljaju značajnu medijsku snagu“, UNS je sva navedena udruženja kontaktirao, upitao ih koliko članova imaju, kao i šta su bili njihovi konkretni zahtevi na sastanku sa ministarkom.\nIspostavilo se da su uspešni u formiranju velikog broja asocijacija, udruženja, društava, mreža, kako bi formalno mogli da učestvuju u odlučivanju o važnim pitanjima za medijsku zajednicu, ali da pojedina predstavnici udruženja imaju osnovni problem – da se prebroje, zapamte koga predstavljaju, ko ih čini, ili čak navedu svoje aktivnosti.\nOd predsednika Društva novinara Vojvodine Petra Kočića saznali smo da njihov predstavnik nije bio na sastanku jer „DNV nije bio ni pozvan, niti ima saznanja da je sastanak održan, te da za to prvi put čuje od UNS-a“. „Proveriću to što kažete, nisam ni znao da je bilo tog sastanka“, rekao je Kočić za UNS.\nNa pitanje koliko ovo udruženje broji članova, Kočić je rekao da je „u toku prebrojavanje članova“ jer su do skoro „imali pokušaj prevrata u Udruženju, pa ne znaju koliko je zaista redovnih članova“.\nIz dokumenata u koje je UNS imao uvid, navodi se da je od januara do jula prošle godine, ovo udruženje imalo plaćeno svega 60 članarina.\nDok se u DNV-u prebrojavaju, predsednik Gvozden Nikolić iz Udruženja medija i medijskih radnika (UMMR) na pitanje UNS-a o broju članova kaže da „ne treba da se prebrojavamo“. Ipak, saznali smo kasnije iz razgovora, Udruženje medija i medijskih radnika koje je osnovano 2016. godine, navodi Nikolić, ima u članstvu 32 medija i 64 medijska radnika“.\nOn je istakao da je predstavnicima Medijskog saveza Srbije važno da „sednu za sto“ i razgovaraju o svemu sa predstavnicima države, ali i drugih novinarskih i medijskih udruženja, jer kako „javno tvrdi“, ovaj Savez čini 60 odsto medijske zajednice.\nNikolić je rekao da lično ni on nije bio na sastanku, zbog ranije nametnutih obaveza, ali da je Medijski savez Srbije ustanovio zajedničku platformu sa kojom je nastupljeno.\n„Ministarki su prenete informacije da su neke stvari u medijskoj zajednici postale nepodnošljive. U Srbiji postoji polovina, možda i više medija, novinara i medijskih radnika koji su isključeni iz donošenja medijskih zakona i preko toga ne možemo preći budući da ista grupacija ljudi i udruženja rade isto kao kada je donet prvi zakon i Strategija, za šta se ispostavilo da nije bilo ni malo dobro ni po medije niti po medijske poslenike. Takođe, jedna od tema bila je i neophodnost reorganizacije Saveta za štampu koji je prigrabio sva ovlašćenja i ne pušta predstavnike drugih udruženja da budu u njegovom sastavu. Sva ovlašćenja su u rukama Koalicije i nekakvih nevladinih organizacija. Zbog toga ovakav Savet ne priznaje polovina medijske zajednice. Dakle, ili će Savet i komisiju činiti predstavnici svih udruženja ili ćemo formirati novo, drugog rešenja nema. Razmišljamo i o protestu ukoliko Koalicija nastavi sa ovakvim štetnim ponašanjem po medijsku zajednicu“, rekao je Nikolić.\nOn je naveo da je ministarka obaveštena i o odluci SBB-a da pojedine lokalne televizije nisu uvrštene u ponudu ovog kablovskog operatera, što ugrožava ne samo medijske slobode, već nanosi ogromnu štetu lokalnim televizijama koje ovoj državi plaćaju poreze, takse i jedva ostaju u životu.\n„Želimo da se svi borimo za iste ciljeve, jer mediji nestaju, a oni u unutrašnjosti rade u katastrofalnim uslovima. To udruženja iz Beograda ne zanima, njih brine samo kako će uzeti novac na republičkim konkursima, na kojima su mediji iz provincije totalno poniženi i drastično oštećeni“, kaže Nikolić i navodi da su svi ovi problemi preneti ministarki.\nInače, pri samom osnivanju Medijskog saveza Srbije pre 4 godine, članovi su bili neznatno drugačiji – objavljeno je da ovu mrežu čine SINOS, PROUNS, UMMR i DNV.\nAsocijacija radio televizija Srbije (ARTS), po zvaničnim informacijama u APR-u, neaktivno je udruženje. Naime, kako stoji u ovom registru, umesto finansijskog izveštaja, ova Asocijacija je APR-u poslala izjavu o neaktivnosti za period od 1. januara do 31. decembra 2020. godine.\nARTS nema ni internet prezentaciju, niti kontakt podatke. Osnovano je, navodi se u APR-u, februara 2015. godine, a zakonski zastupnik je Vladan Stefanović iz Subotice, inače zamenik predsednika Udruženja elektronskih medija „KomNet“,osnovanog godinu dana ranije, a čiji je predstavnik, navodi se, takođe bio na sastanku.\nVladan Stefanović UNS-u je rekao da je u saopštenju sve rečeno i da ne mora da ponavlja. Na konstataciju UNS-a da u APR stoji da je ARTS neaktivno udruženje, on ističe da je „samo finansijski neaktivno“.\n„Nismo neaktivni, samo smo finansijski neaktivni jer ne živimo od ovog udruženja kao drugi, nemamo zaposlene“, kaže Stefanović i kao aktivnost navodi baš „učešće predstavnika ove asocijacije i prošle i ove godine u komisijama za raspodelu novca medijskim projektima“.\nI ova Asocijacija morala bi, izgleda, da se prebroji međusobno.\nNaime, na pitanje UNS-a ko sve čini ARTS, Stefanović je rekao: „KomNet, RAB i…sad ste me zatekli. Piše u APR-u“.\nInteresantno je da ARTS, ako je suditi po opisu koji je dostavljen APR-u, ima gotovo identične ciljeve kao oni objavljeni na sajtu KomNeta.\nKako se navodi na sajtu APR-a, oblast ostvarivanja ciljeva ARTS-a je – „Javno informisanje – radeći na uspostavljanju funkcionalnog okruženja neophodnog za razvoj radija i televizije, podizanju profesionalnih i tehničkih standarda, kako kod članica Saveza udruženja, tako i na kompletnoj medijskoj sceni u Srbiji, u nastojanju da radio i televizije i u otežanim uslovima poslovanja odgovore potrebama tržišta, a članice Saveza udruženja unaprede svoju ulogu informativnog servisa građana, a sve u javnom interesu“.\nU opisu na sajtu KomNeta navodi se da je „Udruženje elektronskih medija KomNet udruženje lokalnih i regionalnih televizijskih stanica osnovano 28. aprila 2014. godine, radi uspostavljanja funkcionalnog poslovnog okruženja neophodnog za razvoj elektronskih medija i podizanja profesionalnih i tehničkih standarda. Cilj Udruženja KomNet i njegovih članica je da odgovore na potrebe tržišta i unaprede svoju ulogu informativnog servisa građanki i građana“.\nSajt Radio-televizije Kruševac je decembra 2018. godine objavio da je KomNet postao „najbrojnija medijska asocijacija elektronskih medija koju sada čini više od 50 lokalnih i regionalnih televizijskih stanica iz svih delova države, među kojima je i regionalna Televizija Kruševac“.\nNa sajtu ovog udruženja stoji da su članovi KomNeta – 61 televizija, 61 radio stanica, 17 novina i 45 portala.\nČlanovi KomNeta, stoji u njihovom Statutu, mogu biti radio i TV stanice, veb portali, štampani mediji, štampani mediji koji imaju elektronska izdanja i produkcije. Predsednica KomNeta Emilija Marić nije odgovorila na pitanja UNS-a.\nStefanović: Cilj UNS-a bio da sruši sistem Slobodana Miloševića\nPotpredsednik KomNeta Vladan Stefanović juče je za agenciju RINA Gvozdena Nikolića rekao da je „na srpskoj medijskoj sceni došlo je do podele na dve grupacije kad su u pitanju medijska udruženja. Prva, kojima između ostalog pripadaju UNS, NUNS, Lokal pres… su imala za cilj da sruše sistem Slobodana Miloševića i ojačaju svoje kapacitete obezbeđujući sebi sredstva iz državnog budžeta“.\nTada su, rekao je Stefanović, lokalni mediji gurnuti i stranu, pa su novinari u unutrašnjosti Srbije bili prinuđeni da osnivaju svoja udruženja.\n„Tada su članovi prve grupacije pokušali da nas diskredituju, proglašavaju naša udruženja fantomskim oduzimajući nam sva prava. U Zakonu o informisanju, između ostalog, uveli su uredbu da članove komisija kad je u pitanju ocenjivanje projkata na državnom nivou, mogu predlagati samo udruženja koja su starija od tri godine. Prošle godine izvršili su pritisak na resorno Ministarstvo da se povuku rešenja kojima je u komisiju izabrano šest članova koji pripadaju ovoj ‘drugoj grupaciji’“, izjavio je Stefanović.\nPredsednik PROUNS-a Zoran Veličković kaže da je „PROUNS udruženje novinara i medijskih radnika koje ima više od 500 članova sa uplaćenom godišnjom članarinom“.\n„Sastanak sa ministarkom su inicirala udruženja zbog problema u našoj, nažalost, podeljenoj medijskoj zajednici“, kazao je Veličković za UNS.\nU razgovoru sa predstavnicima ostalih udruženja, potvrđeno nam je da se umesto Društva novinara Srbije, radi o Društvu novinara Niša. Zanimljivo je da su saopštenje Ministarstva u originalu, bez ispravljanja greške u nazivu, na svoje sajtove preneli i PROUNS, UMMR i KomNet.\nNa sajtu Društva novinara Niša (DNN) poslednje vesti i saopštenja ažurirani su 2019. godine, dok su projekte aktivnosti objavljivane do septembra 2020. godine.\nJedan od brojeva telefona navedenih na sajtu APR-a je nepostojeći, dok nam se na drugi javila advokatska kancelarija, koja je navela da to nije broj DNN-a i da im je poznato je pre njih „tu bila kopirnica“. Na pitanja niko nije odgovorio ni putem imejla.\nGojković: Prednost na konkursima za medije koji poštuju zakone i Kodeks novinara\nMinistarstvo kulture i informisanja formiralo konkursne komisije\nMaja Gojković Ministarstvo kulture i informisanja Novinarska udruženja\n← Bivši direktor agencije u kojoj je i VOA platio milion dolara da istražuje sopstvene zaposlene\nSramno: Dule Savić na Hepiju uporedio LGBT ljude s majmunima →\n1 komentar za: “Kojim „novim medijskim snagama“ ministarka obećava bolji tretman”


Vesti – Strana 3 – SDT – Motorna vozila\nKamion S500, nove generacije kompanije Scania nedavno se u najvećem tunelu za ispitivanje uticaja klimatskih uslova na vozila, koji je 2013. godine nakon investicije od 400 miliona švedskih Kruna otvoren u okviru Skanijinog opitnog centra u švedskom gradu Sedertelje, suočio sa svim mogućim meteorološkim iznenađenjima koja ga mogu snaći na putu. Tunel može proizvesti kišu…\nNa najvećem evropskom Sajmu komercijalnih vozila IAA 2016 u Hanoveru kompanija “Goodyear” predstavila je prototip teretnih pneumatika SUPER FUELMAX sa optimalnom potrošnjom goriva. Zahvaljujući izuzetno malom otporu kotrljanja, SUPER FUELMAX zaslužili su klasu A na etiketi EU, dok njihov pneumatik za pogonsku osovinu, takođe, nosi oznaku 3PMSF koja potvrđuje njihove zimske performanse. Za izradu prototipa…\nMada “život na točkovima” retko podrazumeva pauzu, smena godišnjih doba diktira uslove rada i održavanja vozila. Poznato je da svi “točkaši”, bilo da je reč o automobilima ili velikim komercijalnim vozilima poput kamiona i autobusa, najviše trpe prilikom mirovanja. Rešenje za svaki problem jesu redovan servis i održavanje, te su servis kamiona i servis autobusa,…\n„Kamaz“, najveći ruski proizvođač kamiona & tegljača, šasija, prikolica i motora i poznata nemačka kompanija“Kögel Trailer GmbH & Co. KG” potpisali su sporazum o dugoročnoj saradnji na teritoriji Rusije. Sporazum je postignut na ovogodišnjem 66. Sajmu komercijalnih vozila u Hanoveru, a podrazumeva isporuku delova iz “Kögel”-a, kao i razvoj i proizvodnju poluprikolica i šasija u…\nMAN je na IAA salonu u Hanoveru predstavio novi koncept električnog kamiona “MAN city truck” zasnovanog na modelu TGS. Pogon “MAN city truck” je elektromotor snage 250 kW (340 KS), sa obrtnim momentom moment od 2700 Nm koji je na raspolaganju od 0 o/min. Reč je o klasičnom sistemu pogona, gde je elektromotor smešten iza…\nSkanijina nova serija kamiona predstavljena pre svega mesec dana dobitnik je prestižne titule “International Truck of the Year 2017”, koju dodeljuje međunarodni žiri sastavljen od predstavnika 25 najvećih evopskih magazina o kamionima. U konkurenciji su bili i Iveco Stralis XP-NP i Mercedes-Benz Actros s motorom OM 471. Novi Volkswagen Crafter osvojio je priznanje „International Van…\nIVECO PREDSTAVIO „Z TRUCK“ KONCEPT\nItalijanski proizvođač kamiona “Iveco” na 66. Sajmu komercijalnih vozila IAA 2016, koji se održava do 29. septembra u Hanoveru, predstavio se koncept kamionom “Z Truck”. Reč je o ideji vozila bez bez emisije (Zero emission), bez nesreća (Zero accidents) i bez stresa za vozača (Zero stress). Pogon Z Truck-a, u skladu sa modernim ekološkim zahtevima,…\nO značaju ovogodišnjeg 66. Sajma komercijalnih vozila koji se održava od 22. do 29. septembra u Hanoveru, najbolje svedoči podatak da je za manifestaciju akreditovano više od 2.000 novinara iz 57 zemalja. Na ovoj, svakako najvećoj evropskoj smotri transportne i lgističke industrije očekuju nas 332 svetske i 101 kontinentalna premijera, a cifra od 2.013 izlagača…\nSolaris Urbino 12 electric dobio je najprestižniju evropsku nagradu koja mu je uručena na 66. sajmu komercijalnih vozila IAA u Hanoveru. Pre samo dve godine, Solaris je na istom sajmu predstavio četvrtu generaciju Urbina – lakšu i jaču od prethodnika, trenutno jedan od najprodavanijih autobusa u Evropi. Nagrađeni Solaris ima ugrađene litijum-jonske baterije ukupnog kapaciteta…\nBrojne novine iz kompanije najperspektivnijeg evropskog proizvođača autobusa „Solaris“ očekuju posetioce najveće smotre komercijalnih vozila na kontinentu – sajma IAA 2016, koji će se održati u Hanoveru sledeće nedelje. Osim premijere novog Urbino 12 Hybrid autobusa, publika će moći da vidi i novi Solaris Urbino 12 CNG. Koristeći poboljšanja nove generacije autobusa Urbino, gde se uz moderan pogon i…


Mozzartova godina humanitarnog tiketa: Od Čole do Tea! - Ozonpress :: internet portal\nTag: humanitarno, Mozzart, tiket\nGodinu dana MOZZARTOVE akcije „Humanitarni tiket u podne“ u kojoj je kompanija donirala više od 3.600.000 dinara fondacijama, organizacijama i udruženjima širom Srbije.\nEvropsko prvenstvo u fudbalu 2016. godine bilo je povod za start akcije „Humanitarni tiket u podne“, a od tog 10. juna do danas, 365 učesnika je pokazalo kako jedna ideja može da okupi sportiste, glumce, pevače, umetnike, književnike, novinare…\nZdravko Čolić, najveća balkanska muzička zvezda svoj humanitarni tiket popunio je poslednjeg dana decembra, s ciljem da to bude novogodišnji poklon za štićenike Doma za decu ometenu u razvoju u Veterniku. Uprkos velikoj želji poznatog pevača, humanitarni tiket nije bio dobitan, ali je kompanija MOZZART, bez obzira na ishod, podržala ideju i donirala novčana sredstva:\n– Ovom donacijom sam želeo sam da pomognem u stvaranju boljih uslova za više od 500 štićenika Doma u Veterniku. Naše malo, nekome znači mnogo i humanitarno angažovanje treba da bude zadatak svakog od nas. Veoma sam srećan što je kompanija MOZZART pokrenula jednu ovakvu akciju koja na najbolji način doprinosi društvenoj zajednici i što je prepoznala moju želju da pomognem najugroženijima – rekao je Zdravko Čolić.\nUroš Spajić, fudbaler Anderlehta, pokrnuo je humanitarni talas i prvi popunio tiket, a nakon njega i armija poznatih ličnosti naše zemlje svakog dana tačno u podne kombinovala je parove za isti cilj – da pomognu onima kojima je pomoć najpotrebnija. Njih pedeset troje je bilo uspešno, a kao rezultat njihovog poznavanja prilika u sportu, kompanija MOZZART je donirala više od 3.600.000, koji su upućeni na 40 adresa širom Srbije, organizacijama i fondacijama po izboru učesnika.\nPrimarni cilj akcije „Humanitarni tiket u ponde“ jeste pružanje pomoći onima kojima je najpotrebnija, a pored toga i rad organizacija na koje su upućivali poznati postao je dodatno vidljiv. Kao rezultat svega, kompanija MOZZART pružila je i dugoročnu podršku fondacijama „Podrži život“, „Budi human“ i „Radost deci“.\nNovi ciklus počinje sa kapitenom naše košarkaške reprezentacije, Milošem Teodosićem, koji sastavlja tiket u subotu 10. juna. Bez obzira pogodi li ili ne, vrednost njegovog tiketa biće najmanje 100.000 dinara.\nVerujemo da će narednih 365 dana učesnici biti još uspešniji i da će zajedno sa kompanijom doneti radost velikom broju štićenika, korisnika, članova mnogih institucija, fondacija, organizacija. Kombinacija sreće i znanja za neprocenjive vrednosti.


eKapija | Zelene zgrade budućnost građevinarstva - "Green Building Expo and Conference" od 2. do 4. novembra u Beogradu\nIzvor: eKapija | Utorak, 07.06.2016.| 15:51\nZelene zgrade budućnost građevinarstva - "Green Building Expo and Conference" od 2. do 4. novembra u Beogradu\nU "Belexpo centru" na Novom Beogradu će od 2. do 4. novembra održati sajam i konferencija, posvećeni zelenoj gradnji - "Green Building Expo and Conference 2016". Događaj organizuje ENERGO, vodeća kompanija u regionu za izradu projekata po LEED i DGNB standardima sertifikacije.\nOsim što donosi uštede investiorima i korisnicima, koncept zelene gradnje značajan je i za očuvanje prirodnih resursa, njihovo efikasno korišćenje i smanjenje negativnih uticaja na životnu sredinu.Iz kompanije ENERGO ističu da je trenutno u Srbiji u toku sertifikacioni postupak za 26 zgrada.\n- Ovo je treći put da će Beograd biti domaćin "Green Expo and Conference", koji će okupiti vodeće svetske i domaće stručnjake oko 40 kompanija - istakla je Marija Golubović, direktorka organizacionog odbora ove konferencije i čelnik kompanije ENERGO u Beogradu.\nOna je dodala da će Američki savet za zelenu gradnju učestvovati na sajmu i konferenciji. Time je, prema njenim rečima, Savet zelene gradnje SAD podržao inicijativu stručnjaka i lokalnih partnera da Beograd dobije lidersku ulogu u ovoj građevinskoj oblasti na prostoru Istočne i Centralne Evrope.\nNa manifestaciji će biti predstavljena najnovija tehnološka i naučna dostignuća iz oblasti zelene gradnje, a među poseticima će se nači investitori, arhitekte, inženjeri, projektanti, građevinski i property manageri, upravni organi, mediji....\nZelena gradnja nosi sa sobom mnogobrojne ekološke prednosti, kao što su smanjenje emisije štetnih materijala, očuvanje vode, manja potrošnja energije i rudkcija otpada. Ovi, neosporno veliki benefiti, često vode ka pitanju: "Šta ja imam od toga?". Činjenica je da se koncept zelene gradnje zasniva i na socijalnom aspektu, čiji uticaj na sveukupan kvalitet života nije zanemarljiv.\nLoši ambijentalni uslovi, koji nastaju kao posledica nedovoljne cirkulacije vazduha, lošeg osvetljenja ili toksičnih materijala u zgradarstvu, mogu da budu okidači respiratornih problema, alegija, mučnina, glavobolja... Zeleno projektovanje insistira na korišćenju niskoemitujućih materijala, poboljšanju zvučne izolacije i obezbeđivanju dnevnog svetla kako bi se stvorili komforniji uslovi za život i rad.\nKako je istakla Marija Golubović, jedna zelena zgrada može da uštedi između 20 i 50% enerhije i oko 40% vode za piće, dok količina otpada može da se redukuje za skoro 70%. Niski operativni troškovi i lako održavanje ovih objekata omogućavaju niže cene izdavanja i povećavaju vrednost zgrade za oko 7,5%.\n"Leadership in Energy and Environmental Design" (LEED) je međunarodni priznati standard zelene gradnje, koji se koristi u preko 140 zemalja širom sveta. Među zgradama u Srbiji koje poseduju LEED sertifikate su "Ušće Shopping Center", "GTC House" i "IT Park Inđija". Kompanija ENERGO radila je i na sprovođenju LEED sertifikacije na "Henkel"-ovoj fabrici u Kruševcu.\nPrema rečima Marija Golubović, srpsko tržište se budi kada je "green building" u pitanju, a neophodno je da se i šira javnost upozna sa prednostima održive gradnje.\nGreen Building sajam i konferencija\nkvalitet boravka u zgradama\notpad u zgradarstvu\noperativni troškovi održavanja zgrada


Dačić: Zajednički ekonomski prostor ne može biti zamena za EU | Telegraf - Najnovije vesti\n12. jul 2017 | 13:21\nDačić: Zajednički ekonomski prostor ne može biti zamena za EU\nSaradnja Srbije sa Rusijom i Kinom ne može nekom da smeta, ali može da ima određena politička sagledavanja, da nekome to možda nije po volji, kaže Dačić i ističe da zemlje zapadne Evrope mnogo više sarađuje sa Rusijom od Srbije\nSrbija pozdravlja Berlinsku inicijativu, jer smatra da se na taj način pokazuje da EU i dalje drži agendu proširenja, izjavio je danas ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, navodeći da je dobro što je došlo da saglasnosti o zajedničkom ekonomskom prostoru u regionu, ali da ne prihvata da je to zamena za EU.\nPaparaco Marija Zaharova "uhodi" Dačića: Snimila ga dok opušteno puši tompus (FOTO)\nSa tim stavom o ekonomskom prostoru se saglasio i premijer Albanije Edi Rama, koji je pored Dačića, premijera Mekodonije Zorana Zaeva i generalnog sekretara RČ Gorana Svilanovića, učestvovao u specijalnoj epizodi emisije "Okruženje" u Trstu.\n- Ekonomska kriza ostavila je posledice i u nasem regionu, ali tražeći međusobne tačke, možda možemo da postognemo više - rekao je Dačić.\n- Ako se okrenemo iza i pogledamo gde smo bili i gde smo stigli, postigli smo mnogo toga - rekao je Rama.\n- Predugo se čeka pred vratima Evrope. Samit šalje poruke ohrabrenja da ćemo se približiti Evropi i ja smatarm da to može da se realizuje - rekao je Zaev, podsetivši da je Makedonija 2005. godine dobila status kandidata i onda je stala zbog nerešenog pitanja u vezi sa imenom i spora sa Grčkom.\nRama je s druge strane nazvao "Balkanskim prokletstvom" to što kada je Balkan spreman za EU, nije EU i obrnuto, kada je EU spreman, nisu zemlje regiona.\n- Pre nekoliko godina smo mogli da govorimo o Balkanu koji je imao potrebu da bude u EU, ali je imao ozbiljne nedostatke, danas imamo EU koja ima ozbiljne nedostatke. Sada se radi o tome da je biti ili ne biti - to je neko Balkansko proklestvo, kada smo mi spremni, oni nisu, kada mi nismo, oni jesu. Čekamo da dođemo do tacke da smo svi spremni - dodao je Rama.\nDačić smatra da zemlje regiona treba hrabrije da se dogovaraju o zajedničkim interesima, primetivši da se to ne radi jer se nekom čini da se vraćamo na neke prošle sisteme, na Jugoslaviju...\n- Evropa se nama bavi, što je dobro za Evropu i nigde se Evropa ne voli više nego na Balkanu - rekao je Dačcih i dodao da treba dovesti projekte koji se dogovaraju u okviru Belrisneke inicijative do kraja kako ne bi ostali samo ideja.\n- Ne vidim ništa loše da funkcionisemo kao region, ai ne kao zamena za EU - istakao je Dačić.\n- Ivica je u pravu - nastavio je Rama, rekavši da zemlje regiona treba da budu proaktivne, da preuzmu stvari u svoje ruke, a na pitanje o uticaju drugih sila poput Kine i Rusije na region, Rama ne spori da su i drugi akteri zaintresovani za region.\n- Ako pogledate nivo saradnje zapadnih zemalja sa Rusijom i Kinom, videćete da smo daleko od saradnje Nemačke ili SAD sa Rusijom, Kinom. Robna razmena Srbije sa Rusijom je oko tri milijarde evra, dve trećine se odnosi na energente, ako pogledate druge zemlje, videćete koliko je velika ta sarađna sa Rusijom - rekao je Dačić.\nKaže da bi voleo da se drugi plaše uticaja, odnosmo saradnje Srbije sa Rusijom ili Kinom, jer bi ih to, kaže, nateralo da nam više "otvore ruke".\n- Mi kao da se stidimo što smo sa Balkana, iskreno receno, ja ne mislim tako i upravo zato mi treba samostalno da odlcuujemo sta je za nas najboje. Odlucili smo idemo u EU, ali moramo da vodimo racuna i o nasim nacionalnim interesima - jasan je Dačić.\nLončar i Mali o novom lideru naprednjaka: Vučić će doneti najbolju odluku\nVučić u Solunu na Visokom savetu za saradnju Srbije i Grčke\nKuburović: Pružićemo svu pravnu pomoć optuženima za ubistvo na Zakintosu\nŠta se nalazi u ostatku snimka sa Ibice, koji traje čak 7 sati: "Odvratne scene seksa i konzumiranja droge"\nTagovi: Edi Rama, Ivica Dačić, Samit, saradnja, Sastanak, Trst, Zoran Zaev


Sutra dan 'D' za Adila Ramija\nSutra je dan odluke za Adila Ramija i Milan, tvrde italijanski mediji. Igrač je obavestio Valenciju da ne razmatra druge ponude, jer želi da ostane u prestonici mode, a samim tim omogućio svom novom klubu pol poziciju u pregovorima.\nRami i Valencija rastali su se prošle godine, ali ne u lepim okolnostima. Igrač je imao problema sa bivšim trenerom Miroslavom Đukićem i posle pauze, koju je imao zbog tih nesuglasica, prešao je u ekipu Milana kao pozajmljeni igrač. Sada, Rami na neki način traži uslugu od Valencije, jer zahteva da odbiju sve ponude za njega, jer ne želi da ide iz Milana.\nMilan ostaje pri prvobitnoj ponudi od 4 miliona evra, a činjenica da igrač ne želi da ide nigde drugo, omogućila je Gallianiju bolju poziciju u pregovorima. Ostaje da se vidi kako će reagovati uprava Valenciju i da li će doći do dogovora sutra.\nObjavio aLenština у 12:41


Komunalna policija vrši nadzor stambene zajednice - Glas Podrinja\nKomunalna policija vrši nadzor stambene zajednice\nŠtab za vanredne situacije grada Šapca izdao je naredbu za sve upravnike stambenih zgrada da na svaka 24 sata izvrše dezinfekciju zajedničkih prostorija, kao i da ispred ulaza postave dezo barijere. U vezi s tim Šabački komunalni inspektori, svakodnevno obavljaju nadzor, odnosno kontrolu upravnika stambenih zgrada kako bi se uverili da li sprovode ove odluke.\n-Proveravamo da li su upravnici postavili na ulazu u zgradu dezo barjere i da li redovno vrše dezinfekciju zajedničkih prostorija (stepeništa, liftova, gelendera, ulaznih vrata). Lica odgovorna za upravljanje stambenim zajednicama su u obavezi da u toku 24 časa najmanje jednom sprovedu dezinfekciju, a u većim zgradama najmanje dva puta. Upravnici poštuju ove mere u 95 odsto slučajeva i uglavnom ih se pridržavaju - rekla je komunalna inspektora Zorica Pančić prilikom obilaska zgrade Seta u ulici Stana Milanović.\nOna je dodala da tamo gde ne postoje upravnici stanari se sami organizuju.\n- Ako stanari nisu u mogućnosti da se organizuju, komunalni inspektor zamoli nekog od stanara da preuzme na sebe tu obavezu, a sunđere i dezinfekciono sredstvo preuzimaju u prostorijama komunalne policije - istakla je Pančić.


Storija dobre mobilne aplikacije\nKako mobilna tehnologija iz dana u dan napreduje, a mobilne aplikacije nude različite opcije za unapređenje poslovanja, brendovi nastoje da isprate trendove i komuniciraju sa svojim potrošačima tim putem, nudeći relevantne informacije, znanja i iskustva. Ukoliko imamo u vidu da privlačenje novih potrošača određene robe ili usluge svakako predstavlja izdatak, neretko i višestruko veći od troškova zadržavanja postojećih korisnika, mobilne aplikacije predstavljaju jedan od kanala komunikacije čija izrada ne zahteva nužno paprene sume novca.\nPrimer dobre mobilne aplikacije, koja se besplatno može preuzeti sa Google Play-a i App Store-a, a koja je za samo četiri meseca ostvarila više od 76.000 instalacija (čak 8 puta više od očekivanog) i rangirala se u top 3 aplikacije na Google Play-u, jeste Simply Tastly app, pregledan i vrlo opsežan gastronomski vodič, koji je proistekao iz radionice kompanije Coca-Cola. Aplikaciju je već u tom periodu svaki korisnik koristio više od 7 puta, što objašnjava visok rejting koji je postigla – 4,6 od 5.\nOva gastro aplikacija predstavlja riznicu od preko hiljadu recepata domaćih blogera, što je velika prednost u odnosu na recepte koji dolaze iz inostranstva u kojima se obično nađe bar jedan sastojak koji na našem tržištu nije dostupan. Pored svakog recepta nalazi se i spisak namirnica koje su neophodne za pripremu i koji se vrlo lako može podeliti sa ukućanima putem telefona (putem SMS-a, aplikacija Facebook, Twitter, Viber, WhatsApp, itd.). “Višnjica na vrhu ove torte” jeste spisak prodavnica u neposrednoj blizini, kao i trenutne akcije i promotivne cene u njima.\nDa nije dovoljno samo dizajnirati mobilnu aplikaciju, što svakako nije ni malo lak niti posao koji se brzo može realizovati, govori i činjenica da puko postavljanje aplikacije na App Store ili Google Play ne donosi rezultate per se – potrebno ju je “dovesti” pred krajnjeg korisnika. Instalacije aplikacija postižu se na dva načina: korisnici sami pronalaze aplikaciju namenskom pretragom ili je instaliraju nakon pregleda reklame, odnosno oglasa. U tom “začaranom krugu”, potrebni su nam i jedni i drugi korisnici, jer oni koji putem oglasa dolaze do aplikacije bitno mogu uticati na njeno rangiranje i time povećavati broj korisnika koji samostalno dolaze do iste. Kampanje kojima se postižu upravo takvi rezultati moraju biti “žive”, fleksibilne i efikasne u realnom vremenu, jer digitalni kanali postavljaju takve zahteve pred oglašivače i medijske agencije.\nPotvrda uspeha kampanje za Simply Tastly app stigla je i sa prve IAB MIXX Conference and Awards Serbia 2016, na kojoj je u kategoriji Best Mobile zlatna nagrada pripala kompaniji Coca-Cola i medijskoj agenciji UM Beograd. “Sa kampanjom Coca-Cola Simply Tastly ušli smo u finale na festivalu Balcannes, a odmah zatim na prvoj IAB MIXX konferenciji u Srbiji osvojili prvo mesto u kategoriji. Ova kampanja predstavlja primer integrisanog korišćenja medija na inovativan način i pokazatelj je, kako kvalitetne saradnje sa dugogodišnjim partnerom, tako i međusobnog razumevanja, ali i poznavanja potrošača, tržišta, brendova i komunikacionih kanala”, rekla je Dubravka Urošević, Regional Account Director agencije UM Beograd, i dodala: “Kampanja za Simply Tastly app, prepoznata kao najuspešnija od strane stručne javnosti, potvrđuje kvalitet usluga koje agencija pruža, a takođe je i rezultat timskog rada nas, našeg klijenta, kao i ostalih agencija angažovanih od strane Coca-Cola kompanije sa kojima sarađujemo na raznim projektima.” U cilju promocije aplikacije Simply Tastly, između ostalog, realizovan je i programmatic plasman oglasa na mobilne uređaje, što je ovom prilikom prvi put urađeno u Srbiji. “Zadovoljstvo je sarađivati sa klijentom koji u nas ima puno poverenje, motiviše nas i podržava u nameri da realizujemo različite inovativne i nestandardne ideje u domenu planiranja komunikacija i medija”, završava Dubravka.\nIako se danas u oglašivačkoj industriji u velikoj meri govori o “content marketingu” i relevantnim momentima u kojima je važno plasirati poruku brenda potencijalnom potrošaču, istina je da su ove stavke oduvek bile na vrhu liste ukoliko želimo da kreiramo uspešnu marketing kampanju. U tom smislu, “nema ničeg novog u tome da prilikom planiranja medijske kampanje za klijenta uvek imamo na umu koji komunikacioni kanali će preneti relevantnu i za ciljnu grupu važnu poruku, precizno i konzistentno”, rekla je Jovana Petrović, Regional Account Manager agencije UM Beograd. “Ovakav način rada primenjivali smo i u godinama kada internet nije predstavljao deo budžeta u meri u kojoj to danas čini. Međutim, ono što jeste izazov za marketare je brzina kojom se ovaj proces odigrava i to upravo zahvaljujući fenomenu interneta. Online oglašavanje zaista jeste izmenilo našu realnost u smislu brzine reagovanja i ogromne potrebe za relevantnošću i originalnošću u moru senzacija koje potrošači svakodnevno doživljavaju”, dodaje Jovana.\nCase projekta The Coca-Cola Company Simply Tastly App možete pogledati na linku:


Nemanja Stevanović: Izvoz IT mogao bi da nam bude 1 milijardi evra do 2020. | Gde Investirati\nNemanja Stevanović: Izvoz IT mogao bi da nam bude 1 milijardi evra do 2020.\nSavetnik za ekonomiju i investicije premijera Srbije Nemanja Stevanović izjavio je da bi Srbija do 2020. god. mogla da izvozi u informacionoj tehnologiji milijardu evra.\nOtvarajući Prvu konferenciji o digitalnoj ekonomiji u regionu on je rekao da je trenutna vrednost izvoza IT sektora u Srbiji jednaka prošlogodišnjoj vrednosti izvoza koju je ostvario Fiat iz Kragujevca.\nPrema rečima Stevanovića, u Srbiji trenutno posluje oko 1.400 inovativnih IT kompanija, a očekuje se da će u naredniom periodu u IT centar koji bi trebalo da bude otvoren u u Inđiji i koji bi trebalo da bude prvi sajbergrad u Srbiji biti investirano 25 miliona evra.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tijana Matić kazala je da je jačanje IT preduzetništva ključ razvoja digitalne ekonomije u Srbiji.\nOna je kazala da je Vlada Srbije čvrsto opredeljena ka razvoju tog sektora, podsetivši da je nedavno usvojena Strategija razvoja IT industrije, a da se do kraja godine očekuje usvajanje zakona o elektronskom poslovanju, koji bi već za dve nedelje mogao da bude pred članovima Vlade.\nMatićeva je podsetila da je usvojen Zakon o informacionoj bezbednosti, čime je obezbeđen siguran okvir za dalji razvoj elektronskog poslovanja u Srbiji.\nNajavila je da će dosta sredstava biti izdvojeno i za kontinuirano učenje u oblasti IT-ja i da je dobro što će od naredne školske godine biti uvedeno informaciono obrazovanje u škole.\n“Za pun doprinos e-poslovanja potrebna je i stabilna telekomunikaciona širokopojasna infrastruktura, ali država ne može sama, već je potrebno javno-privatno partnerstvo”, dodala je ona.\nPrevious Državne apoteke duguju 18,5 miliona evra\nNext Srbija pregovara sa potencijalnim finansijerom za gasnu vezu sa Bugarskom\nTags IT sektorNemanja Stevanović


Bolnici u Šapcu doniran mobilni rendgen aparat – Podrinske\nBolnici u Šapcu doniran mobilni rendgen aparat\nU okviru akcije Fonda B92 za pomoć srpskim kovid bolnicama\nU okviru akcije Fonda B92 za pomoć srpskim kovid bolnicama, Opštoj bolnici „Laza K. Lazarević“ u Šapcu u sredu je uručena donacija Ambasade Republike Nemačke vredna 7.504.800 dinara. Od ovog iznosa koji je ambasada donirala, Fond B92 je u dogovoru sa donatorom i zaposlenima u bolnici, a u skladu sa potrebama ustanove\nnabavio mobilni digitalni rendgen aparat. Mobilni radiografski aparat koristi se za snimanje pacijenata koje je nemoguće ili jako komplikovano transportovati za snimanje na stacionarnim radiografskim aparatima. Osim toga, korišćenje ovog uređaja znači da se medicinske sestre i tehničari kojih nema dovoljno i koji imaju mnogo drugih poslova da obave ne angažuju na snimanju, već da ostanu posvećeni radu sa pacijentima. Dugoročno, aparat ima svoju primenu i nakon okončanja pandemije, za dijagnostiku pacijenata smeštenih u jedinicama intenzivne nege, nepokretnih pacijenata, kao i pacijenata u operacionim salama, što trenutno šabačkoj bolnici nedostaje. Direktor Opšte bolnice „Laza K. Lazarević“ dr Slobodan Popović zahvalio se Ambasadi Savezne Republike Nemačke i Fondu B92 i istakao ovom prilikom:\n-Ovaj digitalni uređaj pripada najnovijoj generaciji pokretnih medicinskih rendgen aparata. Tokom rada povezan je na Nacionalnu platformu RIS (radiološki informacioni sistem) i omogućena je sinhronizacija na druge uređaje, a za sve opcije upravljanja i zadavanja komandi potreban je svega jedan tehničar. Najiskrenije se\nzahvaljujemo svima koji su omogućili realizaciju ove donacije i time\ndoprineli da usluge koje pružamo podignemo na viši nivo – rekao je dr Popović.\nOvo je druga donacija nemačke ambasade u okviru akcije za borbu protiv virusa korona koju sprovode Fond B92 i Srpski filantropski forum. Prethodnog puta ambasada se pridružila ovoj humanitarnoj inicijativi obezbedivši sredstva za nabavku 13 infuzionih pumpi za KBC „Dr Dragiša Mišović- Dedinje“. Predsednik UO Fonda B92 i izvršni direktor Srpsko filantropskog foruma Veran Matić izjavio je prilikom primopredaje donacije u Šapcu da jeosnaživanje zdravstvenog sistema nam je veoma važno jer se samo tako može postići maksimalni efekat u lečenju.\n-Kada je reč o borbi protiv virusa korona, zahvaljujući ovom mobilnom rendgenu, povećava se bitno podrška najtežim pacijentima, ali i osobama sa invaliditetom i sl. Iz Ambasade Savezne Republike Nemačke dobro su razumeli koliko je važna ova vrsta donacije i veoma brzo su doneli odluku, na čemu smo im zahvalni – naveo je Matić.\nOn je dodao i da u sklopu obeležavanja ovogodišnjeg Nacionalnog dana\ndavanja Srpski filantropski forum prikuplja sredstva za kupovinu uređaja koji će osobama sa invaliditetom omogućiti korišćenje bazena. Ovu kampanju pod nazivom „Srbija bez barijera“ realizuje Koalicija za dobročinstvo koju predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac, a čine je pored Srpskog filantropskog foruma i Smart Kolektiv, Forum za odgovorno poslovanje, Trag Fondacija i Catalyst Balkans.


Srpske inovacije u zdravstvu u globalnoj mreži inovatora Otvorene prijave za ImagineIF! takmičenje za health-tech startape u Srbiji - Nira Press\nPočetna » Srpske inovacije u zdravstvu u globalnoj mreži inovatora Otvorene prijave za ImagineIF! takmičenje za health-tech startape u Srbiji\nInnovation Forum Cambridge i Naučno-tehnološki park Beograd, u partnerstvu sa Health Tech Lab organizacijom, drugu godinu za redom organizuju Imagine IF! takmičenje za startape u Srbiji koji razvijaju inovacije u oblasti zdravstva. Prijave su otvorene i startap timovi mogu aplicirati do 17. februara na linku.\nImagine IF! takmičenje i pred-akcelatorski program će inovatorima i preduzetnicima u oblasti farmacije, medicine, bioinformatike, bazične nauke i drugim srodnim oblastima, ponuditi priliku za dobijanje mentorske podrške lokalnih i svetskih lidera u industriji zdravstva i umrežavanje sa 10.000 inovatora preko globalne platforme Innovation Forum-a.\nNakon završenog konkursa biće izabrano do 10 najboljih timova koji će proći mentorski program i boriti se za titulu lokalnog pobednika u završnici.\nPobednički tim u Srbiji dobiće novčanu nagradu u iznosu od 2.000 EUR, kao i mogućnost da sa pobednicima ostalih ogranaka Innovation Forum organizacije učestvuje na globalnom Imagine IF! takmičenju krajem oktobra u Barseloni, što će biti dodatna prilika da se poveže sa globalnom mrežom mentora, investitora i eksperata koji će omogućiti brz razvoj njihovih ideja. Najbolji timovi na globalnom finalu odmeriće snage i u cilju osvajanja dodatne finansijske podrške i mogućnost besplatnog korišćenja laboratorijskog prostora u periodu od 6 meseci u jednoj od globalnih prestonica Imagine IF! takmičenja, uključujući Beograd.\nLokalno finale u Srbiji biće održano 28. maja 2020. godine u Naučno-tehnološkom parku Beograd. Program je fokusiran isključivo na startape iz oblasti zdravstva, uključujući nove ili unapređene vrste terapija, uređaja, dijagnostike, različita softverska rešenja koja obuhvataju veštačku inteligenciju ili mašinsko učenje i druge tehnologije usmerene na sve oblasti zdravstva.\nInnovation Forum je globalna organizacija koja za cilj ima da podstakne razvoj inovacija u oblasti zdravstva, potpomogne prenosu naučnih otkrića u industrijska rešenja, sa značajnim uticajem na zdravlje pacijenata i stvori platformu za bolju komunikaciju i saradnju između akademskih institucija, industrije, investitora i države. Organizacija globalno okuplja više od 10.000 inovatora sa 3 kontinenta (Amerike, Evrope i Azije). Osnovan na Univerzitetu u Kembridžu, nakon skoro 10 godina rada, Innovation Forum strateški sarađuje sa više od 20 najboljih svetskih univerziteta, uključujući Oxford, Harvard, UCL, ETH, EPFL, Stanford itd. Sponzori i dugogodišnji partneri Innovation Forum-a su globalni lideri iz sveta medicine, farmacije i tehnologije, uključujući: AstraZeneca, Johnson&Johnson, Roche, Pfizer, GE Healthcare itd.


Nezavisni odbor održao sjednicu u Bihaću - Parlament Federacije Bosne i Hercegovine - Predstavnicki dom\n29. Septembar. 2020.\nNezavisni odbor održao sjednicu u Bihaću\nNezavisni odbor je na 27.sjednici održanoj 29.09.2020.godine u Bihaću, posjetio Detašman Bihać Federalne uprave policije.Cilj posjete je da se članovi Nezavisnog odbora upoznaju sa radom, planovima i rezultatima rada ove organizacione jedinice.\nRad navedene organizacione jedinice Federalne uprave policije predstavio je zamjenik direktora Federalne uprave policije, Ensad Korman i načelnik Detašmana, Ibrahim Dizdarić u pogledu materijalno tehničke opremljenosti, popunjenosti kadrovima, problematike sa kojom se svakodnevno susreću istražitelji u svom radu, sa akcentom okončanih rezultata istraga posebno u segmentu koruptivnih krivičnih dijela.\nIzmeđu ostalog jedna od tema današnje sjednice je migrantska kriza koja svakodnevno poprima sve ozbiljniji karakter posebno kada je u pitanju Unsko-sanski Kanton, inače područje djelovanja Detašmana Bihać.\nZamjenik direktora, Ensad Korman se obratio članovima Odbora da u okviru svojih mogućnosti pruže punu podršku u radu ovoj jedinici Federalne uprave policije.\nU konačnici članovi Odbora su iskazali punu spremnost da u okviru svojih nadležnosti pruže podrške u radu kako Detašmana Bihać, tako i ostalim organizacionim jedinicima Federalne uprave policije.\nIzvor: Nezavisni odbor\nNa vrh Copyright © 2021. Parlament Federacije Bosne i Hercegovine


U Kantonu Sarajevo vakcinisano 3.684 zdravstvenih radnika | Krupljani.BA\nU Kantonu Sarajevo do 6. aprila vakcinisana su 3.684 zdravstvena radnika i saradnika u javnim zdravstvenim ustanovama, što je 55,5 odsto u odnosu na ukupno iskazane potrebe zdravstvenih ustanova, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravstvo ovog kantona.\nU saopštenju se navodi da je zaključno sa 4. aprilom Kantonu Sarajevo posredstvom ovog zavoda do sada distribuisano 3.696 doza vakcina protiv virusa korona i to 2.100 doza “Astra Zeneka” vakcina koje su stigle kao donacija Srbije i 1.596 doza “Fajzer” vakcina iz “Kovaks” mehanizma.\nProces vakcinacije u Kantonu Sarajevo počeo je 10. marta i do 25. marta završena je prva faza vakcinacije u kojoj je vakcinisano 2.097 zdravstvenih radnika i zdravstvenih saradnika, što predstavlja 31,5 odsto u odnosu na iskazane potrebe iz zdravstvenih ustanova.\n“Sve službeno prijavljene neželjene reakcije, njih ukupno devet, nakon vakcinacije su istražene. Riječ je o uobičajenim reakcijama kao što je lokalizovana bol na mjestu aplikacije, otok, temperatura do 38 stepeni, groznica, slabost u trajanju od jednog dana”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je prvi kontingent iz “Kovaks” mehanizma sa 1.596 doza “Fajzer” vakcina Zavod za javno zdravstvo Kantona Sarajevo primio 30. marta, čime je omogućen nastavak imunizacije zdravstvenih radnika i zdravstvenih saradnika u javnim zdravstvenim ustanovama. Ova druga faza vakcinacije završena je 4. aprila i u okviru nje je vakcinisano 1.587 zdravstvenih radnika i zdravstvenih saradnika.\n“Nakon ove faze, imunizacija je prema do sada iskazanim potrebama završena u Opštoj bolnici Prim dr Abdulah Nakaš i Stomatološkom fakultetu sa klinikama UNSA”, navodi se u saopštenju.\nZavod za javno zdravstvo Kantona Sarajevo je 5. aprila primio 3.590 “Astra Zeneka” vakcina iz drugog kontingenta “Kovaks” mehanizma i od 6. aprila započela je treća faza vakcinacije. U toku ove faze, osim nastavka vakcinisanja u javnim zdravstvenim ustanovama, započelo je vakcinisanje zdravstvenih radnika i zdravstvenih saradnika u privatnim zdravstvenim ustanovama, a prema iskazanim potrebama.


Jeftini letovi iz Puketa za Alikante - Avio karte Puket Alikante - eSky.rs\nAvio karte iz Puketa za Alikante\nPretražite letove iz Puketa za Alikante\nProverite najbolje prilike za letove iz Puketa za Alikante\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Puketa za Alikante na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Puketa za Alikante?\n✔ Ako rezervišem let iz Puketa za Alikante, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Puketa za Alikante?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Puketa za Alikante uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Tajlanda Jeftini letovi iz Tajlanda Jeftini letovi za Sukotaj Jeftini letovi iz Sukotaja Jeftini letovi Abiego Jeftini letovi Abiego\nJeftini letovi do Turkmenistana Jeftini letovi iz Turkmenistana Jeftini letovi do Santa Rosa Airport Jeftini letovi od Santa Rosa Airport


ODVODI u KUHINJAMA i KUPATILIMA - PODOVI\nDizajn ODVODI u KUHINJAMA i KUPATILIMA\nKuhinjske i sanitarne prostorije su mesta na kojima se svakodnevno upotrebljava voda. Ta voda koristi se za obradu namirnica, pripremu hrane, čišćenje i održavanje lične higijene, a u objekat je ciljano sprovedena pomoću pumpe i sistema vodovodnih cevi. No, osim dovođenja, drugi vrlo važan segment u vezi sa aktivnostima koje bilo na koji način uključuju vodu jeste njeno odvođenje iz prostora u kanalizaciju.\nU kuhinji i kupatilu odvijaju se procesi koji za nusproizvod imaju otpadnu vodu i druge tečnosti, a da bi se izbeglo zagađenje zidnih, podnih i radnih površina, ali i pojava neprijatnih mirisa, neophodno je pravilno izvesti njihovu drenažu. Neadekvatno projektovani ili nepravilno ugrađeni odvodi umesto da vrše svoju funkciju uzrokuju vraćanje tih nusproizvoda nazad u objekat, što dugoročno pre svega može dovesti do poplave, a zatim i do narušavanja sanitarne bezbednosti mesta na kome je izbio incident.\nMa koliko da se izvodi u kontrolisanim uslovima i od strane dobro obučenih majstora, snabdevanje vodom i oslobađanje od njenog viška uvek sa sobom nosi rizik da nešto pođe naopako ako nisu ispoštovani svi koraci prilikom instalacije, ili ako se štedelo na materijalu.\nMODERNI kuhinjski elementi, elegantne slavine i atraktivne sanitarije možda jesu prioritet svakog kupca zato što su presudni za izgled, ali ključ funkcionalnosti i bezbednosti leži u onome što se ne vidi, i sa čime nema šale ako želite da što duže uživate u svom lepo opremljenom domu.\nKupatilo je jedina prostorija u kući koja ima više izvora vode i samim tim više odvodnih puteva: tu su slivnik u lavabou, slivnik u tuš kabini odnosno kadi, wc šolja, bide šolja ukoliko je ima, te centralni podni slivnik. Stoga predstavlja najkompleksniju drenažnu celinu u vašem domu, iz koje voda mora da otiče na pravi način i na pravo mesto. Najvažniji odvodni put je upravo glavni podni slivnik sa sifonom od ABS plastike i prepoznatljivom metalnom pokrovnom rešetkom, koji se uobičajeno (mada nije pravilo) nalazi na sredini prostorije, a njegova je uloga da zahvaljujući blagom padu podne površine prima višak vode i time prevenira poplavu, ali i da sprečava vraćanje neprijatnih mirisa iz cevi. Za sprečavanje regurgitacije služi obavezni zatvarač mirisa odnosno predkanalizaciona barijera, a prema tome o kojoj vrsti barijere se radi razlikujemo slivnik sa vodenim sifonom i slivnik sa suvim sifonom.\nKOD PODNOG SLIVNIKA sa vodenim sifonom neprohodnost neprijatnih mirisa obezbeđuje vodeni čep, odnosno određena količina čiste vode koja zahvaljujući kolenastom obliku sifona ne otiče već stalno ostaje u njemu služeći kao vodena brana.\nSuština funkcionisanja slivnika sa vodenim sifonom je da se obezbedi stalni priliv nove vode kako se ne bi osušio, a barijera nestala. Ono što se uglavnom dešava u praksi je da se iz tehničkih razloga, da bi se pojednostavilo rešavanje pitanja drenaže, u kupatilu ugradi sabirni podni slivnik.\nSABIRNI SLIVNIK se generalno preporučuje za sanitarne prostorije u kojima se često izliva voda po podu, kao što je kupatilo sa tuš kabinom u aktivnoj upotrebi.\nMeđutim, pošto kod sabirnog slivnika nema stalnog protoka vode, tamo gde se sanitarna prostorija (kupatilo ili toalet) koristi samo povremeno slivnik u nekom momentu ostane bez vode, pa je morate po potrebi dodavati ručno. Kako voda koju ste sipali svakako vremenom ispari ili oteče, iz kanalizacije se ponovo javljaju neprijatni mirisi, a jedini način da zadržite vodeni čep je da stalno nanovo dolivate vodu, što je zaista zamarajuće. Rešenje za ovu situaciju mogla bi biti ugradnja nepovratnog ventila na odvodnoj grani slivnika, ili prosto ugradnja protočnog centralnog slivnika umesto sabirnog, na koji će biti priključeni frekventni potrošači poput umivaonika i kade da bi kroz njega stalno proticala nova voda koja će održavati barijeru.\nKako praksa stalno pokazuje da ono na šta smo navikli nije nužno i najbolje, ponekad se jednostavno treba okretati inovativnijim opcijamа, a to su u ovom slučaju slivnici sa suvim sifonom. Zatvarač mirisa ovde nije vodeni čep, već poklopac sa gumenim prstenom koji funkcioniše kao nepovratni ventil sa kontrategom – sve dok u slivnik teče voda sa površine poklopac popuštajući pod njenom težinom stoji otvoren, ali čim se dotok prekine teg podiže poklopac nazad, zatvara slivnik i tako sprečava prodor neželjenih mirisa. Glavna pogodnost suvog slivnika je to što on zapravo predstavlja modifikaciju običnog na koji je postavljena rešetka sa kontrategom, tako da pomoću ovog dodatka već postojeći sabirni ili protočni slivnik sa vodenim sifonom možete pretvoriti u suvi.\nCentralni podni slivnik koji i danas viđamo u većini kupatila je tačkasti slivnik sa okruglom ili četvrtastom prohromskom rešetkom, koji je naziv dobio po obliku rupica na rešetki. Iako klasičnog koncepta koji već dugi niz godina važi za standard, u njegovu izradu unete su određene izmene koje odgovaraju na potrebe savremenog kupca za komforom stanovanja u savremenom domu.\nNajnoviji tačkasti slivnici su modularni, sa mogućnošću bira- nja materijala izrade i tipa tela, rešetke i aksesoara kako biste dobili element tačno po vašoj želji. Telo može biti od ABS-a, prohroma ili ecoguss-a (ekološki neškodljivo liveno gvožđe), sa horizontalnim ili vertikalnim izlivom u donjem delu, te sa vodenim ili suvim sifonom koji ima mrežicu za dlake i može se izvaditi radi čišćenja. Mobilnost sifona takođe znači da ako se predomislite vodeni bilo u kom trenutku možete zameniti suvim Multistop sifonom, koji ne samo da uspešno zaustavlja neugodne mirise, već sprečava vraćanje pene, prolaz insekata i glodara.\nZA MODERNE SLIVNIKE je predviđeno da se postavljaju u kupatilu sa obavezno odrađenom hidroizolacijom, pa su tako u ponudi na raspolaganju modularni slivnici sa različitim tipovima prirubnica za prihvat svih vrsta izolacije.\nRešetka je podesive visine, prohromska ili od polipropilena, sa velikim izborom rešenja dizajna među kojima je vrlo interesantna nevidljiva rešetka sa diskretnim ramom i prostorom za ispunu (keramiku), koja izgleda isto kao pločice i gotovo se potpuno utapa u podnu površinu.\nSlivnici kod kojih je uvedeno možda najviše inovacija i koji su vizuelno neverovatno dobili na atraktivnosti bez sumnje su slivnici za tuš kabinu. Kod lavaboa, starih modela tuš kabina, kada i đakuzi kada u upotrebi su i dalje standardni okrugli tačkasti slivnici sa fiksnim ili elastičnim sifonom od plastike, mesinga ili inoxa.\nMEĐUTIM, OPREMANJE KUPATILA U 21. VEKU sasvim je “obuzeo” minimalistički stil koji se na dizajn tuš kabine odrazio tako da njen najveći deo zauzima paravan od masivnih transparentnih ili translucentnih staklenih panela sa metalnim ramom, a umesto akrilne tuš kade za kupanje je predviđen deo poda oivičen niskim pragom ili potpuno na nuli tj. u ravni poda.\nMinimalistički dizajn ponekad ide dotle da tuš kabina nema sve strane već se jedna ili čak dve ostavljaju slobodne, a stajaća površina za kupanje je plitko četvrtasto udubljenje u podu. Ovakve tuš kabine su skoro obavezno izvedene jer u skladu sa idejnim konceptom zahtevaju drugačiji raspored elemenata od standardnog (kod adaptacije starog kupatila razmeštanje), a samim tim prilagođenu ugradnju odvoda zato što se često dešava da zbog velike udaljenosti izvora vode od glavne odvodne vertikale nije moguće u dimenzijama poda zadovoljiti potreban pad cevi.\nLinijski slivnik za moderno kupatilo\nZa savremeno minimalističko kupatilo je stoga i osmišljen poseban tip slivnika tuš kabine – linijski. Linijski slivnik odnosno tuš kanal je uzak pravougaoni odvod sa telom od ABS plastike ili četkanog nerđajućeg čelika koji se isporučuje u vidu kompletnog ugradnog seta za što jednostavniju instalaciju i bezbedno zaptivanje. Kao što je već naznačeno to je slivnik sa horizontalnim izlivom, i integrisanim telom u kom se nalazi fabrički postavljen vodeni sifon, osmišljen tako da se u svakom trenutku bez problema može izvaditi radi održavanja ili menjanja suvim Multistop sifonom sa kontrategom.\nMonolitno telo slivnika u svom sklopu ima prirubnicu za prihvat hidroizolacije, ali i sitne otvore oko rama za prihvat sekundarne vode tj. kapilarne vlage koja se nakuplja po površini hidroizolacije. Mala dubina ugradnje od 80-108mm i mogućnost sečenja kanala na željenu dužinu (od 300mm pa sve do 1150mm) čine ga pogodnim za ugradnju u bilo kom delu prostorije, a rešetka čija se visina rama takođe može podesiti, osim elegantnog dizajna poklopca od inoxa ili crnog stakla, kao i kod tačkastog slivnika ima nevidljivu opciju sa prostorom za dekorativnu ispunu (keramika, kamen). Od praktičnih pogodnosti pomena je vredna otvorena odvodna površina zahvaljujući kojoj nema nakupljanja prljavštine ni skrivenih naslaga, ručni poklopac dizajniran za maksimalno olakšano otvaranje, i unutrašnji grebenasti umetak u funkciji higijenskog filtera koji se brzo i jednostavno čisti ispiranjem.\nZidni slivnik kada je to potrebno\nOnda kada pri ugradnji odvoda za tuš kabinu u datim uslovima nije moguće postići neophodni pad prema glavnoj odvodnoj vertikali, umesto podnog linijskog slivnika postavlja se zidni. Zidna kanalica treba da stoji pri samom dnu zida tako da se završava na donjoj ivici tuš kabine. Premeštanjem odvoda tuša sa poda na zid olakšava se pristup kabini za osobe sa invaliditetom, a sa estetske strane dobija se kontinualna površina poda bez narušavanja dekorativnih motiva na pločicama. Zidni slivnik može biti hromiran sa visokim sjajem, od brušenog nerđajućeg čelika u osnovnoj srebrnoj nijansi, obojen u alpsko belo ili u boji pločica, a dodatni efekat pruža mogućnost osvetljavanja odvoda LED rasvetom u različitim bojama, pa ne čudi što baš ovo rešenje trenutno važi za jedno od najpopularnijih u ponudi.\nKuhinja je zbog svoje funkcije pored kupatila higijenski i sanitarno najvažnija prostorija u jednom stambenom objektu, odnosno ugostiteljskom ili komercijalnom objektu u kom se priprema hrana. Baratanje namirnicama, bez obzira da li se obavlja u privatnoj režiji ili na radnom mestu, podrazumeva dosledno sprovođenje određenih postupaka i poštovanje određenih higijenskih pravila koja se odnose na čistoću radne ploče, posuđa, kuhinjskog alata i, naravno, sudopere.\nHigijena sudopere posredno u velikoj meri zavisi od pravilnog i efikasnog odvodnjavanja, jer kroz kuhinjski slivnik sem vode prolaze i druge vrste tečnosti gotovo u jednakoj količini, a puno puta i sitniji ili krupniji čvrst otpad. Za razliku od kupatila kuhinja ima samo jedan izvor vode i s te strane je njena drenaža lakša za projektovanje, ali s druge strane upravo zbog problema nusproizvoda kuvanja i otpada češće zahteva intervencije jer češće dolazi do začepljenja. Za kuhinju u domaćinstvu koriste se inox tačkasti slivnici sa plastičnim ili metalnim sifonom, koji, opet, može biti fiksni kolenasti ili elastični.\nKLJUČ DOBROG ODVODNJAVANJA ovde leži u pravilnom postavljanju cevi sifona pod odgovarajućim uglom, a ništa manje u rukovanju rešetkom. Bilo da je sudopera pojedinačna ili dupla, a pogotovo ako slivnik ima rešetku većeg promera, preporučljiva je upotreba metalne korpice za otpatke koja se postavlja preko rešetke. Takođe valja izbegavati sipanje masnih tečnosti u sudoperu i povremeno sipati u odvode neko sredstvo za razgradnju naslaga i odčepljivanje. Situacija se unekoliko usložnjava kada govorimo o komercijalnim kuhinjama, jer se tu priprema mnogo veći broj obroka više puta u toku dana, i samim tim ima mnogo više otpada.\nŠto se tiče same sudopere tu nema naročite razlike u tipu slivnika, samo u njenoj veličini jer mora biti dovoljno prostrana za pranje gomile sudova tokom celog radnog dana, ali zato ove prostorije obavezno imaju specijalni podni slivnik, konstruisan u skladu sa higijenskim standardima dizajna opreme za prehrambenu industriju. Svi su dostupni sa vertikalnim i horizontalnim izlivnim cevima, sa rešetkom četvrtastog oblika dimenzija 200x200mm ili 250x250mm, mogućnošću prihvata hidroizolacije i opcijom teleskopskog podešavanja visine.\nGledano od poda ka kanalizacionim cevima sistem čini rešetka (izlivena, prečkasta ili mrežasta), korpica za otpatke, zatvarač mirisa sa nosačem, zaptivni gumeni prsten i telo slivnika sa nožicama za nivelaciju visine.\nPODNI SLIVNIK za komercijalne kuhinje ima takve higijenske karakteristike kao što je ispuna zaštitnog ruba koja osigurava stabilan i trajni prenos između rama i poda, što smanjuje mogućnost pojave podnih pukotina u kojima se razmnožavaju mikroorganizmi;\nuglovi izvedeni u radijusu od 3mm i preko radi lakšeg čišće- nja; zatvarač mirisa sa glatkim i zaobljenim unutrašnjim uglovima, i bez preklopnih spojeva; i protočni dizajn tela sa potpunim odvodnjavanjem, čime se eliminiše stajaća voda, razmnožavanje mikroba i potencijalna hemijska opasnost. Protok jednog ovakvog slivnika je 3,5 l/sec, a za profesionalne kuhinje veće kvadrature tu su kanalni slivnici sa protivkliznom elektropoliranom rešetkom i padom integrisanim u telo slivnika, čiji je protok i do 6,4 l/sec po izlivu.\nPrethodni tekstPočinje izgradnja kampusa tehnološke kompanije NCR\nSledeći tekstGde ja stadoh ti produži…


Sputnjik na granici Turske i Sirije: Na punktu Džilvegozju mirno, sukobi u Idlibu se nastavljaju /foto/ - Sputnjik Srbija\n19:07 28.02.2020 (osveženo 19:35 28.02.2020) Preuzmite kraći link\nTaj punkt je sinoć u kasnim satima bio zatvoren, a ponovo je otvoren u jutarnjim časovima.\nPreko kontrolnog punkta povremeno na teritoriju Turske ulaze vojna vozila, kola hitne pomoći, kao i vozila sa humanitarnom pomoći i građevinskim materijalom, koja se kreću ka tampon-zoni. Ta zona je udaljena dva kilometra od granice. Vozači kamiona, koji se vraćaju iz tampon-zone saopštili su da na granici nisu koncentrisane izbeglice i da je trenutno na kontrolnom punktu situacija mirna.\nGranični kontrolni punkt Džilvegozju na tursko-sirijskoj granici\nU bolnicama u Rejhanliju i Hataju se i dalje nalaze turski vojnici, koji su ranjeni tokom napada sirijskih snaga. Prema informacijama, neki od njih su prebačeni u druge oblasti.\nGuverner Hataja Rahmi Dogan je izjavio da su ranjenici u zadovoljavajućem stanju. Autopsija 33 poginula turska vojnika odvija se pod nadzorom tužilaca, koje je imenovalo Glavno republičko tužilaštvo Hataja. Nakon procedure, tela će biti poslata u gradove, gde su poginuli vojnici živeli.\nVojna vozila i vozila hitne pomoći na graničnom punktu Džilvegozju na tursko-sirijskoj granici\nNa aerodromu u Hataju se nalaze dva aviona turskog Ratnog vazduhoplovstva, koji su spremni da prebace tela u rodne gradove poginulih.\nU Idlibu nastavljeni sukobi\nZa to vreme u Idlibu nastavljaju sukobi. Vojni izvori saopštavaju da naoružane bespilotne letelice Ratnog vazduhoplovstva Turske od sinoć sprovode operaciju usmerenu protiv sirijske armije u vazdušnom prostoru Idliba.\nPrema podacima Oružanih snaga Turske, tokom operacija, koje su pokrenute nakon sinoćnjeg napada sirijskih snaga, do sad je napadnuto preko 200 sirijskih ciljeva i likvidirano je 329 vojnika.\nPrema nekim informacijama, turske snage sa sirijske granice iz haubica gađaju vladine snage u Siriji.\nTurska, kontrolni punkt, sukobi, Idlib, Sirija


Izvor: NoviMagazin.rs, 17.Okt.2019, 08:22\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je da turska invazija na Siriju "nema veze sa SAD" i da Turska i Sirija treba da reše konflikt u kome se trenutno nalaze.\nTramp je, nakon susreta sa italijanskim predsednikom Serđom Matarelom u Beloj kući, rekao da je "u redu što Rusija pomaže i da Kurdi koji brane svoju teritoriju unutar Sirije - nisu anđeli", prenosi Glas Amerike.\n"Borili su se sa nama. Platili smo im mnogo da se bore sa nama i to je u redu. I dobro su se borili dok su bili sa nama, bez nas im ne ide baš dobro", rekao je Tramp.\nPredsednik SAD je rekao...\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je da turska invazija na Siriju "nema veze sa SAD" i da Turska i Sirija treba da reše konflikt u kome se trenutno nalaze. Članak Tramp: Turska invazija na Siriju nema veze sa SAD se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.


Dokument okvirnog budžeta FBiH od 2022. do 2024. godine\nVlada FBiH je usvojila Dokument okvirnog budžeta (DOB) Federacije BiH za period od 2022. do 2024. godine. Ovaj dokument je sačinjen u skladu sa Zakonom o budžetima Federacije BiH i predstavlja osnovu za izradu budžeta Federacije BiH i nižih nivoa vlasti. DOB sadrži makroekonomske i projekcije javnih prihoda, upravljanje javnim rashodima, budžetske prioritete, te gornje granice rashoda budžetskih korisnika FBiH za tekuću i slijedeće dvije fiskalne godine.\nU 2021. godini MMF projicira rast svjetske ekonomije od 3,3 posto, a Evropska\nkomisija rast od 3,4 posto. Za zapadni Balkan Svjetska banka projicira rast ekonomije u 2021. godini od 4,4 posto, dok se za period od 2022. do 2023. godina očekuje blaži rast od 3,7 posto, što je posljedica smanjenih investicija u kriznom periodu, posebno smanjenih investicija u oblasti industrije.\nPrema projekcijama, BiH će u 2021. godini, usljed pozitivnih kretanja u okruženju i zemlji, ostvariti realni rast od 2,3 posto, dok međunarodne institucije očekuju i veći ekonomski rast BiH, i to Svjetska banka od 2,8 posto, a MMF od 3,5 posto. Za Federaciju BiH se u 2021. godini projicira oporavak i rast ekonomije od 2,8 posto kao i u godini prije krize, dok se u periodu od 2022. do 2024. godine projicira rast ekonomije od 3,1 posto, 3,3 posto i 3,6 posto respektivno, pod pretpostavkom rasta glavnih odrednica ekonomskog rasta privatne potrošnje i investicija.\nVlada je danas zadužila Federalno ministarstvo finansija da, nakon što Fiskalno vijeće BiH usvoji Dokument globalnog okvira fiskalne bilance i politka za period od 2022. do 2024. godine, u slučaju potrebe revidira DOB Federacije BiH i dostavi joj ga na razmatranje i usvajanje. U oblasti javnih prihoda se namjeravaju poduzeti mjere za zaštitu radnih mjesta putem stručnog obrazovanja nezaposlenih osoba, mjere za smanjenje fiskalnog opterećenja za\nstvaranje povoljnijeg poslovnog okruženja, te stvaranje pretpostavki za održavanje poslovanja sektora koji su najviše pogođeni krizom i za povećanje konkurentnosti proizvodnje posebno malih i srednjih preduzeća.


► Stoti Salcburški festival muzike redukovan i pod maskama\nFestival omiljen među turistima, počeo je u subotu operom Riharda Štrausa "Elektra" u režiji Poljaka Krištofa Varlikovskog, i komadom "Everyman" igranom svake godine od kad postoji festival.\nTaj komad je trebalo da bude odigran na trgu ispred Salcburške katedrala, ali su organizatori ga zbog nevremena postavili unutra, gde su gledaoci s maskama teško održavali bezbednu razdaljinu jedni od drugih, preneli su lokalni mediji.\nOrganizatori su obećali da će poštovati stroge sanitarne mere za redukovanu verziju festivala sa 110 predstava tokom avgusta, dlok je prvobitno bilo planirano 200.\nProdatih 80.000 karata, umesto 230.000 uobičajenih prethodnih godina, izdato je na ime da bi se omogućilo praćenje kontakata u slučaju izbijanja zaraze. Gledaoci treba da nose maske dok ne sednu, a predstave se održavaju bez pauze i rada bifea za publiku.\nUmetnici koji ne mogu da održavaju međusobnu razdaljinu od najmanje jednog metra, kao i muzičari orkestra, treba redovno da se testiraju na koronavirus.\nNa programu su i prvo izvođenje komada austrijskog dobitnika Nobelove nagrade za književnost, Petera Handkea, i Mocartova opera "Kozi fan tutte", u režiji Nemca Kristofa Loja.\nAustrija, sa devet miliona stanovnika, relativno je malo pogođena pandemijom: ima 21.000 zvanično zabeleženih slučajeva i 700 umrlih. Međutim, broj zaraženih raste poslednjih nedelja od kada je ukinuta većina oštrih restrikcija uvedenih proletos, ali vlasti uveravaju da je epidemija pod kontrolom.\nPo podacima na internetu, Festival u Salcburgu je od prodaje karata ranijih godina imao oko 30 miliona evra prihoda, donoseći tom gradu 183 miliona evra direktne i indirektne dobiti godišnje, a zapošljava oko 3.000 ljudi.\nSalcburški festival muzike, opere i teatra\nZamenica direktora Instituta "Batut" Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da je gotovo 9.000 aktivno zaraženih osoba koronavirusom u Srbiji, ali da je četiri petine njih u...


Rumunija iščupala drugu fazu protiv Ukrajine – Balkan-Handball.com\nHome / EURO 2014 ŽENE / Rumunija iščupala drugu fazu protiv Ukrajine\nRumunija iščupala drugu fazu protiv Ukrajine\nU direktnom duelu koji je odlučivao ko će biti treći učesnik završne grupne faze, u okviru B grupe Rumunija je teže nego što se očekivalo savladala po rejtnigu najslabiju reprenzetaciju grupe ekipu Ukrajine rezultatom 23-22 (12-9).\nMedjutim, mora se priznati das u Rumunke čitav tok meča kontrolisale i ni jednom nisu dozvolile igračicama Ukrajine da izjednače rezultat. Mala drama je vidjena u poslednjih dva minuta kada je Glibko iz polukontre smanjila na 22-21 na 90 sekundi do kraja. U narednom napadu Rumunke dodaju loptu do Chintoan na crti kada Olga Laiuk pravi grub faul za sedmerac i isključenje od 2 minuta, Lotpu uzima Kristina Neagu i sugurnom egzekucijom 30 sekundi pre kraja obezbedjuje pobedu i prolaz dalje svojoj ekipi. Do kraja Ukrajina uspeva da u posednjim sekundama iznudi sedmerac čime Borščenko malom bravurom postavlja konačnih 23-22.\nNajefikasnija u svom timu bila je Neagu sa 8, dok je Chiper postigla 5. Kod poraženih najbolja je bila Borščenko koja postigla 10 golova iz 12 pokušaja, jedina koja ju je koliko toliko pratila bila je Nikolajenko sa 4 pogotka.\nIgračica utakmice: Aurelia Bradeanu\nU poslednjem meču ove grupe Norveška je savladala Dansku 27:21.\n← Prethodni članak EURO 2014: Rusija i Ukrajina idu kući!\nNaredni članak → Anđela Janjušević debituje na EURO 2014


Najstarija korejska banka gradi sigurnosni sistem zasnovan na blokčeinu - Crypto Telegraf\nSrijeda, 14. August 2019 Četvrtak, 15. August 2019 T.A.\nNajstarija banka u Južnoj Koreji, Shinhan banka, se udružila sa još dve kompanije kako bi razvila sigurnosno rešenje zasnovano na blokčeinu.\nKorejska banka Shinhan povećava sigurnost sa blokčeinom\nPrema izveštaju koji je lokalna novina The Korea Times objavila 14. avgusta, Shinhan banka je potpisala memorandum o razumevanju sa startapom Ground X i blokčein developerom Hexlant-om za razvoj blokčein sigurnosnog sistema.\nPrema izveštaju, u sporazumu se navodi da će partneri zajedničkim snagama razviti sistem upravljanja privatnim ključevima za njihove bankarske usluge.\nGround X je blokčein jedinica južnokorejskog giganta za razmenu poruka Kakao, a očekuje se da će obezbediti platformu zasnovanu na blokčeinu. Hexlant razvija infrastrukturu kako bi obezbedio program protiv “pucanja” platforme.\nInterfejs prilagođen korisnicima će pomoći lakše usvajanje blokčeina, navodi Shinhan\nPrvi test novog sistema se očekuje u oktobru. Jedan zvaničnik Shinhan banke je prokomentarisao razvoj:\n“Blokčein tehnologija je privukla pažnju finansijskog sektora zbog svojih prednosti, ali finansijske kompanije su imale poteškoće u primeni tehnologije na svoje sisteme. […] Shinhan banka će pružiti pogodno korisničko iskustvo u okviru dogovora sa Ground X-om i Haxlant-om.”\nKao što je Cointelegraph izvestio ranije ovog meseca, Shinhan banka takođe razvija platformu za pozajmljivanje deonica baziranu na tehnologiji distribuiranog regista nakon što je potpisala ugovor sa kompanijom sa finansijske usluge Directional.\n← U Hongkongu se plaća viša cena za bitkoin usred političkih nemira\nCena bitkoina pala ispod 10.000 dolara →\nTeslafunds & Digifinex Airdrop – Potencijalno profitabilna GPU mining platforma za razvoj\nPonedjeljak, 15. Juli 2019 Utorak, 16. Juli 2019 T.A.\nPetak, 6. Juli 2018 Nedjelja, 8. Juli 2018 T.A.


BiH treba da odluči hoće li u NATO - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > BiH treba da odluči hoće li u NATO\n4. Decembra 2018. 4. Decembra 2018. Istinito361Leave a Comment on BiH treba da odluči hoće li u NATO\n“Mnoge nekretnine su registrovane i imamo određeni broj sudskih odluka koje takođe potpomažu implementaciju ovog uslova. Mislim da razlog zašto upravo sad donosimo ovu odluku je da su saveznici vidjeli da imamo pravu šansu da napredujemo u smislu praktičnih reformi u BiH. Ono što nismo htjeli da imamo je da potpuno ispunjavanje ovog uslova ometa tekuće reforme. ‘Talinski uslov’ ostaje veoma važan i BiH će morati da ga ispuni prije nego što napreduje u pristupnom procesu, prije nego se približi članstvu u NATO. U ovom trenutku nismo željeli da to koči praktičnu saradnju, jer radimo važan posao sa bosanskom stranom na reformi Oružanih snaga i bezbjednosnih službi”, kazao je Mackey za Radio Slobodna Evropa.\n“Činjenica je da je na BiH sada da odluči kakav je stepen ambicije što se tiče odnosa sa NATO. Tim pitanjem će morati da se pozabave sami građani BiH”, kaže Mackey.\nTagged bih istinito mogerini nato\nDobojlija vozio sa 3,08 promila alkohola u organizmu


Debata “Ekonomski kriminal – borba protiv njega” - Vijesti - Syri i Vizionit\nDebata “Ekonomski kriminal – borba protiv njega”\n30 septembar 2011- Zvaničnici iz Policije, Sudstva, Tužilaštva, Opštine i Carine, zajedno sa predstavnicima civilnog društva i medija su diskutovali o problemima ekonomskih prekršaja u regionu Peći, koordiniranjem institucija u ovom sektoru i problematika sa kojima se suočavaju ovi organi.\nPredstavnici ovih institucija su rekli da fiskalni kriminal uopšte je veoma rasprostranjen kriminal po Kosovu na čijem istrebljenju se najmanje radi a to je zbog nekoliko razloga, među kojima i nedostatak specijalizovanih kadrova u ovom sektoru, neprijavljivanja slučajeva, međusobne povezanosti ovih struktura koje vrše ovaj kriminal, i td.\nU okviru ove debate “Ekonomski kriminal – borba protiv njega” je urađena prezentacija istraživanja urađenog od NVO-a “Syri i Vizionit”, koje je ranije odrađeno zajedno sa raznim institucijama u opštini Peć a koje su odgovorne za borbu protiv ekonomskog kriminala i njegovog suzbijanja.\nDebata je organizovana od nevladine organizacije “Syri i Vizionit” u Peći i održava se u okviru projekta “Povećanje javnog nadgledanja u vladavini zakona na Kosovu”, koji se implementira od decembra protekle godine u nekoliko opština na Kosovu a u saradnji sa Forumom za Građansku Iniciativ (FIQ) iz Prištine.\nOvo je treća debata koja se održava pošto je ranije bilo sprovedeno i istraživanje a posle su usledile debate o problemima borbe protivu narkotika i za sektor građevinske izgradnje bez dozvola.