Vučić: Pustite Srbe i Albance da sami reše problem – ProSrpski Portal\nvesti — 26/08/2018 comments off\nVučić je, govoreći na debati "Nove perspektive proširenja EU" u okviru "Političkih razgovora" na Evropskom forumu Alpbah, rekao da se vidi sve više da neki, kao London, navodno brinu više od nas i navodno su više zainteresovani za našu budućnost od nas.\n"Razumemo da imate sopstveni interes, ali koje su granice Srbije ili Kosova. Mi Kosovo smatramo prema Ustavu i Rezoluciji UN 1244 kao deo Srbije, a oni se smatraju nezavisnom državom. Gde su granice? Ko će da nam pomogne? Pola sveta, uključujući i Austriju, kaže – Kosovo je nezavisna država, a druga polovina, uključujući pet članica EU, Kina, Rusija, Argentina, Meksiko, pola islamskog sveta priznaje samo Srbiju. Kako da rešimo problem?", upitao je on dodajući da svi iz Londona ili Beča poručuju da ne treba menjati granice, jer su ih uspostavili kako su želeli.\nSrbi, kako je dodao, neće prihvatiti takav stav, jer će reći da imaju svoje granice, a Albanci se s tim neće složiti "i zbog toga pokušavamo da uradimo nešto što je od značaja za naše građane".\n"Činim najbolje da pomognem Srbima da imaju svoju budućnost, ali mislim da radimo i nešto važno za Albance. Radi se o Srbima i Albancima, moramo da živimo zajedno u budućnosti. To su najveće nacije na Zapadnom Balkanu, i ostaće tako i naredih sto godina. Ko će da reši taj problem, ako mi ne budemo u mogućnosti?", naglasio je Vučić.\nOn je ukazao da je izložen snažnim političkim napadima u svojoj zemlji, uključujući i predstavnike crkve, koji ga optužuju da je najveći izdajnik, jer želi da navodno da "svetu zemlju" Albancima, a istovremeno na zapadu ga nazivaju liderom velikosrpske ideje.\n"Ja sam običan čovek koji pokušava da utiče na način da možemo da nađemo put da održimo mir i stabilnost u regionu. Sada kada smo konačno počeli da pričamo o suštinskim pitanjima, svi oni kažu ‘šta to radite’. Šta vas briga, mi radimo za budućnost naših građana. Činimo to za nas. Ne utičemo ni na koga drugog u regionu", poručio je Vučić podsećajući da je hiljadu puta rekao da Srbija poštuje i da će poštovati teritorijalni integritet BiH.\nPotraga za rešenjem sa najmanje negativnih posledica\n"Da li mislite da se Tači obradovao što sedi pored mene? Da li me voli – ne, i ja ga ne volim uopšte. Ali moramo da razgovarmao i pokušamo da rešavamo problem koji postoji 200 godina. Ako budemo u mogućnsoti da pronađemo rešenje, to će biti moguće samo ako dobijemo podršku EU. Bez toga nećemo nikada biti u mogućnosti", kazao je on.\n"To bi bilo nešto suštnski za Balkan nešto o čemu nismo mogli da sanjamo dugo vreme. Ljudi koji su bili ranije na vlasti su uvek radili na sklanjanju u stranu probleme, samo da prežive politički još koju godinu", rekao je on.\nUkazao je da on ne govori o pregovaračkom procesu, ne iznosi detalje, dodajući da Beograd pregovara u najboljoj nameri i da, ako se postigne mogući dogovor time činimo najbolje građanima.\nIzrazio je uverenje da će u Beogradu biti najteže dobiti podršku da se prihvati dogovor, ali da je neophodno razmišljati o budućnosti i izbeći patnje koroz koje su prošli narodi ranije.\nTači: Imamo mali prozor koji treba da iskoristimo\nTači je rekao da je veliko dostignuće za region to što je dijalog ušao u konačnu fazu ka sporazumu o normalizaciji pomirenju.\n"Zvanično smo pokrenuli finalnu fazu normalizacije odnosa Beograda i Prištine. Pozvani smo na treći sastanak 7. septembra u Brisel. Kosovo je opredeljeno da se postigne pravno obavezujući sporazum sa Beogardom. Vreme je da se to učini sada. Imamo mali prozor koji treba da iskoristimo", naglasio je on dodajući da to nije nimalo lako.\nNaveo je da su zbog toga obe strane odlučile da analiziraju svaku moguću opciju.\n"Iz moje persektive korekcija granica u cilju pronalaženja rešenja je opcija. Niko iz našeg regiona, članice EU i druge u svetu ne treba da se suprostave ili plaše potencijalnog mirovnog sporazuma, čak iako takav dogovor sadrži korekciju granica. Uveravamo da sporazum pod tim scenarijom neće ići duž etničkih linija. Kosovo ostaje multietnička zajednica, nastaviće da primenjuje najiše standarde po pitanju manjinskih prava i isto važi za Srbiju. Dogovor može imati samo pozitivne efekte po region i šire", naglasio je Tači.\nTači je kazao da je istoričar po struci i da ne želi da živi "u knjigama istorije Balkana, a ni svoje zemlje, već da je vreme da pišemo novu istoriju".\n"Ne volimo se Vučić i ja, ali imamo obavezu da sedimo zajedno, radimo i pregovaramo. Nadam se, iako znam da je teško, da ćemo učiniti najbolje. Ako ne postignemo mirovni dogovor, šta je rešenje? To je pitanje protivnicima sporazuma. Ko će biti snažniji – populisti, nacionalisti u Srbiji, na Kosovu, u regionu, kao i čak antizapadne ideologije. Zar neko misli da neko neće da iskoristi taj vakuum. Neko će sigurno, a ne neko sa zapadim vrednostima", upozorio je on.\n"Mi nismo problematični, samo želimo da dođemo do rešenja", dodao je on ukazujući da niko ne treba da strahuje i da je potrebna podrška EU i SAD.\nTači je podvukao da je potreban "ne samo interni konsenzus u Srbiji i na Kosovu, već i međunarodne zajednice, pa i suseda"\nVan der Belen, Pahor i Han o dijalogu\nPredsednik Austrije Aleksander van der Belen podržao je stav predsednika Srbije da treba dozvoliti Srbima i Albancima da se dogovore. Van der Belen je takođe ukazao da crtanje granica duž etničke linije nije održivo rešenje.\nOn je kritikovao moto kojim su se navodno ranije neki vodili, a to je da se jedan narod može osećati bezbednim samo među svojima, i upitao šta bi bio upravo njegov narod kojem bi prema tom stavu trebalo da se prikloni.\n"Najpre koja su etnička zajednica Austrijanci. Pričaju nemački manje ili više, imaju svoju krv prisutnu širom kontinenta. Moja majka je Estonka, moj otac Rus, moje prezime nije austrijsko", ukazao je Van der Belen.\nOn je rekao da podela duž etničkih linije nije nešto što može da bude održivo rešenje, već samo kratkoročno kako pokazuje istorija.\nPredsednik Slovenije Borut Pahor ocenio je da postoji dobar trenutak pošto je posle dužeg perioda političke apstinencije EU ponovo stavila na vrh svoje agende pitanje proširenja.\nKazao je da je dobro što je Evropska komisija konačno usvojila strategiju proširenja, i naglasio da je dobro što je zatražila rešavanje bilateralnih pitanja kao uslov za članstvo.\nIstovremeno je kritikovao Evropsku komisiju što ne traži poštovanje i primenu arbitraže o granici Slovenije i Hrvatske.\nEvropski komesar Johanes Han ukazao je da smo svedoci istorijskog trenutka pošto su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski predsednik Hašim Tači govorili o želji za rešavanjem problema.\n"Bilo je značajno videti da postoji snažna privrženost vaše strane da rešite problem, a ne da čekate sile i pritisak spolja. Svi treba da učimo od istorije da nametanje rešenja spolja nikada nije održivo rešenje i to možemo videti u drugim delovima sveta. Ekstremno je važno da sami nađete rešenje", kazao je on.\nIstovremeno je poručio da moraju imati u vidu da solucija mora biti zasnovana na dijalogu, ali i da mora doprineti daljoj stabilnosti celog regiona.\n"Svako rešenje treba da ima u vidu da je potrebna stabilnost u regionu. To je ono što međunarodna zajednica želi", uveren je Han.\nKazao je da sve dok Zapadni Balkan ne bude u EU, neće biti zaključen proces započet 1989. godine.\nRekao je da je protivnik izjave šefa francuske države Emanuela Makrona da treba najpre rešiti unutrašnje probleme u EU pre proširenja.\n"Neophodno je dalje podsticati širenje i ujedno poboljšati našu performansu. To su procesi koji moraju ići paralelno", naglasio je Han.\nAlbance da problem Pustite reše Sami Srbe Vučić\nRenci: Evropa mora da se probudi, ili će nam Bregzit postati početak kraja\nKako je Hitler upropastio crtani film\nVujović: Država blokirana u procesu EU integracija jer nema unutrašnje političke volje


Iz Pirota 12 miliona guma godišnje - Kompanija "Tigar Tyres" otvorila novi pogon "Big Tigar" - Edukaplus\nIz Pirota 12 miliona guma godišnje – Kompanija „Tigar Tyres“ otvorila novi pogon „Big Tigar“\nGarry M. Scheide, direktor fabrike u Pirotu Novi pogon fabrike „Tigar Tyres“, koja je u vlasništvu francuske kompanije „Michelin“, otvorio je u četvrtak (9. oktobra 2014. godine) u Pirotu predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\nJedan deo novog pogona već je počeo da radi, a istovremeno traje i preostalo uređenje i instaliranje mašina. Planirano je da celokupan projekat bude završen 2016. godine, a investicija će dostići 215 mil EUR. Otvaranju novog pogona prisustvovali su Garry M. Sheide, direktor kompanije „Tigar Tyres“, Žan Dominik Senar, predsednik „Michelin Group“, Kristin Moro, ambasadorka Francuske u Beogradu i Željko Sertić, ministar privrede Srbije.\nU novom pogonu, čiji je naziv „Big Tigar“, 500 radnika će dobiti posao. Po završetku kompletnog projekta, do kraja 2016, u celoj fabrici „Tigar Tyres“ će raditi 2.700 ljudi.\nProširenje proizvodnih kapaciteta i uvođenje novog programa proizvodnje putničkih i poluteretnih pneumatika omogućiće povećanje obima proizvodnje za 50%. Sadašnji kapacitet fabrike „Tigar Tyres“ je 8 miliona guma godišnje, a uz „Big Tigar“ (kada on bude radio u potpunosti, do kraja 2016. godine), dostićiće 12 miliona, rečeno je na otvaranju.\nProizvodnja će biti zasnovana isključivo na budžet gumama, koje će se prodavati pod brendovima „tigar“, „kormoran“ i „riken“. „Tigar“ će izvoziti u Rusiju, Evropsku uniju, Afriku i na Bliski istok.\nU fabrici „Tigar Tyres“ ne kriju zadovoljstvo i ponos što su uspeli da u ovako kratkom roku, za samo godinu dana završe novi pogon. „Big Tigar“ još ne radi punim kapacitetom, a paralelno sa proizvodnjom odvija se i instalacija preostalih mašina.\nKako je za naš portal objasnio direktor proizvodnje u fabrici „Tigar Tyres“, Petar Nikolić, odlučili su se za takav model, kako bi fabrika što pre počela da radi. Izgradnja je počela u avgustu prošle godine, a prva guma iz pogona „Big Tigar“ izašla je u septembru 2014.\nNikolić, koji je poveo grupu novinara u obilazak fabrike, objasnio je da je instalirana najsavremenija oprema u ovoj grani industrije. Osim što ona garantuje gume vrhunskih performansi, zanimljivo je i da omogućava da proizvodnja bude prilično „čista“ (što se možda ne očekuje u gumarstvu). Sve je robotizovano i mašine rade najveći deo posla. Ono što nam je Nikolić otkrio je da ono gde tehnologija i dalje ne može da zameni čoveka jeste sam kraj linije – „vizuelna kontrola“.\n– Tu je radnik nezamenljiv. On mora da svaku gumu okrene i detaljno pregleda, pre nego što ona ode iz fabrike.\n„Big Tigar“ je obezbedio posao za još 500 radnika, a iako u ovom trenutku nisu svi angažovani, većina je već primljena, jer traju obuke i treninzi. Za opštinu Pirot ovo je od ogromnog značaja.\nSa izgradnjom „Big Tigra“, broj artikala koji iz pirotske fabrike izađe porastao je sa 300 na više od 1.500! To je neverovatan podatak, jer konkurentske kompanije, primera radi, u pojedinačnim fabrikama proizvode 200-250 artikala, kažu u „Tigar Tyres“-u.\n– Naravno, ima i konkurenata koji proizvode po 1.500 artikala, ali ne u samo jednoj fabrici – kažu u „Tigar Tyres“-u.\nPredsednik „Michelin Group“, Žan Dominik Senar, pohvalio je pirotsku kompaniju i istakao je da je „Tigar Tyres“ veoma važan za „Michelin“, jer će se ovde proizvoditi pneumatici koji će služiti kao referenca i za druge njihove fabrike.\n– Ovo nije samo proizvodnja guma, već i komercijalni uslužni centar, kao i logistički centar – kazao je Senar, dodajući kako očekuje da će „Tigar Tyres“ svakako razmenjivati iskustva sa drugim fabrikama iz grupe.\nKako konstantno beleže odlične rezultate, u pirotskoj fabrici „Tigar Tyres“ su optimisti i kažu da ovde nije kraj investicijama kojima se nadaju.\n„Big Tigar“ u brojkama\nVeliki broj zaposlenih iz fabrike „Tigar Tyres“ bio je uključen u realizaciju projekta „Big Tigar“. Na gradilištu su, kao podizvođači, bile kompanije „Deneza M“, „Termoinženjering“ i „Nort Engineering“.\nZa izgradnju novog objekta „Big Tigar“ upotrebljeno je:\n– 45.200 tona betona\n– 314.800 kablova\n– 70.000 m2 industrijskog poda\n– 30.000 kvadrata panela\n– 45 km cevne mreže\n– 7 trafo stanica\n– 1.313 prozora i vrata\n– konstrukciju nove hale prevozilo je 25 kompozicija\n– svakog sata, u novom pogonu 750 m3 vode prolazi kroz rashladne kule i pumpe, što je količina dovoljna da se na svaka tri sata napuni po jedan olimpijski bazen.\n– 1.500 artikala se sada proizvodi u celoj fabrici „Tigar Tyres“ u Pirotu\n– proizvodi fabrike: gume za putničke automobile, poluteretne gume i gume za 4×4 terenska vozila


SNS: Beskrupulozni medijski napadi SzS na porodicu Vučića\nLjudi koji se razumeju samo u pljačku, mržnju i nasilje su još jednom pokazali da im ništa nije sveto osim evra i dolara, naveo je Janjušević.\n"Ove monstruozne napade na porodicu predsednika Srbije ne možemo podvoditi samo pod mržnju tajkunsko lopovskog saveza koja je očigledna, već je jasno da je ovo deo šireg plana za obračun sa Aleksandrom Vučićem iza kog stoje veoma opasni nalogodavci", kaže u saopštenju Janjušević.\n"Monstruozne laži i napadi Đilasa, Jeremića i ostalih iz SzS na predsednika Srbije i njegovu porodicu, u trenucima kada se on svim silama bori da zaštiti interes Srbije, unapredi njen međunarodni položaj, pokazuju pravo, bolesno, lice njihove politike", navodi Gradski odbor SNS Vršac.\n"Brat predsednika Aleksandra Vučića glavna je tema najnovijeg broja nedeljnika NIN koji se na sramotu šapčana finansira iz gradske kase našeg grada. Pitamo zato javno gradonačelnika Šapca Nebojšu Zelenovića, jednog od lidera "SzSu", da li je 900.000 dinara, koliko je dato nedeljniku NIN, cena poziva na linč bliskog člana porodice predsednika Srbije?", navodi u saopštenju Gradski odbor SNS u Šapcu i poziva udruženja novinara da osude ovakve poteze kolega.\nLlideri SzS u nedostatku političke ideje, po ko zna koji put, pokazali su da je fabrikovanje laži i uvreda jedino što mogu da ponude građanima Srbije, naveo je Gradski odbor SNS u Pančevu, ističući da je nedopustivo da se bilo čija porodica koristi u obračunu sa političkim neistomišljenicima.\nIsti stav izneo je i OO SNS Kovačica koji navodi da, u trenucima koji su odlučujući za Srbiju, dok se predsednik Vučić bori za čast i ugled naše zemlje u svetu, "tzv. opozicija, nasilnici i fašisti bezidejnog pokreta SzS u medijima se koriste najjeftinijim trikovima, obmanama i uvredama na račun predsednika".\n"Ovaj neuspeli napor političkih gubitnika iz SzS, građani su odavno prozreli što pokazuju i istraživanja javnog mnjenja. Građani žele napredak, otvaranje novih radnih mesta a ne politiku nasilja, laži i uvreda", zaključuje OO SNS Kovačica.


Pismo - Parada ponosa - Peščanik\nIntenzivna podrška iz inostranstva pred Paradu ponosa 2011\nKako se dan održavanja beogradske Parada ponosa 2011 približava, svakodnevno pristižu pisma podrške iz celog sveta i to najviše od međudržavnih organizacija, brojnih međunarodnih nevladinih organizacija, pa do pojedinaca koji najavljuju svoj lični dolazak na Paradu ponosa 2011.\nČlanovi intergrupe za LGBT prava Evropskog parlamenta, među kojima su i poznati parlamentarci Ulrike Lunaček i Jelko Kacin, pored pisma podrške organizatorima, uputili su otvoreno pismo predsedniku Srbije Borisu Tadiću, premijeru Mirku Cvetkoviću i gradonačelniku Beograda Draganu Đilasu, u kome pozivaju vlasti da osiguraju bezbednost svih učesnika Parade.\n„Podrška ovogodišnjoj Paradi kao i bezbednost tog skupa predstavljaće jasnu poruku da je Srbija spremna da garantuje pravo svih na slobodu okupljanja i izražavanja kao i pravo svih građana da budu zaštićeni od diskriminacije”, navode članovi Parlamenta u svom pismu.\nKomesar za ljudska prava Saveta Evrope, Tomas Hamarberg, navodi da izveštaj načinjen u junu ove godine pokazuje da mnoge države članice Saveta Evrope još uvek ne poštuju u potpunosti ljudska prava LGBT osoba. Hamarberg ističe da „političari i druge javne ličnosti pribegavaju govoru netolerancije, a reakcija često izostaje jer tek nekolicina ustane protiv homofobije i transfobije”.\n„Uspešno održana Parada ponosa u Srbiji prošle godine bila je važan korak koji je skrenuo pažnju javnosti na probleme sa kojima se suočavaju LGBT osobe u Srbiji. Uprkos nasilju srpske vlasti pokazale su da poštuju pravo na mirno okupljanje LGBT osoba” – dodao je Hamarberg.\nSa ovim se slaže i Internacionalna lezbejska i gej asocijacija (ILGA) koja posebno pohvaljuje pripadnike policije na iskazanom visokom stepenu profesionalizma. Takođe, ILGA podseća vlasti da će pratiti situaciju na ovogodišnjoj Paradi i da će o tome izvestiti relevantne evropske institucije.\nAmnesti Internešnal poziva vlasti u Srbiji da obezbede punu podršku beogradskoj Paradi ponosa. Imajući u vidu ozbiljne izazove koji su proistekli na prošlogodišnjoj Paradi, podrška Vlade Srbije je ključna u obezbeđivanju prava onima koji žele da praktikuju pravo na slobodu okupljanja i izražavanja.\nPrema međunarodnim dokumentima koje je Srbija ratifikovala, Vlada ima obavezu da poštuje i štiti slobodu izražavanja i pravo na mirno okupljanje. Amnesti navodi da pretnje koje dobijaju organizatori Parade ponosa imaju za cilj opstrukciju slobode okupljanja i da direktno podstiču diskriminaciju, mržnju i nasilje prema organizatorima Parade i njenim učesnicima. Amnesti naglašava da policija i sudske vlasti dužni da zaštite sve građane, uključujući i LGBT osobe, od nasilja i to bez ikakve diskriminacije.\nParada Ponosa, 16.09.2011.


Rast industrije 1,2 % u 2014.\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji je februara bila za 1,1 odsto veća nego istog meseca prošle godine, dok je u odnosu na prosek 2013. bila manja za 11,2 odsto.\nU periodu januar-februar 2014. ostvaren je rast industrijske proizvodnje od 1,2 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine, objavio je Republički zavod za statistiku.\nU februaru ove godine, posmatrano po sektorima, u odnosu na isti mesec 2013, rast je zabeležen u sektoru snabdevanje strujom, gasom, parom i u klimatizaciji od dva odsto, kao i u preradjivačkoj industriji od 1,1 odsto, dok je pad ostvaren u sektoru rudarstvu od 0,4 odsto.\nKako je naveo RZS, obim industrijske proizvodnje u februaru 2014. godine u poredjenju sa istim mesecom 2013. porastao je kod 16 oblasti, koje u strukturi industrijske proizvodnje učestvuju sa 73 odsto, a u padu je kod 13 oblasti.\nEnergoprojekt gradi kargo u Gani\nGrađevinska firma Energoprojekt potpisala je ugovor u Gani za projektovanje i izgradnju kargo centra na aerodromu u Akri, saopštila je ta kompanija.\nKako se navodi, vrednost posla je 26,3 miliona dolara.\nUgovor je polovinom marta potpisala firma Energoprojekt Gana Ltd, ino kompanija Energoprojekt - Visokogradnje, sa investitorom "Ghana Airport Cargo Centre Ltd", za radove po sistemu "ključ u ruke".\nRok za realizaciju projekta je 19 meseci, objavljeno je na sajtu Energoprojekta.


Večernji: "Prljava industrija" traži pomoć vlada i EK\nVečernji: „Prljava industrija“ traži pomoć vlada i EK\nTanjug 5. oktobra 2021. 11:01\nZAGREB – Petrohemija, cementare, rafinerije i drugi koji troše puno gasa ili uglja kupuju pravo da zagađuju okolinu ugljen-dioksidom, a cena tih sertifikata sad je nekoliko puta viša, pa „prljava industrija“ traži pomoć, piše danas zagrebački Večernji list.\nOd početka godina cene emisije gasova staklene bašte su se udvostručile i na zajedničkoj evropskoj berzi ETS probile rekord od 60 evra po toni.\nList piše da je to veliki problem za evropske proizvođače pa i pojedine firme u Hrvatskoj poput Petrohemije, HEP-a, cementara, Ine, kao i proizvođača automobilskih delova koji troše puno gasa, jer svi oni, zavisno od toga koliko zagađuju okolinu, moraju da plaćaju svojevrsni porez na zagađenje.\nTehnički se to, kažu, rešava tako da svaka takva firma zagađivač mora da kupi potreban broj emisijskih jedinica gasova staklene bašte, odnosno mora da platiti za to što zagađuje prostor oko sebe.\nPredsednik uprave kutinske Petrohemije Davor Žmegač kaže da su pre četiri godine cene tih emisija bile četiri do pet evra po toni, a u septembru ove godine su više od 60 evra.\nDivljanje cena emisija, uz znatan skok cene struje i gasa, izazvalo je veliku pomutnju među evropskim proizvođačima, od kojih se očekuje da dodatno ulažu u svoje pogone kako bi smanjili zagađenost, a istovremeno moraju da plaćaju i izuzetno visoke iznose za sertifikate.\nHrvatska u evropskim razmerama nije veliki zagađivač, godišnje proizvede oko 24.000 tona ugljen-dioksida, Nemačka, na primer 900.000 tona, a Poljska, Italija i Francuska više od 400.000 tona, ali radi se o strateškim firmama čiji se problemi prelivaju na širok krug preduzetnika i građana kroz višu cenu đubriva, struje, benzina i slično.\nNa tehničkom niovu, firma zagađivač mora svake godine do aprila da podmiri sve emisije koje potroši za prethodnu godinu. Žmegač kaže da je Petrohemija ranije kupila dovoljno sertifikata za ovogodišnju kvotu po cenama koje su bile povoljnije, ali sada treba ta prava da kupi za sledeću godinu.\nReč je formi koja godišnje treba 300.000 do 500.000 tona tih jedinica ugljen-dioksida.\n“Ovakvo kretanje cena emisija može ugroziti opstanak evropske i hrvatske industrije”, kaže Žmegač.\nPreduzetnici su se stoga obratili za pomoć i nacionalnim vladama i Evropskoj komisiji, piše Večernji.


Privredno društvo „Feller“ iz Austrije u proizvodni pogon u Subotici uložiće 5 miliona evra – Suboticadanas\nIzmeđu Grada Subotice i Privrednog društva „Feller“ iz Austrije u utorak, 10. maja, potpisan je Memorandum o razumevanju a potpisali su ga gradonačelnik Stevan Bakić, Barbara Ašer i Nebojša Milošević.\nAustrijska firma Feller bavi se proizvodnjom kablova za napajanje a sedište srpskog ogranka biće u našem gradu. Osim Austrije prodajne i proizvodne kapacitete ova austrijska grupacija ima u SAD-u, Velikoj Britaniji, Mađarskoj i Hong Kongu. Zahvaljujem se menadžmentu kompanije, vlasnici i generalnoj direktorici Barbari Ašer što je njihova kompanija odlučila da svoje poslovanje proširi i u Srbiju, odnosno u Suboticu, rekao je gradonačelnik Bakić i istakao da će prema potpisanom memorandumu ova kompanija u proizvodni pogon u Subotici uložiti 5 miliona evra i u prvoj fazi zaposliti oko 100 radnika. Sa druge strane Grad se obavezao da će uraditi sve kako bi investitoru olakšao proceduru oko pripreme potrebne infrastrukture gde će se pogon nalaziti.\nIako su ulagali u mnogim zemljama, direktorica Feller grupe danas je ostala začuđena toplom dobrodošlicom u Subotici, kojoj se, kaže, nije nadala. Stručni kadar, potencijal i svakako preporuka od Srba koji žive i rade u Austriji prevagnuli su da pogon otvorimo baš ovde, u ovom lepom gradu, rekla je Barbara Ašer zaključujući da već sada vidi da su kao grupacija doneli pravu odluku i da imaju lepu budućnost u Srbiji.\nPotrudićemo se da budemo uspešna kompanija i ispunimo vaša očekivanja, rekla je još Ašer.\nRelated tags : Gradonačelnik Stevan bakićFeller grupacijaSlobodna zonadr Barbara Ašer\nHey Buddy!, I found this information for you: "Privredno društvo „Feller“ iz Austrije u proizvodni pogon u Subotici uložiće 5 miliona evra". Here is the website link: https://www.suboticadanas.rs/ekonomija/privredno-drustvo-feller-iz-austrije-u-proizvodni-pogon-u-subotici-ulozice-5-miliona-evra/. Thank you


Internews projekat Jačanje nezavisnih medija u Evropi i Evroaziji – Srbija plus – Rok 1.02.2019. – LocalPress\nInternews projekat Jačanje nezavisnih medija u Evropi i Evroaziji – Srbija plus – Rok 1.02.2019.\nInternews pokreće projekat koji se bavi multimedijalnom produkcijom vesti i regionalnom razmenom sadržaja pod nazivom “Jačanje nezavisnih medija u Evropi i Evroaziji”.\nU okviru ovog projekta, Internews će obezbediti grantove i podršku nacionalnim i lokalnim medijskim partnerima za proizvodnju i razmenu multimedijalnih vesti iz Srbije i obogaćivanje sadržaja svojih web stranica.\nKroz projekat će se takođe podržati produkcija i razmena regionalnih priča sa ciljem da se građanima omogući i poveća pristup pouzdanim informacijama o lokalnim, regionalnim i međunarodnim pitanjima od javnog značaja.\nPutem svojih mreža možete obavestiti članice udruženja da je prijava za grant dostupna na linku:


Ilustracija (Foto BETA/Damir Seničar)\n"Pozivajući se na samite održane u Zagrebu 2000. godine, Solunu 2003. godine i Sofiji 2018. godine, EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi regiona", navodi se na početku Deklaracije.\nDodaje se da su lideri sa Zapadnog Balkana ponovili svoju posvećenost evropskoj perspektivi kao svom "strateškom izboru" .\n"Kredibilnost ove posvećenosti zavisi i od jasnog informisanja javnosti i primene neophodnih reformi", stoji dalje u tekstu.\nDeo "Zagrebačke deklaracije" odnosi se na paket od 3,3 miljarde evra podrške koju je EU mobilsala za pomoć regionu u rešavaju posledica krize koji uključuje trenutnu podršku zdravstvenom sektoru, podršku kasnijem socio-ekonomskom oporavku, ali i paket od 750 milona evra makrofinansijske pomoći i 1,7 miljardi evra podrške Evropske investicione banke.\nU Deklaraciji se navodi da je pandemija koja je u toku "pokazala kako EU i Zapadni Balkan zajedno rešavaju zajedničke izazove", ali i ocenjuje da EU podrška i saradnja sa regionom "uveliko prevazilazi ono što drugi partneri mogu da obezbede".\nIstovremeno, EU "prepoznaje" i vrednost podrške koju je Zapadni Balkan tokom pandemije pružio svojim susedima i samoj EU.\n"EU i Zapadni Balkan dele isti cilj mirne, jake stabilne i ujedinjene Evrope, podržane istorijskim, kulturnim i geografskim vezama ali i zajedničkim političkim, bezbednosnim i ekonomskim interesima", navodi se u Deklaraciji.\nEU podvlači da je odlučna da intenzivira svoj angažman sa regionom u svim oblastima i pozdravlja obećanje partnera regiona da će pridržavati evropskih vrednosti i principa u da će nastaviti sa reformskim procesom.\n"Povećana EU podrška biće povezna sa opipljivim napretkom regiona u oblasti vladavine prava, socio-ekonomskim reformama i sa pridržavanjem EU vrednosti, zakona i stnadarda", piše u Deklaraciji.\n"Lideri na Zapadnom Balkanu moraju da osiguraju strikno poridržavanje i primenu fundamentalnih vrednosti, demokratskih principa i vladavine prava, uključujući i vreme dok su vanredne mere zbog pandemije na snazi", dodaje se u tekstu.\nPoziv Zapadnom Balkanu na odlučne korake\nZapadni Balkan se poziva na dalje odlučne korake u pocesima pomirenja, saradnje i jačanja dobrosusedskih odnosa, uključujući i sa zemljama članicama EU.\n"EU pozdravlja doprinos Zapadnog Balkana u EU misijama i opracijama. EU očekuje dalje produbljivanje saradnje u oblasti Zajedničke spoljne i bezbednosne politike i ponavlja pozi svim partnerima da napreduju ka punom usklađivanju sa EU spoljnom i bezbednosnom politikom, posebno u oblastima od velikog zajedničkog interesa", navodi se u Deklaraciji.\nZagrebačka delaracija najavljuje i veliki ekonomsko investicioni plan za Zapadni Balkan koji će biti predstavljen kasnije tokom godine.\n"U cilju dalje promocije naših zajedničkih interesa, EU lideri su spremni da osnaže politički dijalog, uključujući i sastanke na najvišem nivou, između EU i Zapadnog Balkana", piše u zaključku Deklaracije.\nVučić: Radujemo se nastavku dijaloga\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je za RTS da je na samitu EU - Zapadni Balkan, pružena podrška Miroslavu Lajčaku, izaslaniku u dijalogu Beograda i Prištine.\n"Bila je snažna podrška Lajčaku, ja sam ponovio da ga poštujemo i da se radujemo nastavku dijaloga, kao i da želimo kompromis, ali da je to za nas izuzetno teško kao i da ne prihvatamo ono što se iz Prištine moglo čuti, da to ima smisla samo ako Srbija prizna Kosovo. U dijalog se ulazi non fides, u najboljoj meri nameri da razgovarate, ne možete unapred da kažete šta će biti sadržaj", rekao je Vučić za RTS.\nNa konstataciju da je Žozep Borel uoči samita rekao da podržava svaki dogovor, da se neće mešati i da se ne bi usprotivio ni korekciji granica, Vučić je reako da "nema" pojma šta će biti rešenje.\n"Oni su rekli da hoće priznanje Srbije, a ja ne mogu da kažem da priznajemo nezavisno Kosovo. Ako imaju nekoga ko može to da kaže, neka ga uzmu, za manje od godinu dana su predsednički izbori", rekao je Vučić.


Svetski dan kvaliteta, 12. novembar 2015. -\nSvetski dan kvaliteta se obeležava svake godine širom sveta drugog četvrtka u novembru. Dan je osmišljen kako bi se povećala globalna svest o značaju kvaliteta za organizacioni i nacionalni razvoj i prosperitet, ali i za svakodnevni život i poslovanje organizacija. Tema ovogodišnjeg obeležavanja je „Promenite percepciju kvaliteta u vašoj organizaciji“ koji se fokusira na inicijativu profesionalaca u organizaciji i nove izazove u upravljanju kvalitetom.\n103 godine Zavoda za javno zdravlje Subotica i Svetski dan kvaliteta\nSvetski dan kvaliteta se obeležava od 1990. godine na predlog UN, a izabran je drugi četvrtak u novembru. Dan je osmišljen kako bi se povećala globalna svest o značaju kvaliteta za organizacioni i nacionalni razvoj i prosperitet, ali i za svakodnevni život i poslovanje organizacija. Tema ovogodišnjeg obeležavanja je "Promenite percepciju kvaliteta u vašoj organizaciji" koji se fokusira na inicijativu profesionalaca u organizaciji i nove izazove u upravljanju kvalitetom.\nKada se primenjuje na organizacije, funkcija kvaliteta je da štiti i unapređuje ugled, poboljšava profitabilnost i upravlja promenama, te je stoga značajan faktor opstanka i prosperiteta organizacije. Kvalitet predstavlja ishod, karakteristiku proizvoda ili usluge i obeležje jedne organizacije koja je ispunila očekivanja svih zainteresovanih korisnika. Kvalitet ne samo da smanjuje štetu i rizike, već spašava živote i čuva milione dinara organizacijama/preduzećima.\nŽivimo u svetu gde se sve brzo kreće i gde neuspeh u upravljanu kvalitetom može značajno narušiti ugled i finansijsku dobit vaše organizacije. Danas sve više organizacija počinje da prepoznaje značaj kvaliteta. Stručnjaci za kvalitet nude organizacijama paket sa 5 ključnih oblasti kojima treba upravljati u cilju dostizanja boljeg kvaliteta proizvoda/usluga - upravljanje, osiguranje, poboljšanje, vođstvo i kontekst.\nNa inicijativu i uz napore stručnjaka iz oblasti javnog zdravlja Ministarstvo zdravlja Republike Srbije je pre 11 godina prepoznalo značaj i koristi koncepta kvaliteta zdravstvene zaštite i njegovog stalnog unapređenja, te je od 01. jula 2004. godine ovaj koncept postao praksa u zdravstvenom sistemu Republike Srbije. Veliki izazov je predstavljalo definisanje obeležja i kriterijuma koji određuju šta čini dobru zdravstvenu zaštitu, kao i šta se pod kvalitetom podrazumeva. Ipak najveći izazov za stalno unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite je bio organizovan, sistemski pristup njegovom merenju.\nTokom celog perioda od uvođenja praćenja kvaliteta zdravstvene zaštite sve zdravstvene ustanove, sa institutima i zavodima za javno zdravlje, ulažu velike napore u evidentiranje, kontrolu podataka i izveštavanje, kao i u stalno unapređenje samih pokazatelja kvaliteta i iznad svega stalno unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite i kvaliteta rada zdravstvenih ustanova. Opredeljenje za stalno unapređenja kvaliteta zdravstvene zaštite i bezbednosti pacijenata zahteva stvaranje preduslova da korisnici/pacijenti budu u središtu sistema zdravstvene zaštite. Kvalitet podrazumeva i stalno unapređenje stručnog znanja zdravstvenih radnika/saradnika i podizanje svesti o njegovom značaju. Obezbeđenje sigurnosti, bezbednosti i isplativosti zdravstvenih tehnologija imaju značajan uticaj na kvalitet zdravstvene zaštite. Bez obezbeđenja finansijskih podsticaja za stalno unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite i bezbednosti pacijenata kvalitet je sporo dostižan.\nZavod za javno zdravlje Subotica je pre 103 godine započeo sa svojom delatnošću na očuvanju i unapređenju zdravlja naroda. Odavno je prepoznao važnost kvaliteta i počeo da izgrađuje kvalitetan svet za sebe i druge. Potvrda uspešne primene i upravljanja kvalitetom je devetnaestogodišnje posedovanje Sertifikata za sistem menadžmenta kvalitetom prema zahtevima Standarda ISO 9001 (sertifikovan od strane ÖQS - Austrian Association for the Certification of Quality Systems). Laboratorijska ispitivanja su akreditovana od strane Akreditacionog tela Srbije (ATS) već trinaest godina u skladu sa zahtevom standarda ISO/IEC 17025-Opšti zahtevi za kompetentnost laboratorije za ispitivanje i laboratorije za etaloniranje. Zavod održava sistem menadžmenta kvalitetom i kompetentnost stalnim poboljšavanjem efikasnosti i efektivnosti.


Dušanka Majkić revoltirana, ali će svjedočiti – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDušanka Majkić revoltirana, ali će svjedočiti\n“Kao poslanik koga su neposredno izabrali građani revoltirana sam ovakvim odnosom Tužilaštva BiH i ponašanjem glavnog tužioca Gorana Salihovića, jer poslanici i delegati parlamenta, u skladu sa Ustavom BiH, ne mogu biti krivično ili građanski odgovorni za bilo koji postupak izvršen u okviru svojih parlamentarnih dužnosti. Ali, on tu lekciju još nije naučio”, istakla je Majkićeva.\nPrema njenim riječima, umjesto da Tužilaštvo BiH ubrzano radi na rješavanju velikog broja zaostalih predmeta ratnih zločina i organizovanog kriminala koji godinama stoje u ladicama, odlučilo je da pritiskom na parlamentarce utiče na donošenje političkih odluka u BiH, što je “nazamislivo u bilo kojoj zemlji izuzev ovoj i ovakvoj BiH”.\nMajkićeva je istakla da će za to vrijeme i dalje na čekanju neodgovornog pravosuđa BiH biti mnogi veliki predmeti ratnih zločina na čiji epilog se čeka godinama samo zbog toga što su stradalnici srpske žrtve.\n“U dubokom mraku, sklonjeni od javnosti, čekaju pravdu ‘Tuzlanska kolona’, ‘Dobrovoljačka’, ‘Sijekovac’, ‘Trnovo’, ‘Tarčin’, ‘Pazarić'… Pravdu nisu dočekali ubijeni i nestali sarajevski Srbi iz 126 sarajevskih logora”, navela je Majkićeva.\nOna je upitala ko i čime može opravdati da još nije procesuiran Atif Dudaković za zločine Petog korpusa Armije BiH, ali i za one za koje je neposredno odgovoran.\n“Šta može prisiliti Salihovića da podigne optužnicu za ratne zločine protiv Šemsudina Mehmedovića, čiji je direktni zaštitnik? Koliko će još čekati pravdu 3.200 srpskih žrtava Bratunca, Srebrenice i Skelana”, upitala je Majkićeva.\nOna je podsjetila da pravosudne institucije moraju biti nepristrasne, stručne, efikasne i odgovorne i da samo takve mogu biti u funkciji stvaranja stabilne države.\n“Nažalost, postoji bezbroj primjera da su one pristrasne, zavisne od pojedinih centara moći i nesposobne da građanima ove zemlje garantuju vladavinu prava i jednak pristup pravdi. Danas, pravosudne institucije BiH daju najveći doprinos raspadu zemlje”, zaključila je Majkićeva.\nTužilaštvo BiH je nedavno pokrenulo istragu zbog neprovođenja odluke “Sejdić-Finci”, koju je 2009. donio Evropski sud za ljudska prava u Strazburu.\nU Posebnom odjeljenju za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH donesena je naredba o sprovođenju istrage protiv nepoznatog počinioca i već se provode određene istražne aktivnosti i prikupljaju dokazi, a postupajući tužilac u ovom predmetu je Oleg Čavka.\nSvakog vikenda zimsko ronjenje\nKineski rover na Mjesecu se već pokvario


Izvor: SrbijaDanas.com, 13.Jun.2019, 06:31\nKlub potvrdio transfer.\nFudbalerima Real Sosijedada je u prethodnom ciklusu za tri boda izmakao izlazak u Evropu. Uprava kluba sa "Anoete" rešila je da napravi iskorak u novoj sezoni, pa je u skladu sa tim počelo renoviranje tima.\nU tabor plavo-belih, prvi je stigao Aleksander Isak, nekadašnji fudbaler Borusije iz Dortmunda, za koga su Milioneri svojevremeno platili švedskom AIK-u 1.500.000 evra pre dve godine, ali se na "Signal Iduna Parku" nije snašao, pa je usledila >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << pozajmica.\nTako se Isak prethodne sezone dokazivao u holandskom Viljemu II i ostavio sjajan utisak, pošto je na 16 mečeva postigao čak 13 golova i osam puta bio asistent.\nZa reprezentaciju Švedske, Aleksander je odigrao šest utakmica, pa mnogi smatraju da je pred njim visok potencijal, koji će morati da potvrdi i na terenima La lige.


Otvorena deonica autoputa od Srbobrana do Siriga | Autonomija\nOtvorena deonica autoputa od Srbobrana do Siriga\nMinistar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić najavio da će do 5. septembra biti otvorene i sve preostale deonice na autoputu od Horgoša do Novog Sada\nMinistar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić otvorio je danas još 13 kilometara (km) autoputa na severu Koridora 10 od Srbobrana do Siriga i najavio da će do 5. septembra biti otvorene sve preostale deonice na autoputu od Horgoša do Novog Sada.\nOtvorena je deonica autoputa od 85. do 98. km računajući od mađarske granice prema Novom Sadu tako da je na trasi Koridora 10 od Horgoša do Novog Sada u saobraćaj uključeno ukupno 73 km.\nMrkonjić je čestitao graditeljima na obavljenom poslu najavljujući da će poslednja deonica autoputa od Horgoša do Novog Sada biti otvorena 5. septembra, a krak do Kelebije na Koridoru 10 do novembra.\nMinistar je istakao da će od 15. septembra građani Srbije moći od Horgoša do Beograda da se voze autoputem i pređu taj potez za sat i dvadest minuta.\nDirektor „Koridora Srbije“ Mihajlo Mišić je rekao da će sledeća deonica autoputa na severnom kraku Koridora 10 od Bačke Topole do Feketića biti otvorena 15. avgusta, zatim od Feketića do Srbobrana 25. avgusta i poslednja u blizini Srbobrana u dužini od pet km, 5. septembra.\nNa trasi Koridora 10 od Horgoša do Novog Sada 2009. već su izgrađene dve deonice od po 10 km od Bikova do Žednika i od Siriga do Novog Sada.\nDirektor Mišić je rekao da je ranije bilo najavljeno da će autoput od Horgoša do Novog Sada biti potpuno završen do kraja avgusta, ali da je zbog problema sa putarima „Nibens grupe“ taj rok pomeren.\nPredstavnici Koridora Srbije su rekli da vrednost izgradnje severnog kraka od Novog Sada do Horgoša i Kelebije iznosi oko 10 milijardi dinara.\nU izgradnji deonica od Srbobrana do Siriga bila su angažovana preduzeća „Putevi Užice“ i „Borovica transport“.\nTrasa je uključila izgradnju mosta na 92. km mosta preko Jegričke reke, kao i rekonstrukciju osvetljenja na naplatnoj rampi „Sirig“.\nMrkonjić je danas najavio da će sutra na novom mostu kod „Beške“ biti obavljena prva test vožnja, odnosno, prvi automobili će preći preko mosta, dok će taj objekat biti otvoren za saobraćaj do 15. septembra.


Trinkijeri: Trenirati Partizan je vredno ponosa!\nPočetna stranicaKK PartizanTrinkijeri: Trenirati Partizan je vredno ponosa!\nPartizan Video Materijal 19.4.20\nTrener košarkaša beogradskog Partizana Andrea Trinkijeri rekao da je voditi tako veliki klub privilegija i dodao da je ponosan što je prvi stranac na klupi nekadašnjeg prvaka Evrope.\nCrno-bele je uporedio sa Kućom slavnih i istakao posebnu atmosferu u kojoj radi.\nTrener košarkaša beogradskog Partizana Andrea Trinkijeri rekao da je voditi tako veliki klub privilegija i dodao da je ponosan što je prvi stranac na klupi nekadašnjeg prvaka Evrope. Crno-bele je uporedio sa Kućom slavnih i istakao posebnu atmosferu u kojoj radi.\n- Kada sam prihvatio ponudu, to je bilo ''ludo'', ali trenirati ekipu koja je toliko istorijski posebna, vrednije je od hiljadu ugovora. To je bio trenutak da uradim nešto što će mi dati priliku da još bolje shvatim sve što sam radio ranije. U sali u kojoj ja radim je praktično cela Kuća slavnih - ponekad tu svrate Danilović i Divac, Paspalj je uvek tu. Činjenica da je na mom mestu nekada sedeo Željko Obradović je veliki razlog za ponos, rekao je Trinkijeri za portal sportal.it.\nTrinkijeri koji je u bogatoj karijeri pre beogradske ekipe vodio Triboldi, Juvekazertu, Veroli, Kantu, reprezentaciju Grčke, Uniks i Brose Bamberg, posebno je istakao specifičnu atmosferu u kojoj radi i da je zadovoljan napretkom koji su postigli.\n- Zaista sam i dalje šokiran da sam jedini strani trener u istoriji kluba, naročito kada imam na umu da je obim moje misije toliko veliki. Klub prati dva miliona navijača i imate mnogo odgovornosti. U Srbiji kažu da se za Partizan ne navija, nego da se on voli. Klub u koji sam došao imao je beskonačnu istoriju, ali je bio u teškom trenutku i oni su od mene očekivali da mu podignem energiju i moram da kažem da smo zaista napredovali.\nTrinkijeri je opisao i sve probleme na povratku do porodice u Italiji, sa kojima se suočio zbog trenutne situacije sa pandemijom virusa, posebno ističući da svi moramo biti istrajni u suzbijanju pandemije.\nPartizan je pred prekid sezone zbog pandemije bio prvi tim ABA lige i obezbedio je učešće u plej-ofu, a u Evrokupu ga je čekao duel sa Uniksom u četvrtfinalu takmičenja u kojem je imao prednost domaćeg terena.


Psiholog Branka Tišma: Evo kako kod dece da prepoznate poremećaj pažnje i gde najčešće greše roditelji!\nADHD se u današnje vreme mnogo više prijavljuje nego što bi trebalo da postoji u jednoj populaciji, smatra školski psiholog.\nPoremećaj pažnje i dečje hiperaktivnosti (ADHD) je jedan od najčešćih poremećajau detinjstvu, a karakterišu ga impulsivnost, nedostatak pažnje i hiperaktivnost.\n"Postoje dve varijante - prva je selektivna pažnja i memorija, odnosno deca pamte ono što ih interesuje, a zanemaruju ono što ih ne zanima. Pažnja im kratko traje, često su zaboravni, rasejani ibrzo reaguju ako im je nešto uskraćeno.\n"Ne postoji neko objašnjenje, verovatno zato što su brži, motorika im je drugačija i kasnije im se postavljaju zahtevi. Sa druge strane, devojčice ranije uđu u socijalizaciju koju postavlja porodicai dečje ustanove".


Milo Đukanović poručio: Nema kompromisa sa nacionalistima! | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tMilo Đukanović poručio: Nema kompromisa sa nacionalistima!\nMilo Đukanović poručio: Nema kompromisa sa nacionalistima!\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović izjavio je da uprkos brojnim političkim pritiscima neće biti kompromisa sa „nacionalistima i onima koji žele da unište tekovine ove generacije kad je reč o odnosu države i crkve“, saopšteno je iz Đukanovićevog kabineta.\n„Đukanović je zahvalio na interesovanju i korisnim sugestijama, ističući da će vladavina prava kao preduslov ekonomskog razvoja i dalje biti ključni prioritet državne politike, kao preduslov za saradnju sa kredibilnim partnerima“, kaže se u saopštenju.\nĐukanović je bio gost na radnom ručku sa ambasadorima zemalja EU u Crnoj Gori, u organizaciji ambasadora Republike Hrvatske, predsedavajuće Savetu EU, Veselka Grubišića, navedeno je u saopštenju.\nKako je saopšteno, hrvatski ambasador je, pozdravljajući predsednika i kolege, istakao da mu je čast što je u ulozi domaćina kada njegova zemlja prvi put predsedava EU, i to u vreme pandemije korona virusa, i zahvalio svima na saradnji, prenosi Tanjug.\nCrna GoraEUMilo Đukanovićnacionalisti\nAmerika neće dozvoliti Rusiji i Kini da jačaju nuklearno naoružanje


Home/Vesti • Platni promet / HOV / kamate /Javna rasprava o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju\n07.02.2021.VestiPlatni promet / HOV / kamateElektronsko poslovanje, Račun\nMinistarstvo finansija sprovodi javnu raspravu o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju (u daljem tekstu: Nacrt zakona) u periodu od 5. do 25. februara 2021. godine.\nNacrtom zakona predviđena je i obaveza izdavanja elektronskih faktura u transakcijama između obveznika PDV od 1. januara 2023. godine.\nPrezentacija i rasprava o Nacrtu zakona biće sprovedena elektronskim putem (u formi video konferencije ili na drugi mogući način). Javnost će biti blagovremeno obaveštena, na internet stranici Ministarstva finansija, o tačnom vremenu i načinu sprovođenja planiranih aktivnosti.\nPrimedbe, predlozi i sugestije na obrascu za komentare dostavljaju se Ministarstvu finansija pisanim putem na adresu Kneza Miloša 20, Beograd, sa napomenom: „Za javnu raspravu o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju” ili elektronskim putem na sledeću e-mail adresu: elektronsko.fakturisanje@mfin.gov.rs\nU nastavku prenosimo u celosti tekst javnog poziva:\n„U postupku pripreme Nacrta zakona o elektronskom fakturisanju, kojim se uređuje predmet elektronskog fakturisanja, postupak elektronskog fakturisanja, sadržaj elektronsk fakture, određuju se obveznici elektronskog fakturisanja i uređuju druga pitanja od značaja za elektronsko fakturisanje, Ministarstvo finansija, sprovodi javnu raspravu o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju, koju je zaključkom 05 Broj: 011-988/2021 od 3. februara 2021. godine odredio Odbor za privredu i finansije Vlade Republike Srbije.\nJavna rasprava o Nacrtu zakona sprovodi se u periodu od 5. do 25. februara 2021. godine.\nPrezentacija i rasprava o Nacrtu zakona predstaviće se shodno merama Vlade, a u cilju sprečavanja širenja epidemije zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 i zaštite zdravlja građana, elektronskim putem (u formi video konferencije ili na drugi mogući način).\nJavnost će biti blagovremeno obaveštena, na internet stranici Ministarstva finansija, o tačnom vremenu i načinu sprovođenja planiranih aktivnosti u okviru javne rasprave o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju.\nMinistarstvo finansija poziva stručnu javnost iz ove oblasti, privredne subjekte, kao i sva druga zainteresovana lica da uzmu učešće u javnoj raspravi.“


KORONA PREGLED: VRUĆE - HLADNO · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI KORONA PREGLED: VRUĆE – HLADNO\nJuče u Kraljevu pet novoobolelih ,a danas virus nije potvrđen ni kod jedne osobe\nPrema Izveštaju Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, U poslednja 24 časa u zdravstvenim ustanovama na teritoriji grada Kraljeva testirana su ukupno 163 uzorka nazofaringealnog brisa na virus korona. Prisustvo virusa nije potvrđeno ni kod jedne osobe.\nU Srbiji je u poslednja 24 sata 89 novozaražnih od ukupno 8.327 testiranih. Od posledica korona virusa preminulo 7 osoba, a na respiratorima se nalazi 15 obolelih.\nMikrobiolog i naučnik sa Instituta “Vorvik” Branko Rihtman očekuje da će delta soj koronavirusa (indijski soj) uskoro stići i u Srbiju, što bi moglo da poveća broj zaraženih.\n“Dolazak delta soja u Srbiju i zemlje regiona je pitanje vremena, kao i skok broja zaraženih. Treba znati da se delta soj širi oko 50 odsto brže nego britanski, tako da sve te stvari idu u prilog tome da će broj zaraženih da poraste”, upozorva Rihtman.


Video, BeotelNet obeležio 5 godina pružanja telehousing usluge\nBeotelNet obeležio 5 godina pružanja telehousing usluge\nNaslovna Video BeotelNet obeležio 5 godina pružanja ...\nDatum: 01. novembar 2011.\nBroj gledanja: 1731\nVideo channel: Beotel Net\nUsluga telehousing predstavlja specifičan oblik zakupa prostora za smeštaj telekomunikacione opreme i idealno je rešenje za velike korisnike, koji žele da budu prisutni na Internetu 24 sata dnevno. Pionir na ovom polju u našoj zemlji je kompanija BeotelNet, koja je još 2006. godine počela sa pružanjem ove usluge. Peta godišnjica Telehousinga u ponudi Beotela obeležena je u prostorijama ovog provajdera prigodnom prezentacijom za partnere i korisnike. Sagovornik: Radivoje Milićević, direktor BeotelNet-a\nPaket za uspešne firme - Office 365 uz BeotelNetove internet servise\nModerno poslovanje zahteva moderan alat. BeotelNet, kao kompanija koja pruža adekvatnu uslugu ...\nBeotel proslavio sedamnaesti rođendan\nDana 26. februara 2013. godine, kompanija Beotel je proslavlila svoj sedamnaesti rođendan. Na ...\nBeotel proslavio šesnaesti rođendan\nDana 27. februara 2012 godine, proslavljen je šesnaesti rođendan Beotela. Na proslavi je ...\nUsluga telehousing predstavlja specifičan oblik zakupa prostora za smeštaj telekomunikacione ...\nInternet u Srbiji – nekad i sad\nOd stidljivih početaka interneta u Srbiji pa do danas prošlo je oko 15 godina. U tim prvim ...\nZa sve nove korisnike ADSL midi i većih paketa Internet provajder BeotelNet od nedavno ...\nBeotelNet, jedan od vodećih Internet servis provajdera u Srbiji, počeo je sa radom 26. februara 1996. godine.\tBeotelNet, kao kuća koja je dovela prvi međunarodni internet link kod nas, posluje u duhu dobre brige o korisnicima, sa tendencijom da se Internet približi svima, a prema njihovim željama i mogućnostima.\nBeotelNet otvorio novo prodajno mesto u TC Merkator


Njihova intuicija je nepogrešiva: Ova tri horoskopska znaka ljude čitaju kao otvorenu knjigu\nIzvor: B92, 30.Mar.2020, 19:02 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nOva tri horoskopska znaka imaju razvijeniju intuiciju od svih ostalih. Njima ništa ne promiče, a ako pokušate da ih prevarite, napravili ste veliku grešku.\nOvi znakovi imaju najrazvijenije "šesto čulo":\nRibe vole da isplaniraju svaki događaj do detalja i na taj način prizovu neke situacije u svoj život. Oni znaju da osete kad je pravo vreme da krenu u akciju i kada je pravo vreme da daju sve od sebe kako bi došli do cilja, piše Stil.\nNjihov >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << moto je "Osećam- znači da postojim". Rođeni u znaku Riba se uglavnom rukovode svojim unutrašnjim osećajem i retko kad greše.


Nikezić (SSP): Ministar Momirović zadužio Srbiju za 3,2 milijarde evra\nBeta 5. februara 2021. 20:10\nPredsednik Resornog odbora za privredu i finansije Stranke slobode i pravde Dušan Nikezić izjavio je da je ministar gradjevine Tomislav Momirović po odluci predsednika Srbije Aleksandra Vučića u jednom danu državu zadužio za 3,2 milijarde evra, što je 1.350 evra po svakom domaćinstvu.\n„Potpisali ste ugovor sa kineskom stranom za izgradnju kanalizacije i preradu otpadnih voda, za projekte za koje Evropska unija (EU) planira da nam pokloni 85 odsto vrednosti radova. Precizno rečeno, umesto da damo naših 400 miliona evra i od Evrope dobijemo 2,8 milijarde, daćemo Kinezima 3,2 milijarde evra naših para“, rekao je Nikezić.\nOn je ocenio da ministar Momirović time ponovo vredja srpske gradjevince, jer im angažovanjem Kineza poručuje da ne znaju ni kanalizaciju da izgrade, kao što im je nedavno poručeno da ne znaju da grade mostove i autoputeve.\nOn je upitao da li je moguće da je ministru uprkos tome prva asocijacija na zaštitu životne sredine bila Kina, kako je dodao, najveći zagadjivač životne sredine na svetu.\n„Poznato je da Kinezi do pre nekoliko godina nisu imali nikakvo znanje i iskustvo u zaštiti životne sredine, a prema izveštaju Svetske banke, zagadjene su podzemne vode u 90 odsto kineskih gradova, dok polovina Kineza nema pristup čistoj vodi“, naveo je Nikezić.\nUz podatak da je EU namenila devet milijardi evra bespovratnih sredstava za Zapadni Balkan, od kojih značajan deo za zaštitu životne sredine kroz dokument „Zelena agenda za Zapadni Balkan“, Nikezić je ocenio da je današnjim potpisom Momirović dokazao da ga „nije briga ni za životnu sredinu, ni za srpske gradjevinske firme, ni za gradjane, ni za Srbiju“, saopštila je SSP.


“Fagus grupa” - na konferenciji “Brendiranje domaćih proizvoda – naše je bolje” - KVorum.net / Kotor-Varoš -\n“Fagus grupa” - na konferenciji “Brendiranje domaćih proizvoda – naše je bolje”\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 08.11.2018. 08:18\n“Fagus grupa” iz Kotor Varoša predstavila se na konferenciji “Brendiranje domaćih proizvoda – naše je bolje” koja je održana u Administrativnom centru Vlade RS u organizaciji Ministarstva trgovine i turizma.\nNa konferenciji su obrađene teme koje se odnose na brendiranje domaćih proizvoda i predstavljene aktivnosti Ministarstva trgovine i turizma RS u kampanji “Naše je bolje”. U okviru ove kampanje štampan je novi broj časopisa “Najbolje iz Srpske” i snimljen novi promotivni spot “Naše je bolje”.\nNa skupu je proizvodni asortiman predstavilo 30 domaćih proizvođača među kojima je i “Fagus grupa” koja dominantno posluje u drvoprerađivačkoj industriji, a prisutna je i u turizmu.\nMinistar trgovine i turizma RS Predrag Gluhaković izjavio je da već postoji više od deset domaćih proizvoda koji su brend ne samo u BiH i Jugoistočnoj Evropi, već i na širem evropskom tržištu. On je ukazao na ogroman značaj kupovine domaćih proizvoda, navodeći da se time ostvaruju mnogi benefiti – od stvaranja uslova za veće zapošljavanje do povećanja budžeta i za kompanije i za RS.\n– Tu je i pitanje kvaliteta, jer ono što je proizvedeno ovdje znamo da je sigurnijeg kvaliteta, ne umanjujući vrijednosti proizvoda koji dolaze iz inostranstva. Reklamiranje domaćih proizvoda zavisi od finansijske moći preduzeća, ali marketinške aktivnosti su važan segment poslovanja i one kompanije koje su te poslove sprovodile dobro su se pozicionirale na tržištu i vidljiva je razlika između onih koji su posezali za reklamiranjem i onih koji nisu – rekao je Gluhaković\nPrethodna vijest: Proslavljena krsna slava Demokratskog narodnog saveza Sljedeća vijest: Boračka organizacija obilježila krsnu slavu


Bokserskom rukavicom kroz život\nObjavljeno 25.04.2012. u 14h\nMilanka Mima Tadić, osamnaestogodišnja Zrenjaninka tek je pola godine u ovom sportu a već je ostvarila izvanredne rezultate.\n– Pokretljivost, urođena brzina, odlična koordinacija pokreta, lak i odsečan udarac razlozi su zbog kojih je Milanka odmah „bačena u vatru“ – kaže trener boks kluba „Banat“ Stevan Čizmić I dodaje – Od četiri takmičenja u ovom kratkom vremenskom periodu, ona je ostvarila tri pobede na nivou pokrajine, što predstavlja veliki uspeh i dokaz da nije promašila priču.\n– Prvo sam jedan kraći period trenirala savate, a onda sam poželela da se okušam u boksu, to je za mene bio izazov i evo me ovde. Volim da se takmičim i da pobeđujem i uspevam da usaglasim sve svoje obaveze, kako u školi, tako i privatno – saznajemo od ove naizgled krhke devojke.\nMilanka kaže da su treninzi kao i sam režim ishrane naporni ali da joj to ne predstavlja problem i da ima veliku podršku porodice i prijatelja, trenera, kao i celog kluba. Smatra da je sebe u potpunosti pronašla u boksu i planira odlazak na takmičenja I u narednom periodu.\n– Nisam primetila da me momci izbegavaju ili da me se plaše, odgovara sa osmehom na postavljeno pitanje koje se tiče emotivnog života. Dodaje i to da ima mnogo više samopouzdanja kao i to da se sada intenzivno sprema za pojedinačno prvenstvo Srbije gde joj je cilj da pobedi. A povreda se ne boji ni povreda. Kaže da ih ima u svakom sportu, samo da treba biti skoncentrisan i čuvati se, najviše od povreda palca, zgloba ili lakta.\nOd trenera saznajemo da pored nje u klubu ima još četiri devojke od 1994. do 2000. godišta koje vredno vežbaju kao i da je ovaj klub bio prvi koji je išao na prvenstvo Evrope na kojem su osvojene srebrne medalje.\n– Imao sam dobre rezultate u ženskom boksu, Mihajlov Jelena je bila dva puta druga u državi a Aleksandara Glušac prvak države i druga u Evropi. Na žalost obe su, iz ličnih razloga, prestale da se takmiče i da treniraju što je šteta. Obično je kritična granica kad žene prestaju da treniraju 17, 18 godina – kaže Čizmić.\nPo pitanju trenutnog stanja u ženskom boksu, tek od ove godine će biti na Olimpijadi a pre toga je poslednji put bio davne 1904.\n– U Srbiji niko nema sluha za evropska i svetska takmičenja, nisu nas materijalno ispratili mada su nas dobro dočekali kada smo doneli medalje, našalio se Stevan. Od opreme su potrebne patike, šampionke koje nemamo jer boksujemo u običnim patikama a potrebne su i rukavice, kacige, majice i šorcevi a to sve košta.\nUslovi za treniranje takođe nisu zadovoljavajući, što se moglo zaključiti i prilikom obilaska sale za trening koju klub privremeno koristi do 2015. Godine. Ipak ovaj tim ističe da je najbitnija dobra volja i ljubav prema boksu, sa čime se slažemo.\nTagovi:boks, Boks, Milanka Mima Tadić, stevan cizmic


NOVI DIREKTOR KOMPANIJE „TIKKURILA” – ĐOKA JANJUŠEVIĆ – Podrinske\nNOVI DIREKTOR KOMPANIJE „TIKKURILA” – ĐOKA JANJUŠEVIĆ\nBeograd, 10. novembar 2016. – Đoka Janjušević imenovan je za novog direktora kompanije Tikkurila d.o.o. koji je do sada obavljao funkciju Direktora finansija u okviru iste kompanije. Sa više od 15 godina radnog iskustva na ključnim rukovodećim pozicijama u renomiranim multinacionalnim i domaćim kompanijama kao što su Droga Kolinska/Atlantic grupa, Metro Cash & Carry, Centro štampa holding, doprineće daljem jačanju liderske pozicije i ekspanziji poslovanja Tikkurile u Srbiji.\nTikkurila, vodeći proizvođač dekorativnih premaza u Finskoj, Švedskoj i Rusiji, i jedan od vodećih proizvođača u baltičkim zemljama i Poljskoj, u poslednjih nekoliko godina suočena je sa velikim izazovima u celom regionu Balkana. I pored nepovoljnih makroekonomskih trendova i osetljivog poslovnog okruženja Tikkurila je uspela da održi kvalitet proizvoda na visokom nivou i danas je jača nego ikad, po kvalitetu proizvoda, tehnologijama i inovacijama.\nTikkurila potrošačima, profesionalcima i industrijskim korisnicima pruža prilagođena i ekološki održiva rešenja za zaštitu i dekoraciju. Sa istorijom koja traje još od 1862. godine, Tikkurila je vodeći proizvođač dekorativnih premaza u Finskoj, Švedskoj i Rusiji, i jedan od vodećih proizvođača u baltičkim zemljama i Poljskoj.


USPEŠNA NEDELJA ZA ATLETIČARE AK APATINA, UBEDLJIVE POBEDE MARIANE I ĐURE - Radio Dunav\nČlanovi Atletskog kluba Apatin u proteklih sedam dana uspešno su predstavljali klub na takmičenjima u Goriciji (Italija), Paliću, Srebrnom jezeru i Kameničkom parku (Sremska Kamenica).\nUbedljive pobede u trci na 4,5 kilometara u okviru 4. Krosa za dečiji osmeh koji je održan u Kameničkom parku, Sremska Kamenica (nedelja 12. mart 2017. godine) – ostvarili su Mariana Čegar Lukić u ženskoj i Đuro Borbelj u muškoj konkurenciji, u istoj trci četvrto mesto osvojio je Miroslav Pešić, pored njih su na istoj stazi nastupili, nova članica AK Apatin Žaklina Klemen Mitrović, Branislava Đuričin i Aleksandar Štajfer i svi su uspešno završili trku. Na trci u dužini od 10, 5 kilometara koja je održana okviru manifestacije uspešan nastup imao je Aleksandar Bojović.\nPrethodne nedelje apatinski atletičari nastupali su u Italiji, Paliću i na Srebrnom jezeru.\nNajveći uspeh ostvario je Đuro Borbelj koji je u Goriciji (Italija) nastupio na polumaratonskoj trci 21, 1 kilometara u kojoj je istrčao lični rekord 1 sat 12 minuta i 32 sekunde i za više od tri minuta oborio dosadašnji najbolji rezultat, s tim vremenom zauzeo je sveukupno peto mesto u konkurenciji od nekoliko stotina takmičara, iza prvoplasiranog takmičara iz Kenije, dva takmičara iz Maroka i četvrtoplasiranog takmičara iz Slovenije.\nNa Paliću je održan 10. Tron rođendanski polumaraton na kojoj je u trci na 7 kilometara treće mesto osvojio Tihamer Sirak, dok je u polumaratonskoj trci 21, 1 kilometara, nastupila Branislava Đuričin koja je u svojoj starosnoj konkurenciji osvojila 6. mesto.\nNa Srebrnom jezeru održan je 3. Srebrno jezero polumaraton, na kojem je nastupilo nekoliko članova AK Apatin, u trci na 5 kilometara koja je održana u okviru manifestacije Miroslav Pešić osvojio je treće mesto, u istoj trci nastupila je i Žaklina Klemen Mitrović. U trci na 21,1 kilometar najbolji plasman ostvario je Zoran Radičanin koji je osvojio 9. mesto u sveukupnom plasmanu, Filip Demić zauzeo je 25. mesto, dok su polumaratonsku stazu uspešno istrčali Katarina Popov, Alisa i Goran Bajić.\nNarednog vikenda u nedelju 19. marta sa početkom u 11.00 časova na stadionu FK Mladost Apatin, održaće se prvi trening besplatne škole atletike koju Atletski klub Apatin pokreće, za učešće u školi atletike prijavio se veliki broj polaznika, istog dana biće moguć upis i druge zainteresovane dece.\nAtletski klub Apatin, obaveštava da treningu koji će biti otvorenog tipa mogu prisustvovati svi zainteresovani sugrađani, i na taj način daju podršku u nastojanjima kluba da stručnim radom atletskih trenera potpomogne u pravilnom rastu i razvoju dece.\nOLIMPIKOVCI ZAVRŠILI VIKEND POLOVIČNIM UČINKOM\nPREDSTAVNICI POKRAJINSKOG SEKRETARIJATA ZA POLJOPRIVREDU SUTRA SA APATINSKIM POLJOPRIVREDNICIMA


Događaju su prisustvovali ambasador Japana njegova ekselencija Takahiko Kacumata, gradonačelnik Zoran Radojičić, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković i Predsednik JPAS-a Goran Pekez, kao i olimpijci Andrea Arsović, Milica Novaković, Velimir Stjepanović, Marko Dragosavljević i Martin Mačković.\n„Očuvanje i zaštita životne sredine predstavljaju jednu od olimpijskih vrednosti, a mi na ovaj način želimo da dodatno doprinesemo stvaranju bolje i zdravije budućnosti. Ovi prirodni olimpijski krugovi, kreirani stablima japanske trešnje, će predstavljati još jedno lepo mesto u Beogradu, za ponos svih građana. Drago mi je da je ova akcija uključila više partnera, čime dobija na značaju i vrednosti“ – rekao je Božidar Maljković, predsednik OKS.\n„Kao čoveku, lekaru i gradonačelniku veliko mi je zadovoljstvo kada se nešto ovako lepo i plemenito, kao što je park japanskih trešanja u čast Olimpijadi, otvara tokom nedelje u kojoj obeležavamo Dane Beograda. U godini kao što je ova, teško je ne osvrnuti se na pandemiju koja nas je naučila nečemu izuzetno važnom, što naši sportisti i Olimpijci najbolje znaju – važnosti zajedništva, odgovornosti i stremljenja istom cilju. Nadamo se i verujemo da će Olimpijske igre u Tokiju i pored izazova pandemije biti uspešno održane, i da će se naši sportisti vratiti ovenčani nagradama, kako su nas i navikli“, izjavio je gradonačelnik Beograda, Zoran Radojičić, i u ime Beograda zahvalio se Japanskoj poslovnoj alijansi i Olimpijskom komitetu, koji su gradu donirali ovaj park.\nGoran Pekez, predsednik Japanske poslovne alijanse, naglasio je da su krugovi simbol trajne povezanosti Srbije i Japana. On je dodao:\n,,Napori članica JPAS-a i naših Olimpijaca su komplementarni. Na domaćem terenu, mi svakodnevno nastojimo da ostvarimo uvek bolje rezultate u poslovnim disciplinama održivog poslovanja, otvaranja radnih mesta, ili unapređenja radnog i prirodnog okruženja, kako bismo doprineli ekonomskom prosperitetu zemlje i poboljšanju kvaliteta života u Srbiji. Igrajući u gostima, naši sportisti i Olimpijci postaju ambasadori jedne takve snažne Srbije kojoj težimo, koja je spremna da se na svakom polju takmiči sa celim svetom po kvalitetima i sposobnostima koje poseduje.“\nAmbasador Japana NJ.E. Takahiko Kacumata je izjavio: „Želeo bih da zahvalim JPAS-u i Olimpijskom komitetu Srbije na ovom projektu koji slavi Olimpijske i Paraolimpijske igre u Tokiju. Nadam se da će olimpijski tim Srbije prikazati svoje najbolje izdanje i osvojiti veliki broj medalja u Tokiju, isto kao i na prethodnim Igrama i da će se naše prijateljstvo kroz Igre dalje proširiti u mnogim oblastima. Takođe, nadam se da će tradicionalna japanska kultura Hanamija zaživeti u Srbiji i dugo biti prisutna, zajedno sa prijateljskim odnosom Srbije i Japana.“\nOlimpijski komitet Srbije i Japanska poslovna alijansa u Srbiji pozivaju sve građane da posete ovaj park smešten na Novom Beogradu, između mosta Gazela i Starog savskog mosta.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Predlozima bacaju u sjenku rezultate Vlade\n02. 06. 2020. 11:36 >> 18:41 1\nNamjera je mnogih da nerealnim predlozima stave u sjenku rezultate koje je postigla Vlada u dijelu sanacija socio-ekonomski posljedica epidemije korona virusa, poručio je potpredsjednik Vlade Milutin Simović. On je, odgovarajući na poslanička pitanja, istakao da je Vlada, kroz dva socijalna paketa mjera, opredijelila blizu dva miliona eura.\nSimović je kazao i da je do sada isplaćeno preko 15 miliona eura, za bruto zarade 60.000 zaposlenih.\nOdgovarajući na pitanje poslanika SDP-a Raška Konjevića, Simović je rekao da je pristiglo više predloga mjera pomoći, ali da Vlada nije čula koliko za njihovu implementaciju treba sredstava, ni iz kojih izvora bi bile finansirane. Te predloge ocijenio je kao populističke, dopadljive i nerealne.\n"Ubijeđen sam da Vama, koji ste imali priluiku da vodite finansije države, ne treba objašnjavati koliko je očuvanje stabilnosti javnih fuinansija bitno za funkcionisanje države, a posebno u uslovima koji su danas zahvatili svijet", kazao je Simović u odgovoru Konjeviću.\nSimović je kazao i da su u 2019. godini na evidenciji zaposlenih bile191.833 osobe.\nZakoni jednaki za sve\nPoreski obveznici koji pripadaju javnom sektoru ni na koji način nijesu abolirani obaveze plaćanja poreza i u sistemu naplate su isti kao i ostali, saopštio Simović.\n“Poreska uprava (PU) ulaže maksimalne napore da obezbijedi naplatu poreza i visok stepen poštovanja poreskih propisa, bez obzira na kategoriju obveznika, vlasničku strukturu ili sektor u kojem posluju. Kada su u pitanju poreski obveznici koji pripadaju javnom sektoru, ta preduzeća ni na koji način nijesu abolirani obaveze plaćanja poreza”, kazao je Simović.\n“To podrazumijeva dosljednju, jednobraznu i transaprentnu primjena zakona u svim oblastima, uključujući oporezovanje, obračun zarada, otvaranje stečaja i sve što prati čitavi taj proces”, saopštio je Simović.\n“U prilog toj konstataciji ide i činjenica da se na listama najvećih poreskih dužnika transparentno objavljuju imena obveznika čiji je većinski vlasnik država”, dodao je Simović.\nPrema njegovim riječima, ne postoji niti jedan poreski obveznik u Crnoj Gori koji je oslobođen obaveze prijavljivanja i plaćanja poreza, suprotno zakonskim porpisima koji su na snazi.\n“Zato je za četiri godine nivo dospjelog duga smanjen za 210 miliona EUR, odnosno sa 588 miliona eura koliko je iznosio na kraju 2015. godine, na 378 miliona sa kraja decembra prošle godine”, precizirao je Simović.\nMeđu preduzetim mjerama za smanjenje duga Simović je posebno izdvojio reprogram poreskog potraživanja, kojim je obuhvaćeno 6,17 hiljada poreskih obveznika sa iznosom osnovnog duga od 128 miliona eura.\nKroz reprogram, kojim su obaveze odložene na do pet godina, do sada je naplaćeno preko 70 miliona EUR.\nNa pitanja će danas odgovarati i potpredsjednik vlade za politički sistem i pravosuđe i ministar pravde Zoran Pažin.\nPrenos iz Parlamenta pratite na TVCG, Radiju CG i Portalu RTCG.\nSkupština Crne Gore Milutin Simović Zoran Pažin


Ðonović:Prosrpska opozicija u CG neprijatelj države - Studio B\nÐonović:Prosrpska opozicija u CG neprijatelj države\nÐonović:Prosrpska opozicija u CG neprijatelj države Tanjug\nRegionRegion Pocetna 06. 09. 2018. 13:08:38\nNakon što je podgorička Pobjeda objavila da opozicioni Demokratski front (DF) planira da u narednom periodu fokus svog delovanja stavi na političko objedinjavanje Srba u regionu, pojedini plitičari i analitičari kažu da delovanja „tvrde prosrpske opozicije“ u Crnoj Gori „zlokobno podsećaju na događanja naroda 90-tih“ i da su oni, kao i da su oni „unutrašnji neprijatelji države“ .\n„Aktuelni pokušaj homogenizacije služi svrsi pomoći rukovodstvu Srbije u teškim pregovorima o razgraničenju sa Kosovom“, ocenio je predsednik Liberalne partije Andrija Popović.\nSa druge strane, analitičar Ranko Ðonović kaže da je crnogorska opozicija „unutrašnji neprijatelj države“, jer stalno traži saveznike van Crne Gore kako bi se udružili da rade protiv nje.\n„Iako su potpuno drugačiji geopolitički odnosi u regionu nego 90-ih godina prošlog veka, kada smo bili i deo zajedničke države, pojedina sinhronizovana delovanja naše tvrde prosrpske opozicije zlokobno podsećaju na tadašnja događanja naroda, u Hrvatskoj, BiH, Kosovu“, kaže Popović za Pobjedu.\nPrema negovim rečima, pretpostavka je da aktuelni pokušaj homogenizacije služi svrsi pomoći rukovodstvu Srbije u teškim pregovorima o razgraničenju sa Kosovom.\n„Crna Gora mora biti sposobna za rešavanje eventualne opasnosti, ne sme da potceni, ni zanemari aktuelna dešavanja u susedstvu. Prioritet je zaustavljanje još jedne instrumentalizovane podele u našem društvu u duhu povećane tolerancije, razumevanja i ukazivanja na sve moguće posledice po crnogorsku građansku državu i ponovnih pokušaja oživljavanja davno završenih procesa”, naveo je Popović, preneo portal RTCG.\nÐonović za Pobjedu kaže da predstavnici opozicije trenutno traže istomišljenike i podršku Rusije, Srbije, Republike Srpske, SPC.\nPrema rečima Ðonovića, crnogorska opozicija po svemu što radi je velikosrpska.\n“Svi oni protiv Crne Gore ponovo bi uzeli oružje, ali i protiv svih komšija, izuzev Srba”, naveo je i dodao da „sva njihova planska delovanja mogu da se razumeju bolje ako se krene od osnove njihovih političkih načela, a to su mržnja prema državi Crnoj Gori i svemu što nosi predznak crnogorsko nacija, kultura, jezik“.\nOni to ne kriju, dodao je, a kao njihov krajni cilj je naveo „nestanak svega crnogorskog i dok do njega dođu, bilo pričom ili terorističkim napadima, svakodnevno će nanositi štetu Crnoj Gori”.\nDemokratski front (DF) će u narednom periodu fokus svog delovanja staviti na političko objedinjavanje svih Srba u regionu, dok će druge aktivnosti, poput priprema za eventualno organizovanje protesta, ostati u drugom planu, objavila je juče Pobjeda.\nU tu svrhu, navedeno je, organizovana je serija sastanaka sa Srbima u regionu sa kojima je razgovarano o „okupljanju na jednoj nacionalnoj ideji“.\n„Plan je da se Srbi iz regiona upoznaju sa položajem Srba koji je, ne samo u Crnoj Gori, veoma težak i delikatan. Kroz upoznavanje sa položajem Srba, ideja je da se u političkom smislu uspostavi saradnja sa Srbima iz regiona na svim nivoima“, navela je Pobjeda pozivajući se na saopštenje iz DF-a.\nDemokratski front je ranije u svojim javnim nastupima isticao da se tokom septembra mogu očekivati razgovori sa aktivistima o organizaciji protesta na jesen.\n„Ipak, zbog planova o objedinjavanju, priča o protestima je za sada u drugom planu. Na ruku nam i ne idu stavovi drugih opozicionih partija koje su direktno saopštile da nisu za bilo kakva ulična okupljanja“.\nPredsednik Demokratske narodne partije (DNP) Milan Knežević kazao je u izjavi za Pobjedu da „političko objedinjvanje Srba“ znači definisanje zajedničkih interesa Srba u regionu i zajedničko delovanje u tom pravcu.\n„Samo tako, otvaranjem srpskog pitanja možemo se izboriti za ravnopravan status. Zbog toga je političko obedinjavanje Srba i zajedničko delovanje veoma bitno i za Srbe u Crnoj Gori“, saopštio je Knežević, koji je odbacio teze da DF potenciranjem pitanja Srba spašava svoj rejting, koji je u padu.


Za sedam meseci dijaspora poslala 750 miliona evra na Kosovo\n„Objavili smo grafikon koji se odnosi na doznake za ovu godinu, odnosno do avgusta, a ono što smo primetili je da imamo rekordan broj doznaka iz dijaspore u poredjenju s posleratnim godinama, gde je cifra od 750 miliona evra“, rekao je Ljirim Krasnići iz organizacije „Germin“.\nKrasnići naglašava da pomoć dijaspore doprinosi očuvanju društvenog mira, jer mnoge porodice imaju svoj izvor iz doznaka.\nOno što po njegovom mišljenju nije dobro je to što se taj novac uglavnom koristi za svakodnevnu potrošnju.\nPovećanje potrošnje s dolaskom ljudi iz dijaspore doprinelo je ekonomskom rastu Kosova za 2021. godinu, prema izveštaju „Konkurencija i oporavak nakon pandemije kovid-19“, koji je predstavila Svetska banka.\nPrema podacima iz ovog izveštaja, do kraja ove godine ovo povećanje će iznositi 7,1 odsto, u odnosu na smanjenje od 5,3 odsto koje je bilo prošle godine.\n23.05.2022 Imovina Dečana, ski staza i hoteli na Brezovici u Fond kosovskog bogatstva (464)\n23.05.2022 Građani blokirali zgradu Privremenog organa u Osojanu (398)\n23.05.2022 ’’Blokiraćemo PO dok se našim porodicama ne obezbedi po jedno radno mesto’’ (246)


ŠABAC: ZAPLENJENO OKO 4 TONE DUVANA – Balkanekspresrb.rs\nŠABAC: ZAPLENJENO OKO 4 TONE DUVANA\n19/12/2014 Off By\nKRIMI ⇒Prilikom redovne kontrole i pregleda putničkog vozila, policija je pronašla duvan presovan u bale, a pregledom kombija, koji je, takođe, vlasništvo vozača, pronađena je oko tona i po duvana\nŠABAČKA policija u poslednjih nekoliko dana zaplenila je više od četiri tone duvana.\nPrilikom redovne kontrole i pregleda putničkog vozila, policija je pronašla duvan presovan u bale, a pregledom kombija, koji je, takođe, vlasništvo vozača, pronađena je oko tona i po duvana.\nZbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo nedozvoljena trgovina, protiv vozača je podneta krivična prijava Osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu, a protiv suvozača iz putničkog vozila podneta je krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je saizvršilac u izvršenju ovog krivičnog dela.\nPretresom stana u okolini Šapca, po naredbi sudije za prethodni postupak Osnovnog suda u Šapcu, policija je u pomoćnim prostorijama pronašla 37 plastičnih kesa rezanog duvana u pakovanjima od po kilogram, jednu ručno izrađenu mašinu namenjenu za rezanje duvana i jednu presu za duvan.\nZbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja protiv osumnjičenog je podneta krivična prijava Osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu.\nPostupajući po naredbi sudije za prethodni postupak Osnovnog suda u Šapcu, policija je, prilikom pretresa jednog domaćinstva u Vladimircima, u pomoćnim prostorijama, pronašla sušeni duvan u listu ukupne težine oko dve tone, plastične kese sa rezanim duvanom ukupne težine oko pola tone u pakovanjima od po kilogram, dve mašine namenjene za rezanje duvana, dve električne vage za merenje i četiri noža za rezanje duvana.\nZbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nedozvoljena proizvodnja protiv više osoba biće podneta krivična prijava u redovnom postupku Osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu.<\nKRIMI ⇒Duvan, za koji se sumnja da je ilegalnim putem prokrijumčaren sa područja AP Kosovo i Metohija, u\nKRIMI ⇒N. K. (1982), D. V. (1973) i P. R. (1975) iz Sremske Mitrovice, terete se da


Tema broja 028 - Part 2\nHome » Posts tagged with » Tema broja 028 (Page 2)\narheologija \_ muzeji \_ MuzejiSrbije \_ Tema broja 028\nTrepanacija – Probušene lobanje iz prošlosti\nNajstarija poznata hirurška intervencija na glavi – lobanji čoveka, trepanacija, poznata je u nauci još iz Hipokratovih zapisa, gde su navedeni i instrumenti-alati kojima se ova operacija izvodila. Prvi pomen trepanacije u Srbiji susreće se 1883. godine ali se 1900. godina može uzeti kao početak proučavanja ovog fenomena. Poznate su nam lobanje sa trepanacijom iz različitih […]\nmuzeji \_ Muzeji Srbije \_ Srbija \_ Tema broja 028 \_ tribina\nU nedelju 17. maja 2015. godine u Etnografskom muzeju u Beogradu (Studentski trg 13) biće održan javni razgovor pod naslovom „Baština u opasnosti“. Razgovor je deo ovogodišnje teme nacionalne muzejske manifestacije Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10 – Heroji kulturne baštine. Cilj ovog skupa u kome će učešće uzeti eminentni stručnjaci u oblasti zaštite, […]\n10 do 10 \_ beograd \_ izlozbe \_ Muzeji Srije \_ programi za decu \_ Srbija \_ Tema broja 028 \_ tribine\nKonferencija za novinare povodom manifestacije „Muzeji Srbije deset dana od 10 do 10“ održana je danas u Etnografskom muzeju u Beogradu. Konferenciji su prisustvovali ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac i direktori nacionalnih muzeja – Slavko Spasić, direktor Prirodnjačkog muzeja Srbije, Dušica Bojić, direktor Istorijskog muzeja Srbije, Bojana Borić Brešković, direktor Narodnog muzeja Srbije, Tijana […]


Raspop Dedić: Srbi su remetilački faktor na Balkanu i treba da se spuste na zemlju jer više nema velike Srbije\nRaspop Dedić: Srbi su remetilački faktor na Balkanu i treba da se spuste na zemlju jer više nema velike Srbije\n"Srebrenica je stopostoni genocid, ali manji od genocida koji je Srbija uradila u Crnoj Gori 1918. i 1920. godine"\nDirektor NVO „CPC“ Miraš Dedeić gostovao je u emisiji „Bujica“, tokom koje je rekao da u Crnoj Gori "lako može doći do građanskog rata", uz ocenu „da su Srbi remetilački faktor na Balkanu i da bi trebalo malo da se spuste na zemlju, jer više nema velike Srbije“.\nAmfilohije: Bogoubilački i bratoubilački duh u Crnoj Gori se proglašava za identitet i budućnost Crne Gorehttps://t.co/EcHWxjCVYx\nGostujući na zagrebačkoj televiziji "Z1", on je rekao da je novac Srpske pravoslavne crkve "izvučen iz Crne Gore, korišćen za finansiranje srbskih ratnih zločinaca". Prema njegovim rečima, neki od njih su se "skrivali u manastirima pod upravom SPC u Crnoj Gori, pa čak i u Ostrogu".\nKomentarišući Zakon o slobodi veroispovesti, on je kazao da je crkvena imovina "vlasništvo crnogorske države, kojoj se sada vraća".\nDF: Brisel protestuje zbog životinja, a ćuti kad se ugrožavaju ljudihttps://t.co/BgJOTeAN6a\nGovoreći o dešavanjima u Srebrenici, Mihailo je kazao da je to bio „stopostoni genocid“, ali "manji od genocida koji je Srbija uradila u Crnoj Gori 1918. i 1920. godine".\n„Da ne misle tu imovinu da daju na korišćenje Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi, ne bi je ni vraćali. Od 600 crkava i manastira mi nemamo nijednu, sve je okupirala srbska crkva, kojoj i nije stalo do crkava i manastira, već do rušenja vlasti u Crnoj Gori“, ocenio je Mihailo.\nPodgorica: Protesti SPC se koriste kao negacija državnog bića i identiteta Crne Gorehttps://t.co/troLQI6j4R\nDodao je da bi u Crnoj Gori "lako moglo doći do građanskog rata ako odredbe tog zakona ne bi bile primenjene".\n„Za Srpsku pravoslavnu crkvu Crna Gora nije država, već srbska pokrajina, a Crnogorci su Srbi, ali tu su se prevarili“ poručio je Mihailo.\nOn je osporio i nedavnu proslavu 800. godišnjice autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve, rekavši da "to nije istina".\n„I zbog vas se ovaj grad naziva Gospodin Nikšić“https://t.co/cWNuEOOoMN\n„Srbska pravoslavna crkva postoji, postoje i vjerujući ljudi, ali bez tomosa, koga nema do Berlinskog kongresa. Kasnije je dobila drugi tomos i prisajedinila Crnu Goru i ostale pravoslavne crkve u jednu i za to je platila carigradskom patrijarhu milion i po zlatnih švajcarskih franaka“, rekao je Mihailo.


Moskva ne gaji iluzije o odnosima sa SAD - 23.01.2017, Sputnik Srbija\nMoskva ne gaji iluzije o odnosima sa SAD\nMoskva ne gaji iluzije o odnosima Rusije i Sjedinjenih Američkih Država pri novom američkom predsedniku Donaldu Trampu, ali je spremna za normalizaciju na... 23.01.2017, Sputnik Srbija\n10:46 23.01.2017 (Osveženo: 15:46 23.01.2017)\n© AP Photo / Ivan SekretarevMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov tokom konferencije za medije u Moskvi\nMoskva ne gaji iluzije o odnosima Rusije i Sjedinjenih Američkih Država pri novom američkom predsedniku Donaldu Trampu, ali je spremna za normalizaciju na osnovu ravnopravnosti, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov.\nRusija će uskoro sići sa naslovnica\n21 Januar 2017, 12:57\n„Mi ne gajimo iluzije, ali, kao što je već mnogo puta govorio predsednik Putin, bićemo spremni da pređemo svoj deo puta kako bi se odnosi sa Sjedinjenim Američkim Državama normalizovali“, istakao je Lavrov.\n„Ovo se može uraditi isključivo na osnovu ravnopravnosti, na osnovu uzajamnog poštovanja, uvažavanja međusobnih interesa i na osnovu traženja balansa interesa tamo gde su pred nama zajednički ciljevi na međunarodnoj sceni, kao što je borba protiv terorizma“, rekao je Lavrov na zajedničkoj konferenciji za novinare u Moskvi.\nStav Rusije poklapa se sa stavom predsednika SAD Donalda Trampa da borba protiv DAEŠ-a treba da ima prioritet. Moskva i Vašington imaju praktičnu osnovu za saradnju u borbi protiv terorizma, istakao je Lavrov.\n„Među glavnim prioritetima naglašena je borba protiv DAEŠ-a, ali ne simulacija ove borbe, već borba do potpunog uništenja terorističke formacije. Ovde se interesi Rusije i SAD i mnogih drugih zemalja, uključujući Mađarsku, podudaraju“, rekao je Lavrov.\nOn je dodao da „postoji i konceptualna i praktična osnova za saradnju u pitanju borbe protiv terorizma“.\nPregovori u Astani treba da budu važna etapa sirijskog rešenja\nAstana: Svi za stolom, počeli pregovori\n23 Januar 2017, 09:26\nPregovori koji su počeli u Astani trebalo bi da postanu važan korak u rešavanju krize u Siriji, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov.\nSastanak o Siriji počeo je u Astani u ponedeljak, delegacije Damaska i oružane opozicije prvi put su sele za pregovarački sto.\n„Što se tiče Sirije, obojica verujemo da sastanak koji je danas počeo u Astani između SAR vlade i oružane opozicije trebalo bi da bude važan korak ka rešavanju krize koja traje skoro šest godina“, rekao je Lavrov posle razgovora sa ministrom spoljnih poslova Mađarske.\nTurska će pomagati Misturi na pregovorima u Astani\nTurska će prisustvovati konsultacijama specijalnog izaslanika UN za Siriju Stafana de Misture u pregovorima sa naoružanim sirijskim grupama Astani, izjavio je ruski ministar.\n„Posle kratke pauze, delegacije će preći na radne kontakte. Predstavnik UN Stafan de Mistura biće moderator uz podršku Rusije. U kontaktima sa vladom pomagaće delegacija Irana, a u kontaktu De Misture sa naoružanom opozicijom pomagaće delegacija Turske“, objasnio je Lavrov.\nKijev izbegava sprovođenje Minskih sporazuma\nKijev pokušava da izbegne sprovođenje minskih sporazuma, a Moskva se nada da će zemlje-garanti na to obratiti pažnju, istakao je ruski ministar.\n„Nadamo se da će one zemlje EU koje predstavljaju garante minskih sporazuma i koje su ih potpisale zajedno sa Rusijom i Ukrajinom, Nemačka i Francuska, da će Pariz i Berlin obratiti pažnju na nepriličnu izjavu predsednika Ukrajine Petra Porošenka koji pokušava da izbegne svoje obaveze“, rekao je Lavrov.


Socijalna preduzeća bez sistemske podrške - Penzin\nSocijalno preduzetništvo nije definisano zakonima Republike Srbije. Samim tim, socijalna preduzeća ostaju bez sistemske podrške.\nSocijalno preduzetništvo je način poslovanja koji stavlja biznis u službu ljudi i životne sredine. Takva služba može biti zapošljavanje osoba sa invaliditetom, ranjivih grupa ili poslovanje u skladu sa ekološkim standardima. Neven Marinović, izvršni direktor Smart kolektiva smatra da ne postoji sistemska podrška tim socijalnim preduzećima.\nMarinović je objasnio da ne postoji sistemski način da im se pomogne, a imajući u vidu da ispunjavaju ekonomsku svrhu, plaćaju porez, zapošljavaju ljude i ispunjavaju neki društveni cilj.\nU Srbiji ima dosta primera socijalnih preduzeća. Taj pojam, međutim, nije definisan zakonom. Isto tako nije definisano ni ko pripada toj grupi, a samim tim ni olaskšice koje, prema rečima Marinovića, ti preduzetnici i preuzeća zaslužuju.\nSocijalna preduzeća su, naglašava, čak u lošijoj poziciji u odnosu na preduzeća koja nemaju “socijalnu stranu”. Razlog toj poziciji je neophodnost pažljivijeg poslovanja, kao i sporijeg razvoja jer ona ne žele da ugroze svoju društvenu misiju.\nMnoge evropske zemlje prepoznaju značaj takvih preduzetnika i preduzeća. Ove zemlje, navodi Marinović, pomažu socijalno preuzetništvo putem zakona, strategija ili drugih konkretnih mera.\nEvropska unija će u narednom mandatu veliku pomoć, kroz finansiranje ili javne nabavke, pružiti razvoju socijalne ekonomije. Razlog za to je uviđanje EU da je to jedan izbalansiran model kada imate ekonomski rast bez ugrožavanja životne sredine dok se istovremeno utiče na društveni razvoj.\nForum društvenih inovacija\nNeven Marinović je o socijalnom preduzetništvu govorio na konferenciji povodom najave Foruma društvenih inovacija u Francuskom institutu.\nOsmi Forum društvenih inovacija biće održan 9. i 10. septembra u Beogradu. Ideja je da se okupe svi akteri koji imaju veze sa socijalnim preduzetništvom.\nForumu će prisustvovati socijalni preduzetnici, ali i predstavnici finansijskih institucija, donatori i drugi akteri koji podržavaju socijalno preduzetništvo. Najavljeno je i prisustvo ljudi koji se bave razvojem socijalnog preduzetništva na evropskom nivou, odnosno iz Evropske komisije ili nekih drugih evropskih organizacija, ali i predstavnika javnog sektora, rekao je Marinović. U planu je, naime, da se izradi zakon o socijalnom preduzetništvu u Srbiji.\nSocijalno preduzetništvo je više prisutno u Srbiji nego što bi se moglo očekivati. Marinović razlog za ovo vidi u tradiciji podrške ranjivim grupama. Sve više mladih je zainteresovano za ovu temu. Mladi, naglašava Marinović, razmišljaju kako da kroz svoj posao pruže i neku dodatnu društvenu svrhu.\nTags:Neven MarinovićSmart kolektivsocijalno preduzetništvo


Studentima koji dolaze iz Evropske unije i Evropske ekonomske zone koji žele da studiraju u Švajcarskoj nije potrebna studentska viza. Studenti koji upisuju program koji traje duže od 3 meseca treba po dolasku u Švajcarsku da apliciraju za boravišnu dozvolu.\nStudenti trećih zemalja koji žele da idu na studije u Švajcarsku koje traju duže od 3 meseca treba da imaju studentsku vizu, odnosno nacionalnu vizu sa oznakom D. Ova kategorija studenta takođe treba po dolasku u Švajcarsku da aplicira za boravišnu dozvolu sa kojom može legalno da studira i boravi u Švajcarskoj.\nZa dobijanje studentske vize i pravo da se studira i boravi u Švajcarskoj duže od 3 meseca, potrebno je ispuniti određene uslove:\nDa biste se upisali na željene studije, potrebno je da ispunjavate uslove, odnosno da imate odgovarajući stepen obrazovanja koji je potreban za upis na taj nivo studija.\nDa biste studirali u Švajcarskoj, potrebno je dokazati da imate dovoljno znanje jezika na kome se izvodi nastava. Nivo znanja jezika zavisi od samog stepena studija i programa koje se upisuje.\nDa bi dobio studentsku vizu za Švajcarsku, student treba da dokaže da je upisan na studijski program u Švajcarskoj i da je platio prvi deo školarine koji je potreban pri upisu.\nJoš jedan uslov za apliciranje za vizu je da imate organizovan smeštaj u Švajcarskoj, to može biti dokaz o smeštaju u studentskom domu, zakup privatnog smeštaja, dokaz o smeštaju kod porodice ili prijatelja i slično.\nSvaki međunarodni student mora imati organizovano državno ili privatno zdravstveno osiguranje da bi mogao da studira u Švajcarskoj.\nFinansijska garancija je jedan od najvažnijih uslova studentske vize. Neophodno je dokazati da student može finansijski da izdrži studije i da neće biti na teretu države.\nPostoji više načina za dokazivanje finansijske garancije:\nStudent može biti dobitnik stipendije koja pokriva troškove studija i života u Švajcarskoj.\nStudent može da dokaže da lično poseduje dovoljno finansijskih sredstava koje su potrebne kako bi mogao da studira i boravi u Švajcarskoj.\nGarantno pismo švajcarskog državljanina ili stalnog rezidenta koji na sebe preuzima sve troškove studiranja i života za studenta.\nStudentska viza se izdaje na period do godinu dana. Boravišna dozvola može da se izda na period trajanja studija ili na godinu dana sa mogućnošću da se produžava do kraja studija.\nSvi međunarodni studenti koji dolaze na studije u Švajcarsku, mogu legalno da rade do 15 sati nedeljno tokom trajanja studija i neograničeno za vreme raspusta.\nStudenti koji dolaze iz trećih zemalja mogu sa radom da započnu nakon 6 meseci od početka studija. Pored toga poslodavac treba da obavesti kantonalne vlasti i podnese zahtev za zaposlenje, kako bi student dobio radnu dozvolu sa kojom može legalno da radi.\nZdravstveno osigranje je obavezna stavka svakog međunarodnog studenta koji želi da studira u Švajcarskoj. Studetni koji dolaze iz EU/EEZ mogu biti izuzeti iz švajcarskog sistema zdravstvenog osiguranja i koriste svoje nacionalno osiguranje ukoliko imaju Evropsku kartu zdravstvenog osiguranja.\nStudenti trećih zemalja koji žele da studiraju u Švajcarskoj moraju pristupiti švajcarskom osiguranju, izuzetak se može odobriti studentima koji već imaju privatno osiguranje koje se priznaje u Švajcarskoj.\nZa studentsku vizu se aplicira lično u diplomatskoj misiji Švajcarske u zemlji boravka. Neke misije zahtevaju zakazivanje termina za podnošenje aplikacije i dokumentacije, dok za neke ambasade i konzulate postoji već određeno radno vreme za predaju aplikacija.\nVreme procesiranje zahteva je od 8 do 10 nedelja, a cela procedura od zakazivanja termina do dobijanja ishoda može da potraje više meseci pa se savetuje da se sa procedurom započne odmah po dobijanju potvrde o upisu.\nZa boravišnu dozvolu se aplicira po dolasku u Švajcarsku u kantonalnoj kancelariji za strance. Za boravišnu dozvolu se aplicira najkasnije 14 dana od ulaska u Švajcarsku. Na dobijanje kartice se čeka nekoliko nedelja, a u međuvremu student dobije potvrdu koja služi u istu svrhu.\nTaksa za obradu aplikacije za studentsku vizu iznosi 80 EUR i plaća se prilikom podnošenja zahteva za vizu.


Naslovnica Krajina Banja Luka Dodik: RS funkcioniše bez zastoja\nBanja Luka – Predsjednik SNSD-a Milorad Dodik rekao je da Republika Srpska funkcioniše bez zastoja i da redovno izmiruje sve svoje obaveze, redovno se isplaćuju plate i penzije, kao i obaveze dospjele po osnovu inostranih kredita.\nDodik je izjavio novinarima u Trebinju da se u Republici Srpskoj povećavaju prihodi od indirektnih i direktnih poreza i da Republika Srpska ima povećanje bruto domaćeg proizvoda za ovaj period godine od dva i po odsto, što je u regionalnom smislu najveći procenat.\n“Ovdje se održava stalno neka predstava da je opšte crnilo i opšta propast, što nije tačno”, rekao je Dodik i istakao da ima problema i potrebe za zapošljavanjem, ali da se ukupan život u Republici Srpskoj odvija nesmetano.\nDodik je naglasio da se u Srpskoj ove godine smanjio broj nezaposlenih, te da se “značajan broj onih kojima ne treba posao prijavljuje na evidenciju, rade na crno, a država im plaća zdravstveno osiguranje”.\n“Iz tog razloga stvarni broj onih koji traže posao je manji nego što evidencije govore, a i mnogi biraju posao”, rakao je Dodik, ističući da tekstilna industrija u Prijedoru traži 400 novih radnika, ali da se niko ne prijavljuje.\nDodik je rekao da u Republici Srpskoj onaj ko želi da radi ima posla, a oni koji žele da se jedino zaposle u energetskom sektoru i Telekomu “vječito će ostati da čekaju tu nemoguću šansu”.\nOlivera 4. listopada 2015. At 13:10\nPotrudi se Milorade, da tako i ostane.


Sakramento bolji od Čikaga, pobede Klipersa i Filadelfije (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaši Sakramenta pobedili su na svom terenu ekipu Čikaga sa 129:102 u NBA ligi, a slavili su i Filadelfija, Los Anđeles Klipersi i Hjuston\nU redovima Čikaga, koji je izgubio i petu utakmicu u nizu, najbolji je bio Zek Lavin sa 18 poena. Kingsi su upisali 34. pobedu od početka sezone i deveti su na tabeli Zapadne konferencije.\nKošarkaši Filadelfije pobedili su Milvoki sa 130:125. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Džoel Embid sa 40 poena, dok je Džimi Batler dodao 27. Srpski centar Boban Marjanović je za 11 minuta na terenu upisao četiri poena i isto toliko skokova.\nNikola Vučević je sa 27 poena i 20 skokova predvodio Orlando do pobede protiv Atlante sa 101:91. Crnogorskog košarkaša najbolje je pratio Aron Gordon sa 22 poena, dok je u redovima poraženog tima najbolji bio Tre Jang sa 20 poena.\nKošarkaši NJujorka su bili bolji od Los Anđeles Lejkersa sa 124:123, Majami je pobedio Šarlot sa 93:75, dok je Detroit slavio protiv Toronta sa 110:107.\nBogdan Bogdanović: Promene u NBA? Prethodno sam igrao za timske ekipe...\nNBA draft: Divac birao Marinkovića, Smailagić kod Voriorsa


Druga noćna trka "BEG Runway Run" za vikend\nDruga noćna trka „BEG Runway Run“ za vikend\nTanjug 7. juna 2019. 16:02\nBEOGRAD – Beogradski maraton, Aerodrom Nikola Tesla i grad Beograd najavili su danas noćnu trku pod nazivom „BEG Runway Run“, koja će se na Aerodromu Nikola Tesla održati u noći između subote i nedelje, sa početkom u 1 sat i 30 minuta.\nPomoćnik gradonačelnika Beograda Andreja Mladenović rekao je da ima veliko zadovoljstvo da predstavi još jedan značajan događaj u Beogradu, na Aerodromu Nikola Tesla Beograd u organizaciji Beogradskog maratona, VINCI Airport Serbia i grada Beograda kao pokrovitelja.\n„Ovakav događaj, na specifičan način spaja sport i komercijalne aktivnosti, ali u ovom slučaju to je posebno značajno, jer su partneri VINCI Airport Serbia i Beogradski maraton koji, svako iz svog ugla i domena delatnosti, promovišu Beograd i čine da nam što veći broj ljudi dolazi u srpsku prestonicu. Posebno je istrajan Beogradski maraton koji, evo, već više od 30 godina, organizuje i Beogradski maraton i slične događaje u Beogradu koji u kontinuitetu promovišu zdrav život i trkački pokret“ – rekao je Mladenović na konferenciji za medije u Skupštini grada Beograda.\n„BEG Runway Run je izuzetno atraktivan, jer se održana na pisti Aerodroma Nikola Tesla Beograd i vrlo specifičan jer se trči u toku noći, u uslovima kada nema vazdušnog saobraćaja na aerodromu i po tome je jedinstven u regionu. Nadam se da će, posle ove druge trke, BEG Runway Run postati tradicionalan i da će se i dalje razvijati, a grad Beograd će i ubuduće davati svoj doprinos i podršku zbog značaja ovog događaja“, zaključio je Mladenović.\nGeneralni direktor VINCI Airport Serbia Nikola Brus zahvalio se na podršci gradu Beogradu.\n„Verujem da će Beogradski maraton i VINCI Airport Serbia zaista napraviti vrhunski događaj i spektakl na Aerodromu Nikola Tesla Beograd i da će BEG Runway Run, sem sportskog, pokazati i svoj veliki društveni značaj. VINCI Airports operiše na 46 aerodroma širom sveta, od Latinske Amerike do Japana i ovo je prvi put da bilo gde organizujemo ovakav događaj, što svakako ukazuje na njegov značaj“, izjavio je Brus.\nDugogodišnji reprezentativac Srbije na srednjim i dugim prugama Nemanja Cerovac i prošlogodišnjeg pobednika ove trke, najavio je i svoj novi nastup.\n„Trčanje na prvom BEG Runway Run bio je zaista neverovatan događaj i posebno iskustvo. Ja sam u svojoj karijeri učestvovao na mnogim evropskim i svetskim poznatim trkama, ali nikada na ovako interesantnoj i atraktivnoj trci. I bukvalno i figutrativno, na pisti aerodroma Nikola Tesla Beograd, osećao sam se kao na krilima i to je možda bio razlog zašto sam prošle godine pobedio. Nadam se uspešnom nastupu i na drugoj BEG Runway Run trci i verujem da će ovo ponovo biti vrhunski spektakl“, rekao je Cerovac.\nDirektor Beogradskog maratona Dejan Nikolić posebno se zahvalio gradu Beogradu, VINCI Airport Serbia i Upravi granične Policije MUP Srbije na zajedničkoj kreaciji i orgnizaciji još jednog vrhunskog događaja u Beogradu. „Ove godine imamo 1000 učesnika na BEG Runway Run trci što je duplo više u odnosu na prvu godinu i očigledno je da je događaj brzo postao poznat i popularan. Drago nam je da se u međuvremenu pokazalo da je odluka o odlaganju BEG Runway Run sa 1. na 9. Jun bila ispravna i verujemo da će u dobrim vremenskim uslovima i pripremljenoj zabavi uživati svi trkači, a da će fotografije i video materijali sa ovog događaja dočarati svu njegovu atraktivnost“, zaključio je Nikolić.\nOvo je druga trka koja ce biti održana na beogradskom aerodromu, a dužina staze za trcanje bice 5 kilometara. Učesnici će trčati tri kruga, delom na poletno-sletnoj stazi, a delom na rulnoj stazi.


NUNS I NDNV OSUDILI KAMPANJU IZVRŠNE VLASTI PROTIV REDAKCIJE KRIKA - Magločistač\nPočetna Vesti NUNS I NDNV OSUDILI KAMPANJU IZVRŠNE VLASTI PROTIV REDAKCIJE KRIKA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 22.09.2017 Kategorija: VestiNema komentara\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) izrazili su danas zabrinutost zbog odnosa vlasti, uključujući i predsednicu Vlade Srbije Anu Brnabić, prema oštrim stranačkim napadima na portal KRIK povodom izveštaja o novcu ministra odbrane Aleksandra Vulina za kupovinu stana.\n“Umesto da stanu u odbranu javnog interesa i da, u skladu s onim na šta ih obavezuju javne funkcije, podrže definitivno utvrđivanje odgovornosti u vezi sa objavljenim podacima o novcu, oni nastoje da zaštite poziciju ministra”, piše u saopštenju.\n“Od organa javne vlasti zahtevamo da promene pristup i stvore uslove da, umesto bespoštednih pritisaka na novinare i medije, na scenu stupe nadležni organi i utvrde odgovornost, pogotovo ako se ima u vidu da je autentičnost podataka o novcu kojim je Vulin platio stan neosporna, budući da nisu izmišljeni nego preuzeti od nadležnih organa i kontrolnih tela”, navela su dva udruženja.\nNUNS i NDNV podsećaju da je KRIK izneo navode o novcu pozivajući se na podatke zvaničnih organa i kontrolnih tela, i da ti podaci nisu ni demantovani.\n“Umesto toga, stranka na čijem je čelu Vulin povela je neprimerenu i brutalnu kampanju protiv KRIK-a i njegovog urednika Stevana Dojčinovića. Očekivali smo da će, u interesu zaštite slobode javnog govora, uslediti kritike zbog takvog ponašanja, ali se desilo potpuno suprotno – Vulin je dobio podršku i razumevanje čak i premijerke Brnabić”, navode dva udruženja.\n“Neprimereno je i nedopustivo da se u demokratskom društvu na konkretne podatke koje mediji iznose odgovara otvorenim javnim pritiscima na te medije i njihove urednike”, piše u saopštenju.