Parlamentarci Jugoistočne Evrope u poseti Berlinu – centru nemačke administracije i pametnog razvoja - BFPE Srpski\nNemačka važi za nezvaničnog svetskog šampiona u energetskoj tranziciji, koja se na nemačkom zove Energiewende. Uprkos liderskoj poziciji i posvećenosti da iz energetskog miksa protera fosilna goriva, pa i nuklearnu energiju, Nemačka se, baš kao i druge zemlje širom sveta, suočava sa brojnim izazovima kada je reč o planiranju energetskog razvoja, ali i uticaju ovog sektora na klimu. O uspesima koje je Nemačka postigla u energetskoj tranziciji, ali i o izazovima koji tek očekuju ovu zemlju, članovi parlamenata iz regiona Jugoistočne Evrope (JIE) imali su priliku da čuju od predstavnika oba doma nemačkog parlamenta i zaposlenih u vodećim organizacijama i kompanijama u Nemačkoj koje se bave pametnim razvojem i energetskim planiranjem.\nRegionalno planiranje i saradnja – energetika iznad politike\nTokom dvodnevne studijske posete Berlinu koju je za 18 parlamentaraca i parlamentarki, kao i parlamentarnih službenika iz JIE organizovao GIZ Otvore ni regionalni fond za Jugoistočnu Evropu – Energetska Efikasnost, uz podršku svojih partnera, škola za političke studije, a u ime nemačkog Federalnog Ministarstva za ekonomsku sardnju i razvoj (BMZ), najviše reči bilo je posvećeno značaju jačanja mehanizama regionalne saradnje u oblasti energetske tranzicije. I gosti i domaćini oba doma nemačkog parlamenta (Bundestag i Bundesrat) saglasili su se da se pred regionom, kao i pred celim svetom, nalaze veliki izazovi i da svaka od zemalja ima ozbiljne ciljeve i obaveze u oblasti energetske tranzicije, klimatskih promena i zaštite životne sredine. I parlamentarci i njihovi domaćini jednoglasno su se složili da rešenje leži u daljem razvijanju obnovljivih izvora energije (OIE) i primeni mera unapređenja energetske efikasnosti.\nJoachim Gaube, Menadžer sektorskog fonda ORF-EE\n„Jedan od najvažnijih rezultata ove studijske posete Berlinu je to što su se parlamentarci iz celog regiona Jugoistočne Evrope okupili da razgovaraju o energetskoj tranziciji, zajednički tražeći rešenja bez uplitanja politike. Bundesrat, iako kompleksan sistem, je dobar primer dobrog upravljanja u praksi, koji pokazuje parlamentarcima iz Jugoistočne Evrope da, uprkos kompleksnosti, političari mogu lako doći do demokratskih odluka. Takođe, tema energetske efikasnosti nije mnogo popularna u politici, posebno otkada je fokus prebačen na finansije – štednju i trošenje. Međutim, nakon uspeha ove studijske poste, GIZ ORF-EE namerava da nastavi sa ovim formatom i da ga dalje razvija kako bi parlamentarcima iz Jugoistočne Evrope obezbedio forum za ključnu razmenu mišljenja i uzajamnu podršku u\nvezi sa ovim sektorom.”\nPredsedavajujući Parlamentarne grupe za saradnju sa zemljama JI Evrope i parlamentarac u Bundestagu, koji zastupa Nemačko socijaldemokratsku stranku (SDP), Josip Juratović, predvodio je delegaciju od četvoro parlamentaraca koji predstavljaju različite političke partije u Bundestagu. I sam poreklom iz regiona, Juratović je srdačno je pozdravio kolege i kolegice iz regiona i pokazao veliko interesovanje za energetsku tranziciju na ovom prostoru.\n„Pitanje energetike je bitno za čitav region i zato ovoj temi treba pristupati multilateralno. Razmislite kako vi zajedno možete raditi na donošenju energetskih politika koje svakoj zemlji pojedinačno, ali i čitavom regionu mogu pomoći u ostvarivanju energetske tranzicije, ali i ostvarivanju obavezujućih energetskih i klimatskih ciljeva. Energetika i klimatske promene su iznad politike neslaganja i ne treba tražiti izgovor u politici za nečinjenje po pitanju održivog energetskog razvoja. Veoma je važno u ove procese uključiti mlade ljude, a takođe slušati šta građani poručuju nama koji donosimo odluke,“ istako je Juratović.\nSnežana R. Petrović, član Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku u Skupštini Srbije\n„Studijska poseta Berlinu koju je za parlamentarce iz regiona organizovao GIZ Otvoreni fond za jugoistočnu Evropu korisna je i važna. Sastanci i razgovori sa kolegama iz Bundestaga i Bundesrata potvrdili su koliko je u procesu donošenje energetskih politika i politika u oblasti klimatske akcije važan konsenzus političkih partija. Snažan utisak na mene ostavila je poseta EUREF – Campusu i INNOZ iszraživačkom centru gde mladi naučnici rade na razvijanju inovativnih, pametnih i zelenih rešenja i tehnologija koji pomažu da se uspešno realizuje agenda održivog energetskog razvoja.“\nU Bundesratu parlamentarci su imali interesantan sastanak sa Jozefom Hofmanom, šefom sekretarijata Odbora za životnu sredinu, zaštitu prirode i nuklearnu bezbednost, koji je predstavio mehanizme saradnje i uloge Bundestaga i Bundesrata u donošenju energetskih politika. Hofman je objasnio da iako predstavljaju složen politički sistem, oba doma parlamenta uspevaju da se usaglase oko donošenja odluka koje su u interesu države i ispunjavaju želje i potrebe građana. On je takođe najavio i donošenje prvog zakona o mobilnosti u saveznoj državi Berlin, koji će poslužiti kao primer drugim državama i pokrajinama u Nemačkoj da i one urede ovu oblast u skladu sa razvojnim trendovima.\nFotografija 1: Delegacija Parlamentarne grupe Bundestaga za saradnju sa zemljama JI Evrope u razgovoru sa parlamentarcima iz regiona\nSnažan utisak na parlamentarce ostavio je Hans Jozef Fel, predsednik Energy Watch Group-e, član nemačkog parlamenta od 1998 do 2013 i međunarodno priznati savetnik, autor i govornik za energetiku i klimatske promene. Fel je sa Hermanom Širom napisao predlog zakona o obnovljivim izvorima energije, čime je postavio temelje za tehnološki razvoj solarne, biogasne, energije vetra i geotermalne energije u Nemačkoj. On je rekao da se svet suočava sa brojnim političkim izazovima kao što su globalno zagrevanje, gubitak biodiverziteta, nuklearne i ekološke katastrofe, ratovi zbog nafte, siromaštvo, izbeglice i ekonomske krize i poručio da obnovljivi izvori energije mogu rešiti ove probleme. “I na Balkanu obnovljivi izvori energije mogu zadovoljiti 100% energetskih potreba i to je neophodno, moguće ostaviriti i ekonomski isplativo, ” poručio je Fel.\nMaja Moračanin, poslanica u Skupštini Makedonije\n„Nemačka je veoma posvećena regionu Zapadnog Balkana i njena podrška je od velikog značaja za razvoj regiona. Iskustvo Nemačke u kojoj su svi okupljeni oko ideje energetske tranzicije sa fosilnih goriva prema obnovljivim izvorima energije je primer koji bi region trebalo da sledi. Potreban nam je konsenzus oko upotrebe obnovljivih izvora energije, posebno vetra i sunca, klimatskih promena i zaštite životne sredine. Ovaj sektor može da otvori veliki broj novih zelenih radnih mesta i u Makedoniji i širom Balkana.”\nKoliko je Nemačka odmakla u energetskoj tranziciji i teče li sve glatko?\nDelegacija parlamentaraca održala je nekoliko sastanaka sa parlamentarcima Bundestaga u okviru studijske posete. Iako pripadaju različitim političkim partijama, nemački parlamentarci složni su da Nemačka, kao potpisnica Parikog sporazuma, mora i treba dalje da nastavi da sprovodi energetsku tranziciju: plan je da se do 2030. godine prestane koristiti ugalj u proizvodnji energije, kao i drugih fosilnih goriva. Takođe, trenutno se vodi javna rasprava o zatvaranju nuklearnih elektrana u Nemačkoj, koje građani vide kao veliku pretnju po bezbednost. Nemačkoj je važan konsenzus oko ovih pitanja, pa su u procese intenzivno uključeni i građani i organizacije civilnog društva. Nemačka je na dobrom putu kada je reč o primeni obnovljivih izvora energije, a posebno se razvijaju postrojenja koja koriste vetar i sunce, a na ruku razvoju OIE ide i pojeftinjenje same tehnologije, posebno u solarnoj industriji, gde su troškovi skoro upola manji u odnosu na samo pre par godina. Ono što i dalje predstavlja izazov je nedovoljna spremnost građana da se, na primer, u njihovoj blizini grade vetroparkovi, iako deklarativno podržavaju koncept.\nJasna Sekulović, ORF-EE Regionalni programski menadžer\n„Cilj ovog studijskog putovanja je bio da pružimo priliku parlamentarcima iz regiona Jugoistočne Evrope da se upoznaju sa načinom rada njihovih kolega iz Njemačke prilikom zastupanja tema vezanih za održivo korišćenje energije i usklađivanje energetskih sa politikama zaštite klime. Takodje, prilikom koncipiranja programa ove studijske posjete rukovodili smo se idejom da je neophodno da se, osim sa svojim kolegama, sastanu sa ekspertima iz ovih oblasti koji ce dati stručan prikaz i analizu i pozitivnih i negativnih iskustava Njemačke u procesu tkz. Energiewende, tj.energetske tranizicije koji je Njemačka započela prije nekoliko godina. Vjerujem da se delegacija vratila sa puno novih ideja i nadam se da će im sve što su čuli tokom posjete biti od koristi za rad u svojim matičnim parlamentima.”\nVažno pitanje za nemačke parlamentarce predstavlja i tema mobilnosti o kojoj je gostima govorio Stefan Kun, koji se u Bundestagu bavi zastupanjem politika transportnog sektora. On je rekao da je Nemačka ostvarila zanemarljive uštede u emisijama u sektoru transporta. „Cilj kome Nemačka teži je da do 2030. godine smanji emisiju CO2 iz saobraćaja za 40%, a to osim povećanja korišćenja električnih vozila i ukidanja vozila koja koriste dizel, možemo ostvariti i kroz veće korišćenje drugih vidova transporta, poput vozova, javnog prevoza i bicikala. Tu novu paradigmu mobilnosti je, ipak, potrebno uredi zakonom i mi radimo na tome.“, potvrdio je Stefan Kun, član Odbora za saobraćaj i digitalnu infrastrukturu iz Partije Zelenih.\nNemačka je uvela novi sistem podsticaja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora energije. Aukcije su zamenile fid-in tarife koje su uvedene 2000. godine. Ono što Ingrid Nestle, predstavnica Partije zelenih zadužena za teme iz oblasti energetske industrije i članica Odbora za ekonomska i energetska pitanja, vidi kao mogući problem kod ovog modela je da on najviše odgovara velikim korporacijama i investitorima, koji su uglavnom i pobeđivali u Nemačkoj na aukcijama, dok manji investitori, pa i energetske zadruge gube bitku u konkurentnosti.\nFotografija 2: Solarna elektrana postavljena iznad parkinga EUREF Campus-a na kome se nalaze isključivo električna vozila\nParlamentarci su posetili i AGORA Energiewende tink-tank, koji okuplja oko 30 eksperata u oblasti energetike, a bavi se razvijanjem modela i preporuka za politike u oblasti održivog energetskog razvoja i energetske tranzicije u Nemačkoj, ali i svetu. Fabian Joas, viši saradnik stariji saradnik u Agori za EU tržište električne energije i politike u industriji, predstavio je ambicije i planove energetskog razvoja Nemačke i posavetovao zemlje regiona da prilikom razvijanja OIE vode računa o tome da usklade nove kapacitete iz obnovljivih izvora energije sa kapacitetima prenosne mreže. Joas je u tom kontekstu naveo primer Nemačke koja je napravila grešku razvijajući veliki broj vetroparkova na jugu zemlje gde je prenosni sistem nedovoljno razvijen, a stabilnost elektroenergetskog sistema je imperativ energetske održivosti.\nPametan grad za održivu budućnost\nDrugog dana posete, GIZ ORF-EE je oranizovao obilazak EUREF Campus-a u Berlinu. U ovom poslovnom i naučno-istraživačkom centru na jednom mestu okupile su se svetski poznate kompanije, lideri u oblasti pametnih energetskih rešenja, tehnologija i servisa bez kojih se ne može zamisliti pametan razvoj gradova 21. veka, ali i startup preduzeća i naučni instituti u ovoj oblasti.\nPredrag Kožul, član delegacije BIH u Parlamentarnom forumu Energetske zajednice\n„I za nas koji se u parlamentima širom regiona bavimo energetikom, ovo je bila sjajna prilika da se upoznamo sa najboljim praksama u Nemačkoj, koja je lider i predvodi energetsku tranziciju u EU. Promena energetske politike u zemljama Zapadnog Balkana je neophodna i članstvo u Energetskoj zajednici, hteli mi to ili ne, nas tera da menjamo pravila igre. Posebno je korisna bila poseta Agora Energiewende ekspertskoj organizaciji, koja, kako smo saznali, sprovodi dva projekta u našem regionu u saradnji sa lokalnim ekspertima.“\nParlamentarci su iz prve ruke saznali o razvojnom projektu za pametne mreže na kome radi Schneider Electric, te videli biogasno kogenerativno postrojenje koje snabdeva kampus energijom bez CO2 emisija, test platformu za elektro-mobilnost, solarnu elektranu iznad parkinga na kome su parkirana isključivo električna vozila, kao i pametni autonomni električni autobus koji se samostalno kreće po kampusu, a nekima služi i kao pokretna kancelarija.\nFotografija 3: Demonstracija razvojnog projekta pametne mreže u Schneider Electric-u\nOd ukupne količine električne energije koja se proizvede u kampusu iz OIE, 50% zadovoljava energetske potrebe kampusa, a druga polovina se prodaje na tržištu električne energije. Ceo elektroenergetski sistem kampusa predstavlja pametnu mrežu sa pametnim brojilima.\nPametna rešenja i aplikacije koje se razvijaju u okviru kampusa već se mogu videti na ulicama Berlina: grad krase energetski efikasne zgrade, a na svakom koraku se mogu videti i brojna vozila iz nekoliko car-sharing programa.\nKampus godišnje poseti preko 15.000 posetilaca iz čitavog sveta.\n*Za potrebe ovog projekta naziv Makedonija se odnosi na Bivšu Jugoslovensku Republiku Makedoniju.\nTakođe tagovano Berlin\nPorodica Osmanović iz Niške Banje će dobiti novu kuću\nU okviru projekta “Unapređenje uslova života interno raseljenih lica i povratnika po osnovu Sporazuma o readmisiji u Republici Srbiji” koji finansira delegacija EU a sprovodi je Beogradski fond za političku izuzetnost (BFPE) u saradnji sa partnerima\nBFPE Office | 05 Nov 2019


Naime, Juventus u ovom trenutku nema platežnu moć da Pjanića dovodi za bilo kakve veće cifre, ali Massimiliano Allegri je, kako tvrde italijanski mediji, već razgovarao sa reprezentativcem BiH\nMeđu brojnim sastancima, kako tvrde italijanski mediji, jedan od najmoćnijih menadžera u Evropi trebao bi svratiti do sjedišta Juventusa, kako bi sa čelnicima kluba otvorio mogućnost povratka Miralema Pjanića u redove Stare dame.\nBh. reprezentativac ovih dana odlučuje o svojoj sudbini, budući da je Barcelona signalizira da Pjanić može početi tražiti novi klub. Jedna od glavnih destinacija za našeg fudbalera je upravo Torino, odakle je Zmaj otišao prošle sezone.\nBarcelona sa Pjanićem traži način na koji će on napustiti Blaugranu. Ukoliko dođe do sporazumnog raskida, Pjanić će gotovo sigurno opet obući crno-bijeli dres.\nNaime, Juventus u ovom trenutku nema platežnu moć da Pjanića dovodi za bilo kakve veće cifre, ali Massimiliano Allegri je, kako tvrde italijanski mediji, već razgovarao sa reprezentativcem BiH i između njih postoji usmeni sporazum u kojem su trener i fudbaler zajedno izrazili želju za novom saradnjom.


FK Jedinstvo: Održan važan sastanak! • CG-Fudbal\nPočetna 1.CFL FK Jedinstvo: Održan važan sastanak!\nFK Jedinstvo: Održan važan sastanak!\n11 Jun 2022. 12:38\nPredstavnici Jedinstva – Predsjednik, članovi UO, Sekretar i Predsjednik Skupštine kluba održali su sastanak sa Predsjednikom opštine Bijelo Polje, gospodinom Petrom Smolovićem kao i direktorom JU Centar za sport i rekreaciju Bijelo Polje , Markom Maslovarićem na temu obezbjeđivanja potrebnih finansija za kvalitetno takmičenje u 1.CFL.\nRaduje nas to što je sastanak održan na inicijativu Predsjednika opštine, koji je obećao maksimalnu pomoć, shodno trenutnim mogućnostima, ali i konkretnu pomoć i angažovanost u cilju pronalaženja kvalitetnih sponzora i prijatelja kluba bez čije pomoći ne bi bilo moguće obezbijediti sva potrebna sredstva, a potpuno je jasno da Opština sama ne može da isfinansira ukupni budžet za 1.CFL.\nNa sastanku smo došli do zaključka da je potrebno kontaktirati sve veće kompanije u našem gradu i pokušati ostvariti saradnju sa što više njih obzirom da smo postigli respektabilan rezultat koji nam daje za pravo da tako nešto očekujemo.\nZato ćemo narednih dana i nedjelja pokrenuti razgovore i posjete svim većim kompanijama, preduzećima i ustanovama u našem gradu, a prvenstveno sa onima koji su već iskazali spremnost da pomognu. Organizovaćemo niz manifestacija i donatorskih večeri, a u planu je i prodaja ulaznica i pokretanje FAN SHOP- a JEDINSTVO.\nŽelimo da napomenemo da su nam pomoć u ovom pravcu uputili i predstavnici navijačke grupe ULTRAS, koji potpuno shvataju situaciju i spremni su zajedno sa nama da učestvuju u svim manifestacijama koje imaju za cilj obezbjeđivanje potrebnih sredstava za kvalitetan nastup JEDINSTVA u 1.CFL.\nNa kraju smatramo da uspjeh koji smo postigli kao i jubilej 100 godina postojanja kluba apsolutno zaslužuju respekt, te da je to više nego dovoljan razlog da se priključe svi koji mogu da pomognu…\nNEMAŠ PRAVO NA IZGOVOR, JEDINSTVO TE ZOVE!!! – saopšteno je iz FK Jedinstvo.\nPRETHODNOJedan fudbaler odlazi iz Petrovca\nNext articleJUNSKA RUNDA SPEKTAKLA BRZI VIKEND KEŠ: Poklon fond 1.500 eura!\nRudar 11 Jun 2022. 23:36 At 23:36\nBravo svaka cas za gradonacelnika ne ko Kovacevic iz Pljevalja


Nabavimo deset ovaca za porodicu Bećarević - Klix.ba\nHumanitarna akcija Nabavimo deset ovaca za porodicu Bećarević\nNabavimo deset ovaca za porodicu Bećarević\n9.11.2010. u 15:52\nSocijalno ugroženoj porodici Bećarević iz Pazarića, koju čine samohrana majka i dva sina, neophodno je osigurati održiv izvor prihoda za život, jer sad žive od dječijeg doplatka za mlađeg sina (VI razred) u iznosu od 49 KM.\nStoga, Centar za edukaciju i istraživanje "Nahla" u saradnji s organizacijom "Hope and Homes for Children" organizira akciju prikupljanja sredstava za kupovinu deset ovaca za ovu porodicu. Pošto žive na selu, kupovinom ovaca porodici će se dugoročno pomoći.\nPorodici je također potrebna i pomoć u hrani, odjeći i drvima za ogrjev tokom zime.\n"Ako ste u mogućnosti da na bilo koji način pomognete ovu porodicu, unaprijed vam zahvaljujemo. Novac možete donijeti u prostorije 'Nahle' u sarajevskom naselju Otoka (Džemala Bijedića 122). Za dodatne informacije možete se obratiti na telefon 033/641-664 svakog dana u periodu od 12 do 20 sati", saopćili su iz Centra.


Promovisan kalendar 12 kodova kompanije Telenor za 2011. – Personal magazin\nKalendar ima neograničen tiraž u elektronskoj i mobilnoj verziji. Četvrti po redu Telenorov kalendar ove godine nosi naziv „12 kodova“ i predstavlja onlajn identitete 23 mlada srpska umetnika. On povezuje postojanje…\nKalendar ima neograničen tiraž u elektronskoj i mobilnoj verziji. Četvrti po redu Telenorov kalendar ove godine nosi naziv „12 kodova“ i predstavlja onlajn identitete 23 mlada srpska umetnika. On povezuje postojanje u realnom i digitalnom svetu, u kojem sve više ljudi svakodnevno komunicira, radi i boravi, i u koji se preselila i umetnička scena.\nMeđu umetnicima predstavljenim na kalendaru nalaze se i fotograf, koreograf, psiholog, keramičar, reditelj, grafički dizajner, crtač grafita i murala, arhitekta i dramaturg, koji žele da ih drugi vide kao Alisu u zemlji čuda, Mirka i Slavka, talentovanog gospodina Riplija, Pisara, hipi bend iz sedamdesetih, pinap devojku, precizne mehaničare, sanjalicu, izviđača, neveste, nevidljive ljude, i ozbiljno-neozbiljnog.\nPo isteku svakog meseca kalendara, vlasnicima ostaje plakat ograničene serije.\nPrvi kalendar, „Moj zid, tvoj izazov“, Aleksandra Maćaševa, predstavljao je reprodukciju 12 najboljih radova sa nagrađenog konkursa za dizajn Telenorovih tapeta. Kalendar za 2009. godinu „Novo lice grada“, Igora Oršolića, obuhvatio je projekte kojima je Telenor fondacija podržala oslikavanje murala u gradovima Srbije. Kalendar za 2010. „OKRENI I KRENI!“ predstavljao je zalaganje kompanije za očuvanje životne sredine, a urađen je kao zajedničko delo arhitekata grupe „od-do“ sa 12 zelenih krugova osmišljenih da podsećaju na bogatstvo prirode.\nTelenor je šesti po veličini mobilni operator na svetu sa 191,4 miliona korisnika u 14 zemalja, od čega 2,984 miliona u Srbiji. Za tri godine poslovanja u našoj zemlji Telenor je otvorio 43 prodavnice širom zemlje i potpuno obnovio 3G mrežu, koja sada pokriva 250 gradova i manjih mesta, čime je u većem delu zemlje omogućen pristup brzom širokopojasnom Internetu.\nPromovisan kalendar 12 kodova kompanije Telenor za 2011. was last modified: December 17th, 2010 by Redakcija\n12 kodovaAlisa u Zemlji Čudagrafički dizajnkalendarMirko i SlavkoTelenor kalendarTelenor Srbija\nBeli Samsung Galaxy S krenuo sa prodajom u Nemačkoj


Vlada mora napraviti rebalans budžeta za 2020. | indeksonline.me\nHome Politika Vlada mora napraviti rebalans budžeta za 2020.\nVlada mora napraviti rebalans budžeta za 2020.\nVlada je po zakonu obavezna da napravi rebalans budžeta za 2020. jer projekcije iz rebalansa koji je ranije rađen nijesu bile dobre, rekao je lider Pokreta za promjene Nebojša Medojević.\n“Na raspravi oko rebalansa budžeta u Skupštini tada sam pozvao ministra Radunovića da odmah pristupi novom rebalansu jer su pretpostavke Vlade bile nerealne i pogrešne. Vlada je ušla u rebalans u aprilu mjesecu 2020. sa pretpostavkom da ce pad prihoda od turizma biti 60 odsto i da ce pad BDP biti 6,8 odsto”, kazao je on.\nMedojević je istakao da je tada Radunoviću rekao da će pad prihoda od turizma biti oko 90 odsto, a da će pad BDP biti oko 20 odsto.\n“Kao i uvijek, bio sam u pravu i moje procjene pada prihoda od turizma i pada BDP su bile mnogo realnije i preciznije. Pad izvornih prihoda budžeta u prvih 10 mjeseci 2020 je preko 195 miliona eura u odnosu na isti period 2019 godine”, ističe Medojević.\nKako je rekao, sasvim je jasno da je neophodan novi rebalans budžeta za 2020. prije nego sto se u Skupštini raspravlja o Predogu budžeta za 2021.\n“Vladina projekcija iz rebalansa da će prihodi od poreza biti 1.6 milijardi eura su se pokazale neralnim jer su izvorni prihodi budžeta za prvih 10 mjeseci ove godine samo 1,3 milijardi eura, tako je sa ovako velikim padom priliva od poreza ( a posebno PDV) jasno da će prihodi budžeta biti manji od projektovanih rebalansom. Najveći pad je u naplati PDV gdje je rebalansom predviđeno da će u 2020. biti naplaćeno 616 miliona eura, a u prvih 10 mjeseci ove godine naplaćeno je samo 439 miliona eura”, dodaje se u saopštenju.\nZbog ovih, kako je rekao Medojević, promašaja u projekciji makroekonomskih agregata i prihoda budžeta, Vlada je dužna po zakonu da pripremi još iedan rebalans kako bi uskladila prihode i rashode budžeta prema realnim ostvarenjima. Nemoguće je raspravljati o Predlogu budzeta za 2021, a da prethodno nije napravljen rebalans budzeta u skladu sa realnim padom BDP u rasponu od 16-18 odsto i padom izvornih prihoda budžeta”, zaključuje se u saopštenju.


Izložba Istorijskog arhiva „Srem” i Sanje Ribić Milivojević u Ruskom domu - Srem(č)ica\nU utorak, 12. februara sa početkom u 18 časova, održaće se svečano otvaranje izložbe „Ruski emigranti i njihovi potomci u Sremu i Sremskoj Mitrovici”, zajedno sa izložbom „Srećnih ogledala” autorke Sanje Ribić Milivojević, u Ruskom centru za nauku i kulturu u Beogradu „Ruski dom”.\nSanja Ribić Milivojević, koristeći se tehnikom asamblaž, prirodnim materijalima poput školjki, kamenčića i kanapa, ukrašava ramove za ogledala. U „Ruskom domu” imaćemo priliku da vidimo više od 20 Srećnih ogledala, od kojih će 10 biti premijerno izloženo javnosti na uvid.\nIzložba „Ruski emigranti i njihovi potomci u Sremu” obuhvata panele na kojima su fotografije, dokumenti i prateći tekst. Organizator izložbe je Istorijski arhiv „Srem” u saradnji sa Muzejom Vojvodine.\nNakon svečanog otvaranja odigraće se predstava „Tamo daleko ”, u izvođenju Pozorišta „Dobrica Milutinović”, iz Sremske Mitrovice u koprodukciji sa Slovačkim pozorištem VHV”, iz Stare Pazove.\nTrajanje izložbe od 12. do 19. februara 2019. godine.\nTags: beograd februar istorijski arhiv srem izlozba pozoriste dobrica milutinovic predstava ruski centar za nauku i kulturu u beogradu ruski dom ruski emigranti i njihovi potomci u sremu i sremskoj mitrovici sanja ribić milivojević srecna ogledala sremčica sremska mitrovica tamo daleko\nPredstava za decu „Maša i medved“ u Pozorištu „Dobrica Milutinović“\nProjekcije filma „Taksi bluz“ u Pozorištu „Dobrica Milutinović“


Tramp uspeo da okrene Vučića i Hotija protiv bliskoistočne politike EU | EurActiv Serbia\nŠvajcarski Tagesancajger (Tagesanzeiger) u komentaru pod nazivom "Srbija i Kosovo sele ambasade - Dobitnik Trampovog balkanskog samita se zove Izrael", podseća da velika većina država svoja diplomatska predstavništva ima u Tel Avivu, pošto ne žele da priznaju Jerusalim kao glavni grad Izraela sve dok se ne reši spor sa Palestincima, koji Istočni Jerusalim vide kao prestonicu svoje buduće države.\nNavodeći da su SAD pod Trampovom administracijom 2018. godine preselile ambasadu u Jerusalim, list piše da je njihov primer "do sada sledila samo Gvatemala, a Srbija i Kosovo postaju države broj tri i četiri".\nTagesancajger ocenjuje da je srpski predsednik Vučić bio potpuno zatečen kada je Tramp obznanio deo sporazuma koji se odnosi na preseljenje ambasade Srbije u Jerusalim, i da je, kako pokazuju snimci iz Bele kuće, "iritirano" prelistavao po svojim papirima.\n"Vučić zna da se to protivi stavovima EU. Ali on je i poznat po svojoj politici klatna, koja se približava čas Briselu, čas Vašingtonu, Moskvi ili Pekingu", piše švajcarski dnevnik.\nList piše da za Vučića "ipak ostaju otvorena jedna sporedna vrata". "Srbija u Jerusalimu treba prvo da otvori trgovinsko predstavništvo. Ambasada treba da sledi tek sredinom sledeće godine. Do tada bi Tramp mogao da ode sa funkcije, a Vučić bi, pozivajući se na otpor iz EU, mogao da se povuče", piše dnevnik.\n"Međutim, Izrael se verovatno pribojavao i da bi priznavanjem Kosova stvorio presedan na koji bi druge države mogle da se pozovu prilikom priznavanja Palestine", konstatuje Tagesancajger.\n"Ali predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i premijeru Kosova Avdulahu Hotiju sigurno nije učinio uslugu time što ih je s leđa gurnuo u minsko polje", piše dnevnik.\n"Štaviše, on je dvojicu balkanskih političara, koji svoje zemlje žele da uvedu u Evropsku uniju, iskoristio za svoj potrebe i naveo ih da miniraju politiku EU na Bliskom istoku. Trampova politika 'dilova' pokazala se još jednom kao proizvoljna i razjedinjavajuća. Mehanizmi koji možda funkcionišu u poslovnom svetu, u politici mogu da budu opasni", konstatuje minhenski dnevnik.\nI bečki Kurir (Kurier) piše da se u sporazumu Srbije i Kosova, "za koji stučnjaci kažu da je dosta maglovit, našla i jedna precizna odredba koja sa Kosovom zapravo ima jako malo veze".\nAustrijski dnevnik takođe ukazuje da je predsednik Srbije u trenutku kada je Tramp govorio o odnosima sa Izraelom bio "vidno zbunjen i hektično prelistavao po svom ugovoru, što je detaljno dokumentovano u televizijskim izveštajima".\n"Tačka sporazuma koja se odnosi na Izrael bila je poprilično iznenađenje za Srbiju, koja želi što pre u EU. A tamo još nijedna država nije ozbiljno razmatrala da se odazove pozivu SAD i Izraela i preseli ambasadu u Jerusalim. To je isuviše osetljiva stvar. Konačno, status Jerusalima jedan je od glavnih predmeta svađe u bliskoistočnom sukobu", zaključuje Kurir.


Bošnjačka stranka (BS) ne ulazi u novu Vladu Crne Gore – SNEWS\nBy SNews 18. Oktobra 2020. 382 No comment\nZbog različitog pristupa i određenih ideoloških razlika sa nekim članicama nove vlasti, oko važnih društvenih pitanja u Crnoj Gori, te odnosa prema manjinskim narodima, kako u nedavnoj prošlosti, tako i sadašnjih političkih programa, Glavni odbor Bošnjačke stranke je odlučio da BS u ovom političkom trenutku, ne treba biti članica buduće Vlade, saopšteno je iz te stranke.\nKako je navedeno Bošnjačka stranka će budno pratiti sva naredna dešavanja i podržavati sve pozitivne i reformske procese.\n“Bićemo partneri u svim budućim projektima Vlade usmjernim društvenom i ekonomskom boljitku, kao i svim političkim snagama koje su okrenute dobrobiti građanske, multietničke i evropske Crne Gore”, poručeno je na sjednici Glavnog odbora Bošnjačke stranke održaoj u Rožajama, na kojoj razmatrana aktuelna politička situacija.\nDodaje se da je “GO BS je svojom jedinstvenom odlukom, podržao opredjeljenje da BS ostane, kao i do sada, samosvojan i autentičan politički subjekat, predstavnik političkih interesa bošnjačkog naroda i drugih građana.\nBošnjačka stranka ukazuje da ostaje privržena principima demokratije, vladavine prava i demokratskih reformi.\n“Podržavaćemo sve procese koji su usmjereni evropskim integracijama, prozapadnom putu, snaženju institucija, unaprijeđenju položaja i statusa Bošnjaka, u političkoj, ekonomskoj i socijalnoj sferi. Bićemo partner svim demokratskim snagama, i iz vlasti i iz opozicije, koje imaju ove ciljeve i podržacemo sva zakonska rješenja u tom pravcu”, poručeno je.\nTagovi: Bošnjačka stranka (BS) Crna Gora nova vlada\nPovećava se broj novoinficiranih, na Infektivnom sedmero oboljelih od korone


Američki general: Vašington pravi raketu koja može da savlada ruske PVO sisteme - Sputnjik Srbija\n04:46 14 April 2021\n© CC BY 2.0 / Flickr / Latonja Martin\n08:18 15.12.2019 (osveženo 10:11 15.12.2019) Preuzmite kraći link\nGeneral je naglasio da bi raketa trebalo da zameni taktički raketni sistem ATAKMS. Ova raketa će biti manjih dimenzija u odnosu na svoju prethodnicu. To će omogućiti da se u kontejntere sistema stavi više punjenja.\nList navodi da je uspešna raketna proba PrSM izvedena na poligonu „Vajt sends“ u Novom Meksiku 10. decembra. Raketa je prešla oko 240 kilometara i pogodila sve ciljeve.\nRaketa PrSM mogla bi da uđe u službu 2023. godine. Dve godine kasnije planirano je da se ona obnovi i opremi funkcijom praćenja i uništavanja pokretnih ciljeva.


Britanci na mukama - „no-deal“, izbori ili novi referendum • Novi treći put\nBritanci na mukama – „no-deal“, izbori ili novi referendum\n29.09.2018. | Ujedinjeno Kraljevstvo | Nema komentara\n29. marta 2019. u 23 časa po lokalnom vremenu Ujedinjeno kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske više neće biti član Evropske unije. Barem bi tako trebalo da bude… Građani UK izašli su na referendum 23. juna 2016. godine i sa nešto manje od 52% podržali opciju izlaska iz Evropske unije. Tadašnji premijer Kameron koji je u referendumskoj kampanji podržavao opciju ostanka u zajednici, ubrzo nakon objavljivanja rezultata podneo je ostavku na svoju poziciju. Velika većina građana Škotske (62%) podržala je ostanak u Evropskoj uniji i u toj odluci su imali podršku Severne Irske (56%). Međutim, broj od oko 3.500.000 ljudi koji su glasali u ove dve celine nije mogao da pobedi tanku većinu koju je opcija izlaska osvojila u ostatku Velike Britanije – Engleskoj i Velsu (53%), u kojima je izlaznost čak bila i viša. Ubrzo nakon referenduma Britanci su morali na novo glasanje – ovog puta za parlament. Podršku su ponovo dobili konzervativci na čelu sa Terezom Mej koja je pre tačno godinu i po dana pokrenula proces napuštanja Evropske unije. Tada je izgledalo da će „razvod“ biti težak, ali ne i neizvodljiv, a sada se čini da je situacija znatno teža i za UK i za EU.\nTereza Mej i Žan Klod Junker (The Telegraph)\nPrva važna tačka oko koje je postignut dogovor odnosi se na to koliko je Ujedinjeno kraljevstvo „dužno“ Evropskoj uniji. Zvanična cifra široj javnosti nije poznata, ali je bilo raznih procena. Žan Klod Junker, odlazeći predsednik Evropske komisije, svojevremeno je predložio 60 milijardi evra kao cifru oko koje treba da se dogovore dve strane. Istovremeno, Tereza Mej je sa 20 milijardi evra, koliko je bila prva procena Britanaca, podigla cifru na 40. BBC je dao svoju računicu koja je iznostila oko 40 milijardi funti, a najrealnija cifra po mišljenju mnogih se kreće od 35 do 39 milijardi funti.\nDruga tačka oko koje je postignut dogovor odnosi se na život Britanaca koji žive u EU i građana država članica EU koji žive u UK. Procenjuje se da oko 3 miliona „Evropljana“ živi u UK, dok je broj Britanaca u zemljama EU oko milion. Dogovor dve strane je da ti ljudi mogu „da žive, rade i studiraju onako kako su to radili i do sada pod zakonima Evropske unije“. Dogovor, takođe, obuhvata i pitanje budućih supružnika koji trenutno ne žive u istim zemljama i omogućava im zajednički život i nakon Bregzita. Postignut je i dogovor o pravima koji predviđa da će državljani članica Evropske unije biti pod jurisdikcijom Evropskog suda pravde 8 godina nakon zvaničnog datuma napuštanja EU.\nTreća tačka oko koje je postignut delimični dogovor odnosi se na granicu između Severne Irske i Irske. Kako su obe države članice EU, fizička granica između njih trenutno ne postoji. Jedan od glavnih problema u pregovorima dve strane predstavlja upravo dogovor oko ove tačke. Premijer Irske Leo Varatkar je čak najavio da bi mogao da stopira razgovore VB i EU ukoliko se ne postigne dogovor da „tvrde“ granice neće biti. Tvrde granice bi značile oštriju kontrolu dobara i ljudi koji prelaze iz jedne države u drugu, što bi predstavljalo veliki udar na trgovinu Iraca sa njihovim najvećim partnerima – Britancima. Jedna od ideja jeste bila i da se granica pomeri na Irsko more koje razdvaja Irsku (Irska i Severna Irska) od Velike Britanije (Engleska, Škotska i Vels). Britanci nikako ne mogu da prihvate ovu ideju jer bi na taj način Severna Irska bila znatno udaljenija od VB, a prema rečima Tereze Mej „Ujedinjeno kraljevstvo mora biti jedna celina“. Poslednja solucija o kojoj se govori je uvođenje tehnologije kao strožiji vid kontrole od trenutnog, ali mekši od potencijalnog uvođenja granica. O ovom rešenju će narednih dana raspravljati prvo konzervativci, a potom i pregovarači VB i EU.\nKada govorimo o potencijalnim rešenjima krize koja je prethodnih dana aktuelna, nameće se nekoliko solucija. I dalje najrealnija opcija, ali sa manjim šansama nego pre, predviđa dogovor UK i EU do 29. marta 2019. u kojem bi bili regulisana sva pravila za nastavak saradnje dve strane. Ukoliko do tog dana dogovor ne bude postignut, a dve strane budu na dobrom putu, moguće je da će u dogovoru svih članica EU rok za Bregzit biti produžen.\nKao druga opcija nameće se „no-deal“ koji pojedini tvrdi Bregzitovci podržavaju. Tom opcijom bi, prema mišljenju zagovornika tvrdog Bregzita, Ujedinjeno kraljevstvo konačno postala nezavisna država koja bi sama mogla da određuje svoju politiku trgovine. Sa druge strane, protivnici ovog rešenja kažu da bi ovakva situacija dovela do katastrofalnih posledica po privredu, visokih cena dobara, praznih rafova,… Premijerka Mej je u jednom obraćanju navela da je čak i „no-deal“ bolji od dogovora koji bi predložila EU, a koji bi išao na štetu Britancima.\nČuka Umuna (sigmalive.com)\nU poslednjih nekoliko dana još dve opcije su postale potpuno otvorene: novi izbori i novi referendum. Ukoliko bi se u nedelju održali izbori, konzervativci bi mogli da računaju na između 37 i 42 procenta u ukupnom biračkom telu, dok bi laburisti bili za nijansu slabiji sa rezultatom od 35 do 40 posto. Na prethodnim izborima konzervativci su dobili 2,4% više od laburista, a ipak su osvojili 55 poslaničkih mesta više zbog drugačijeg izbornog sistema od onog koji imamo u Srbiji. U ovom trenutku je jako teško predvideti u kojem smeru bi kampanja otišla i kakve bi komplikacije mogle da se pojave u obe partije. Tereza Mej nema potpunu podršku svoje partije konzervativaca i to bi moglo da predstavlja veliki hendikep za nju. Boris Džonson, doskorašnji ministar spoljnih poslova, objavio je juče svoj detaljan plan za napuštanje EU koji mnogima deluje kao kandidatura za lidera. Uz to, Čekers plan Tereze Mej u ovom trenutku deluje da neće biti ostvaren. Sa druge strane, ni Korbin nije u preterano boljoj situaciji s obzirom da u njegovim redovima postoje ljudi koji misle da bi trebalo ponoviti referendum iz 2016. godine, ima onih koji smatraju da bi dobro bilo održati novi referendum na kojem bi opcije bile prihvatanje i neprihvatanje sporazuma sa EU, a ima i protivnika održavanja novog referenduma. Jedan od ključnih igrača unutar Laburističke partije je Čuka Umuna, harizmatični mladi pripadnik centrističkog krila, koji je mišljenja da bi Britancima trebalo pružiti još jednu šansu da glasaju i potvrde odluku koja je doneta 2016. godine. U susret izborima za Evropski parlament naredne godine, kontakti Umune sa Emanuelom Makronom, koji je u intervjuu za Blumberg rekao da bi zasigurno prihvatio UK nazad u EU ukoliko građani promene mišljenje, mogli bi da rezultiraju odvajanjem frakcije laburista ili barem nedavanjem značajne podrške Korbinu na izborima.\nPoslednja opcija odnosi se na novi referendum i kao što je prethodno bilo pomenuto, postoje dve opcije. Prva predviđa glasanje na kojem bi birači odlučivali o tome da li sporazum sa EU treba prihvatiti ili ne. Druga opcija, koja za sada ima tanku podršku političara u oba tabora, odnosi se na „popravni“ referendum iz 2016. na kojem bi građani ponovo glasali da li su za ostanak ili za napuštanje zajednice.\nNaredni dani i meseci će svakako biti puni značajnih događaja za građane Ujedinjenog kraljevstva. Već sutra, 30. septembra počeće konferencija torijevaca nakon koje bi podrška Terezi Mej i Borisu Džonsonu mogla da se izmeri. Ubrzo nakon toga uslediće nastavak razgovora sa Evropskom unijom, a početkom 2019. i eventualna parlamentarna rasprava o sporazumu koji bi mogao biti postignut između EU i UK. U svakom slučaju, u narednom periodu biće jasnije da li će Ujedinjeno kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske zaista napustiti Evropsku uniju 29. marta 2019. u 23:00.\nTagovi: bregzit evropska unija izbori referendum tereza mej ujedinjeno kraljevstvo\nMože li Britanija da bude svetska sila nakon Bregzita?\nAutor: Dimitrije Milić - 28 мар\nŠta očekivati od izbora u Izraelu?\nAutor: Dragoslav Rašeta - 22 мар\nKo će biti evropski lider nakon odlaska Merkel?\nAutor: Dimitrije Milić - 8 мар


Blagotvorna dejstva belog luka:\nbeli luk deluje povoljno na celokupni sistem za varenje, pomaže u lečenju bronhitisa i mnogih plućnih bolesti.\nuništava mnoge bakterije (eserihije, stafilokoke,kandidu …), deluje protiv mnogih virusa i parazita, otklanja nesanicu, povoljno deluje na rad jetre, reguliše krvni pritisak.\nkod crevnih poremećaja (dijareja, dizenterija, kolitis…)\nNaučno istraživanje pokazalo je da će vaš organizam biti bolje zaštićen ako jedete beli luk ujutro pre obroka, jer se time povećavaju antibakterijska svojstva.\nTimijan još jedna u nizu lekovitih biljaka koja u sebi sadrži između ostalog borneol, karvakrol, timol, saponini, tanin, glikozidi, vitamini A, C, D, B-kompleks, magnezijum, fosfor, kalijum i cink . On deluje kao:\nprirodni konzervans i insekticid\nOvom prilikom Vam predstavljamo ulje belog luka sa dodatkom Timijana pod nazivom FOREVER Garlic Thyme u kapsulama koje su bez mirisa i štetnog dejstva na sluzokožu želuca koje sveži beli luk ima. Ovaj dodatak ishrani je prava zamena za prirodan beli luk tako da ga svako može koristiti bez straha od neprijatnog zadaha iz usta i pečenja u želucu što je obično i osnovni razlog zašto se beli luk retko koristi u svakodnevnoj ishrani.\nPreporučuje se upotreba 3 x 1 tableta dnevno


Beograd dobio najveću igraonicu na Balkanu - Detinjarije\nZabavni park za celu porodicu i najveća igraonica na Balkanu “Beogradić” otvorena je juče na Savskom nasipu u Novom Beogradu. Igraonica se preostire skoro na 2.000 metara kvadratnih, a u svim dečjim aktivnostima mogu učestvovati i odrasli. – Možda najzanimljiviji deo zabavnog parka je jezero sa čamcima u…\nGosti “Beogradića” u nedelju su bili i mališani iz Svaratišta za decu koji su uživali u vratolomijama aktobata, mađioničarskoj predstavi, pozorišnim predstavama.\nUmesto karte za ulazak u “Beogradić” u nedelju je bilo predviđeno da roditelji donoše stvari za decu Svratišta na Novom Beogradu i to sezonske odeće, obuće, sredstva za higijenu, školskog pribora koji će se prikupljati čitavog dana.\nUbuduće, dnevna karta za posetu “Beogradića” biće 400 dinara, dok se žetoni za vožnju jezerom ili vozićem plaćaju po 50 dinara.\nTagovi :Beogradić, dečije igraonice, igra, igraonice Beograd, igraonice Novi Beograd, lavirint, Novi Beograd, rođendaonice, zabavni park Beograd


Kako i zašto Evropa poklanja sve više pažnje socijalnim preduzećima « Blog o socijalnom uključivanju\nKako i zašto Evropa poklanja sve više pažnje socijalnim preduzećima\nSocijalna ekonomija polje ekonomije u kome posluju sve one organizacije koje imaju za cilj ostvarenje socijalne (društvene) misije i koje deluju po principima uzajamne pomoći i demokratije. U tradicionalne aktere socialne ekonomije spadaju: zadruge, udrženja, fondacija, organizacija uzajamne pomoći koje postoje već više od jednog veka. Socijalna preduzeća su akteri socijalne ekonomije novijeg datuma (3o godina) i ne postoji opšteprihvaćena i univerzalna definicija ovog fenomena. Termin se koristi da označi jedan “drugačiji način poslovanja” u kome preduzeća imaju za cilj ostvarivanje društvenog cilja. Evropska Komisija u dokumentu “Social Business Initiative” ovako definiše socijalna preduzeća:\n“Operatori socijalne ekonomije čiji je osnovni cilj ostvarivanje socijalnog/društvenog učinka a ne stvaranje profita za vlasnike i akcionare. Socijalno preduzeće proizvodi dobra ili/i usluge za tržište na preduzetnički i inovativan način i stečeni profit koristi prevashodno za postizanje društvenog cilja. Upravljanje je odgovorno i otvoreno, uključuje zaposlene, korisnike i sve druge aktere zainteresovane za aktivnosti socijalnog preduzeća”.\n“Status” socijalnog preduzeća je nezavisan od pravne forme, jer mogu da odaberu da se registruju kao udruženje, zadruga, dobrotvorna ustanova, privatno preduzeće ili, pak, gde je to zakonom predviđeno i kao namenski osmišljena forma: socijalno preduzeće.\nEvropska komisija je proteklih dana obelodanila dva značajna dokumenta za razvoj socijalne ekonomije i socijalnog preduzetništva u Evropi: izveštaj mapiranja socijalnih preduzeća i njihovih ekosistema koji pruža uvid u stanje i razvoj ovih preduzeća u Evropi i Poziv na akciju “Socijalna preduzeća i socijalna ekonomija idu napred” koji Grupa eksperata (GECES) kroz niz preporuka upućuje Evropskoj komisiji, zemljama članicama i svim nivoima vlasti, trećim zemljama kao i zajednici socijalnih preduzeća u Evropi.\nSocijalna preduzeća igraju sve značajnijiu ulogu u Evropskoj Uniji. Zvaničnici, kako na nacionalnim tako i na nivou Unije, poklanjaju sve više pažnje i trude se da obezbede odgovarajuću, institucionalnu, pravnu i svaku drugu podršku preduzećima sa društvenim ciljem kako bi obezbedili uslove prikladne i pogodne za njihov nastanak, rast i razvoj. Razlog je jednostavan: socijalna preduzeća stavljaju čoveka, a ne profit, u centar svog poslovanja, otpornija su na krizu čije udarce uspevaju da absorbuju efikasnije od tradicionalnih firmi, poklanjaju veću pažnju ekološkoj održivosti, ukorenjena su u svoje lokalne zajednice na čiji razvoj imaju ne malo uticaja. Osim toga, sve različitije i specifičnije probleme pojedinaca i modernog društva uopšte umeju nepogrešivo ne samo da prepoznaju već i da reše uz pomoć raznih, često inovativnih, preduzetničkih inicijativa.\nAko na to dodamo i demokratsko upravljanje i ograničenja na raspodelu dobiti, postaje jasno zašto Evropa, uzdrmana i osiromašena strogim merama štednje, čija je prva žrtva bila upravno sistem socijalne zaštite, posvećuje toliko pažnje ovom drugačijem i po mnogo čemu novom načinu poslovanja koje ima potencijal ne samo da odgovori na neke od najznačajnijih izazova već i da potpuno promeni socio-ekonomsku budućnost Evrope.\nIpak, prepreka je mnogo čak i u sredinama i zemljama gde socijalna ekonomija i socijalna preduzeća postoje i razvijaju se decenijama, a kamoli u našoj koja još plaća danak loše reputacije posleratnih zadruga koju je iskompromitovala nakaradna komunistička interpretacija ovog preduzetničkog modela. Ipak, potencijal za razvoj socijalnih preduzeća i socijalne ekonomije je često srazmeran broju i ozbiljnosti problema nagomilanih i jednom društvu tako da je računica jasna. Socijalno preduzeće bi trebalo da ima veoma svetlu budućnost u našoj zemlji.\nSocijalna preduzeća u evropskim dokumentima\nPoslednjih godina u Evropi se beleži sve veći interes za socijalna preduzeća kojima se priznaje veoma važna uloga u rešavanju društvenih, ekoloških izazova, kao i u podsticanju inkluzivnog rasta. Tome su doprineli, pre svega, ekonomska kriza i nepopularne mere štednje koje su zemlje bile prinuđene da uvedu kako bi izbegle krah, a čije su žrtve bile radna mesta i sistem socijalne zaštite.\nKako popularnost ovih preduzeća raste i menja se mentalitet potrošača i korisnika, sve češće čak i korporacije uvode neke elemente ovog “drugačijeg načina poslovanja” u čijem je centru čovek, a ne profit.\nEvropska unija prepoznaje socijalno preduzetništvo u nekim od svojih ključnih dokumenata, kao što su Strategija Evropa 2020, Inicijativa o socijalnom preduzetništvu i Akt o jedinstvenom tržištu, koji podvlače da „socijalna ekonomija ima veliki potencijal koji može da doprinese procesu evropskih integracija i da postane model za prevazilaženje krize“.\nOvome u prilog ide i činjenica da su preduzeća socijalne ekonomije “otpornija” na udare krize što je i potvrdila jedna evropska studija. I to posebno u zemljama u kojima zadrugarstvo ima dugu i u lokalnim zajednicama dobro ukorenjenu tradiciju.\nPre dve godine Evropska Komisija je okupila eksperte iz 29 zemalja Evrope i dala im zadatak da urade prvo evrospko mapiranje socijalnih preduzeća i njihovih ekosistema. Rezultati su obajavljeni u ovom veoma zanimljivom izveštaju. Krajem oktobra svetlost dana je ugledala i nova ažurirana studija, ovoga puta u samo sedam zemalja (Belgija, Francuska, Irska, Italij, Poljska, Slovačka i Španija), koja ima za cilj da ilustruje stanje i prati razvoj socijalnih preduzeća u Evropi.\nU isto vreme i ekspertska grupa Evropske Komisije, GECES, koju čine naučnici i stručnjaci iz cele Evrope, pa i iz Srbije u statusu posmatrača, izašla je u javnost sa Pozivom na akciju “Socijalna preduzeća i socijalna ekonomija idu napred”.\nEvo i šta konkretno sadrže ova dva dokumenta.\nRezultati najnovijeg mapiranja socijalnih preduzeća u sedam zemalja Evropske Unije\nIzveštaj “Socijalna preduzeća i njihovi ekosistemi: mapiranje u Evropi” prikazuje stanje i razvoj socijalnih preduzeća u Evropi. Rezultati su ohrabrujući jer broj preduzeća raste uporedo sa širenjem u nove sektore i oblasti, a mnoge zemlje uvode nove zakone i mere podrške. I tržišta, privatno kao i javno, nude sve više mogućnosti kako u startup fazi tako i u periodu rasta i razvoja različitih inicijativa.\nPored toga, Evropska Komisija je odlučna u nameri da podigne nivo svesti o socijalnim preduzećima i u tom smislu je u ovu komparativnu analizu pokušala da, kroz javne konsultacije, uključi veliki broj aktera koji su posredno ili neposredno vezani za rad socijalnih preduzeća u zemljama gde su studije bile rađene.\nIstraživanje, tako, identifikuje niz faktora koji utiču na stvaranje povoljne klime za socijana preduzeća u Evropi: sve veća potražnja za uslugama od opšteg interesa, tendencija lokalnih vlasti da češće koriste tendere, brojne mogućnosti za nastajanje socijalnih preduzeća u novim oblastima i sektorima, posebna pažnja koja se poklanja etičkom i održivom poslovanju.\nU izveštaju, međutim, stručnjaci upozoravaju da veliki broj ograničenja i izazova koji mogu, da budu prepreka razvoju socijalnih preduzeća, kao što su nedostatak specifičnih veština za upravljanje ovom vrstom preduzeća, potreba da se bolje razumeju finansijska tržišta, nedostatak “strpljivog” kapitala, nacionalni zakonodavni okviri često neadekvatni, previše strogi i nedosledni.\nNovi i ažurirani nacionalni izveštaji, polaze od zajedničke definicije i daju kompletnu sliku socijalnih preduzeća i njihovih ekosistema u Belgiji, Francuskoj, Irskoj, Italiji, Poljskoj, Slovačkoj i Španiji.\nIzveštaji zapravo prikazuju koncept i ulogu socijalnih preduzeća sa društvene i ekonomske tačke gledišta, objašnjavajući i u vezu sa socijalnom ekonomijom koja ima dugu tradiciju posebno u Italiji, Francuskoj, Španiji i Belgiji.\nJedan od važnijih zaključaka koji se tiču kako socijalne ekonomije tako i socijalnih preduzeća vezan je i za njihovu “elastičnost” odnosno njihovu sposobnost da zadruže i stvaraju nova radna mesta uprkos krizi. Socijalna preduzeća odgovarju na određene i vrlo specifične potrebe ljudi i duboko su ukorenjene u zajednice što ih štiti od raznih spekulativnih rizika.\nPoziv na akciju “Socijalna preduzeća i socijalna ekonomija idu napred”\nEkspertska grupa GECES oformila je Evropska Komisija 2012 godine kao savetodavno telo koje čine predstavnici svih zainteresovanih strana zemalja članica: predstavnici lokalne vlasti, predstavnici socijalnih preduzeća, banaka i finansijskog sektora, istraživača i akademije. Bavi se pitanjima vezanim za socijlanu ekonomiju i socijalna preduzeća, prati dešavanja kako na nivou zemalja članica tako i na nivou Unije. Poslednji dokument koji su pripremili predstavljen je pre dve nedelje na konferenciji posvećenoj socijalnoj ekonomiji u Bratislavi u okviru Slovačkog predsedavanja Savetom Evrope.\nU opsežnom dokumentu koji su nazvali Poziv na akciju “Socijalno preduzeće i socijalna ekonomija idu napred” zalažu se za Evropski plan akcije za socijalnu ekonomiju i socijalna preduzeća koji bi dao podsticaj za stvaranje povoljnog okruženja za njihov razvoj, a u skladu sa suštinskim vrednostima ovog “drugačijeg načina poslovanja” kao što su demokratsko upravljanje, inovacije, ulaganje profita, centralnost čoveka u ekonomiji. Ovako osnažena socijalna preduzeća imaće više uticaja i mogućnosti da se uhvate u koštac sa brojnim izazovima ali i mogućnostima koje se nalaze u oblasti “ekonmije deljenja” i “cirkularne ekonomije”. Ova dva fenomena skorijeg datuma predstavljaju nesumnjivo veliki potencijal za razvoj i ekspanziju socijalne ekonomije.\nU dokumentu stručnjaci navode niz preporuka namenjenih pre svega donosiocima odluka o tome kako da podrže razvoj socijalne ekonomije i socijalnog preduzeća kao ključnog pokretača inkluzivnog i učinkovitog ekonomskog razvoja.\nEvo ukratko preporuka, svrstanih u četiri glavne oblasti, koje bi i kod nas bile i te kako primenljive:\nPovećati vidljivost i prepoznatljivost socijalnih preduzeća i promovisati bolje razumevanje ovog koncepta poslovanja kroz:\nsakupljanje dokaza o dodatnoj vrednosti koju proizvode socijalna preduzeća i bolja komunikacija kroz akcije kao što su: sakupljanje podataka, stvaranje evropske strategije komunikacije, razmena znanja i veština iz oblasti upravljanja i prikazivanja socijalnog učinka socijalnih preduzeća;\nizgradnja jedne smosvesnije i bolje koordinisane zajednice socijalnih preduzeća koja bi omogućila saradnju i pospešila međusobnu razmenu znanja;\nprilikom kreiranja javnih politika i mera na svim nivoima posvetiti više pažnje socijalnim preduzećima i njihovim specifičnostima. Učiniti da bude prisutno u svim važnim dokumentima politikama, programima i akcijama kako na nivou Unije tako i na nivou zemalja članica.\nRazviti evropsko ekonomsko okruženje tako da omogući akterima socijalne ekonomije i socijalnim preduzećima pristup finansiranju. Ova preporuka se pre svega odnosi na potrebe kao što su: izgradnja kapaciteta, finansiranje i infrastruktura. Preporučuje se pre svega ulaganje u edukaciju, inkubatore, posrednike koje bi omogućili socijalnim preduzetnicima da dobiju podršku kada je reč o izgradnji kapaciteta kako bi obezbedili neophodne menadžerske veštine i postigli finasijsku stabilnost. Neke konkretne mere koje bi omogućile priliv finansiranja koje je prilagođeno socijalnim preduzećima podrzumeva podizanje svesti među ulagačima o tome šta zapravo znači ulagati u socijalno preduzeće, obezbediti određene pogodnosti za socijalna ulaganja, prenebegnuti eventualne prvne prepreke i uraditi mapiranje postojećih poreskih olakšica, promovisati primere dobre praksi i sl.\nObezbediti pravni i normativni okvir koji pospešuje nastajanje i razvoj socijalnih preduzeća i drugih aktera socijalne ekonomije. Ove preporuke su presudne za nastanak odgovorajućeg ekosistema u kome socijalna preduzeća mogu da prosperiraju. Eksperti preporučuju da Evropska Komisija preloži niz mera kojima bi pomogla zemljama članicama da obezbede odgovarajući pravni okvir za socijalna preduzeća. Pospešivanje međugranična saradnja je još jedan način da se omogući društvima za samopomoć i zadrugama da iskoriste potencijal zajedničkog tržišta. Takođe, nova pravila javnih nabavki bi trebalo da uvrste i socijalne kriterijume u tenderske procedure.\nU poslednjem odeljku izveštaj se bavi merama koje bi omogućile socijalnoj ekonomiji da dosegne svoj potencijal kao ključnog pokretača pravičnog i društveno inkluzivnog ekonomskog razvoja. Ovo se pre svega odnosi na podršku koju Evrsopska Unija može da da socijalnim preduzećima u kontekstu međunarodnog razvoja sa ciljem održivog razvoja.


Kako sprečiti rivalstvo među mališanima? - mojabeba.rs\nDeca se često svađaju i to je prilično uobičajena stvar, ali kada vidite znake rivalstva, potrebno je da reagujete…\nPostoji dosta razloga zbog kojih se deca svađaju, ali to često ima uticaja i na ostale članove u porodici. Međutim, baš kao i ostala dečja posla i ovo je jedan iz kog bi trebalo nešto da nauče.\nRoditelji vrlo često pokušavaju da spreče svađu između svoje dece ne znajući da to može doprineti razvoju njihove ličnosti. Međutim, ono na šta bi oni zaista trebalo da urade je da obrate pažnju na rivalstvo, jer je ono bez sumnje uzrok loših odnosa između braće i sestara.\nTagovi: braća i sestre čitajte knjige članovi porodice deca se svađaju gde su pogrešili ljubaznost proces rešavanja problema razmirice rivalstvo tolerancija top uče strpljenju uzrok loših odnosa uzrok svađe\n8 trikova za vaspitanje bez kažnjavanja\nNaučite kako da podstaknete razvoj detetove mašte\nDok gledanje u ekran detetu pruža i vizuelan i akustičan dojam prirode, posebna igra s detetom podstiče ga da neke stvari mora i samo da zamisli. U...\nStručnjaci upozoravaju da svake godine u svetu dva miliona devojčica postanu majke pre navršene petnaeste godine, a u Srbiji se beleži 16.000 adole...\n25 јун, 2010 Ishrana\n25 јан, 2018 Zdravlje bebe


Zatvorena politika Beograda\nPredsednik Srpskog nacionalnog veća severnog Kosova Milan Ivanović izjavio je za RSE da Vlada Srbije vodi zatvorenu politiku prema kosovskim Srbima, jer joj smeta što su u većini kosovskih opština na vlasti opozicione stranke, DSS i Radikali. Međutim, predstavnici srpske Vlade odbacuju takve optužbe, navodeći da se poštuje volja naroda.\nVlasti u Beogradu pripremaju dogovore i donose odluke bez konsultacija sa lokalnim predstavnicima kosovskih Srba, izjavio je Milan Ivanović, predsednik Srpskog nacionalnog veća severnog Kosova, objašnjavajući da do toga dolazi zato što su na vlasti u kosovskim opštinama opozicione stranke.\n“Očigledno da nekima na vlasti u Beogradu smetaju ovakvi izborni rezultati na Kosovu, čini mi se da vode u tom smislu čini mi se autističnu politiku. O vrlo važnim pitanjima Srbi na Kosovu koji imaju svoje legalne, legitimne predstavnike, nisu obavšteni, ne učestvuju u rešavanju tih pitanja, što zaista stvara puno nepotrebnih problema, ne postoji jedinstvena politika oko veoma vaznih pitanja, oko statusnih pitanja, interesa Srba, ne postoje dogovori i mislim da je ova politika sada veoma zatvorena u odnosu na predstavnike spske zajednice.”\nRFE: Da li to znači da do toga dolazi zato što su na vlasti u kosovskim (srpskim) opštinama opozicione stranke?\n“Ja mogu da pretpostavim da je to tako. Medjutim pitanje Kosova kao najvažnije nacionalno pitanje mora da bude zajedničko pitanje, rešavanje tih pitanja mora da bude plod jednog zajedničkog odnosa, zajedničkog rada Vlade i Srba na Kosovu, pozicionih i opozicionih partija. To u ovom trenutku nije tako”, rekao je Ivanović.\nIvanović je još upozorio da bi Beograd mimo Srba mogao doneti odluku vezanu za rad pravosudja u Mitrovici ili policije. Ovakva upozrenja ukazuju da se problemi osećaju na političkom nivou, odnosno pri rešavanju problema Srba kao što su pravosudje, policija i carine, a o kojima Ministarstvo za Kosovo razgovara sa UNMIK-om.\nU većini opština na Kosovu na lokalnim izborima 11. maja pobedili su kosovski ogranci DŠ-a i SRS-a, sada opozicionih stranaka. I dok kritičari veruju da bi to moglo uticati na odnos Vlade u Beogradu i lokalnih opozicionih predstavnika koji su na vlasti u srpskim opštinama, predstavnici srpske Vlade to odbacuju.\nPredsednik Koordicinacionog centra Vlade Srbije za Kosovo Zvonimir Stević, iz SPS-a, kaže da svako treba da poštuje rezultate izbora koje je raspisala Skupština Srbije.\n“Ne može da bude i da ima problema zato s sto je to izražena volja naroda. To pitanje za sada ne može da stoji iako se zna da je na lokalnom nivou na prostoru Kosova 90 posto vlasti osvojila SRS”, kaže Stević.\nDa saradnje ima na lokalnom nivou i na konkretnim pitanjima od interesa za gradjane, bez obzira na činjenicu da lokalnu vlast čine stranke koje su opozicija u Srbiji, potvrdjuju opštinski predstavnici. Predsednik Skupštine opštine Zubin Potok, u kojoj većinu ima DSS, Slaviša Ristić.\n“Što se tiče te konkretne saradnje ona je za sada ne vidim da tu postoji nekih problema i verujem da ih neće biti u budućnosti. Ono što mi pre svega očekujemo od Vlade u Beogradu je da istraje na nacionalnoj politici kada je u pitanju prostor Kosova, na nepriznavanju nezavisnosti Kosova i nelegitimne misije Eulex”, rekao je Ristić.\nUkazujući na netransparentnost u sadašnjim aktivnostima srpske Vlade prema pitanju Kosova Milan Ivanović, predsednik SNV i delegat srpskoj Skupštini Kosova, dve uticajne institucije medju kosovskim Srbima ali nepriznate od medjunarodne zajednice, Milan Ivanović ipak se nada da će se bez obzira na partijsku pripadnost formirati zajednička strategija radi ostanka Srba.\n“Tako da se nadamo da će vlast biti malo više prijemčiva, da će malo više čuti glas ovih naših legitimnih institucija, institucija države Srbije na Kosovu, da ih ne ignoriše i da se taj rad postavi na jedan javan način i da se ta pitanja rešavaju zajednički”, istakao je Ivanović.


Predsjednik Ustavnog suda BiH Mirsad Ćeman izjavio je da se odluke ovog suda, pa i ona koja se odnosi na Izborni zakon BiH, moraju poštovati i izvršavati.\nIstičući da je na osnovu toka i rezultata dosadašnjih pregovora u vezi sa Izbornim zakonom teško biti optimista, Ćeman je izrazio nadu da će zakonodavac, odnosno odgovorni politički akteri naći rješenje.\nĆeman, kojem krajem maja ističe mandat, smatra da bi, u slučaju da se ustavotvorac odluči na rješenje po kojem bi federalni Dom naroda imao ovlaštenja poput Vijeća naroda Republike Srpske - vitalni nacionalni interes, u političkom i ustavnopravnom kontekstu otvorio niz pitanja pa i to da li se time izlazi iz okvira na koji obavezuje odluka Ustavnog suda u predmetu "Ljubić".\n"Takav pristup bi, naime, podrazumijevao i izmjene Ustava Federacije BiH, a o tome bi se, naravno, morao postići široki konsenzus. Dakle, opet bi ustavotvorac, u ovom slučaju federalni, bio na potezu", rekao je Ćeman za sarajevsko "Oslobođenje".\nOn je najavio da bi Ustavni sud na plenarnoj sjednici 31. maja i 1. juna mogao da odluči o eventualnom stavljanju van snage spornih odredaba Zakona o krivičnom postupku BiH.\nDo tada, dodao je Ćeman, ima vremena da zakonadavac ispuni odluku Ustavnog suda u vezi sa ovim zakonom, iako je rok za to istekao 29. decembra prošle godine. "Dakle, odgovornost je na zakonodavcu", zaključio je Ćeman.


PORTPAROL KREMLJA PORUČIO: Putin će obavestiti javnost ako odluči da primi vakcinu protiv virusa korona | Novosti.RS\nRUSKI predsednik Vladimir Putin lično će objaviti ukoliko odluči da primi vakcinu protiv korona virusa, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n- Ukoliko bude smatrao da je to neophodno, informisaće javnost o tome - rekao je Peskov za agenciju Tas s.\nRusija je 11. avgusta postala prva zemlja u svetu koja je registrovala vakcinu protiv korona virusa i nazvala je Sputnjik 5, a među javnim ličnostima koje su već primile vakcinu su ministar odbrane Sergej Šojgu, gradonačelnik Moskve Sergej Sobjanin, lider Liberalno demokratske stranke Rusije Vladimir Žirinovski, beloruski premijer Roman Golovčenko.\nPENTHAUS ZA PREDSEDNIKA: Putinov stan trebalo da bude mamac za kupce - ali neboder nikada nije napravljen\n08. 09. 2020. u 13:27\nDmitrij Peskov Vladimir Putin vakcina protiv virusa korona ruska vakcina Sergej Šojgu\nPOSLEDNJA grupa od 20 dobrovoljnih primalaca druge ruske eksperimentalne vakcine protiv COVID-19, razvijene u virusološko-biotehnološkom institutu "Vektor", oseća se dobro i danas je otpuštena iz bolnice.\nmolimo da nas obavestite kada primi vakcinu jer čovečanstvo neće preživeti bez te informacije


Argument Prištine za ratnu odštetu: Srbija je okupirala Kosovo - 07.03.2016, Sputnik Srbija\nKosovo tvrdi da je od 1998. Do 1999. godine bilo pod okupacijom, a ne u sastavu Srbije, te da je Albancima naneta šteta kao deo odmazde srpskih snaga, a ne u... 07.03.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, priština, azem vlasi\n17:13 07.03.2016 (Osveženo: 14:53 30.08.2021)\n© Foto : Youtube//Rrokum TVAzem Vlasi\nKosovo tvrdi da je od 1998. Do 1999. godine bilo pod okupacijom, a ne u sastavu Srbije, te da je Albancima naneta šteta kao deo odmazde srpskih snaga, a ne u „borbenim dejstvima između ’snaga‘ OVK i srpskih oružanih formacija“.\nPriština će od Srbije da zahteva ratnu odštetu za oko 120.000 porušenih privatnih i društvenih objekata u periodu između 1998. i 1999. godine, koje su, kako se tvrdi, namernim borbenim dejstvima počinili pripadnici srpske vojske i policije.\nOvo za Sputnjik kaže prištinski advokat Azem Vlasi, tumačeći najavu prištinskog šefa pregovaračkog tima Edite Tahiri da će na predstojećim briselskim pregovorima Beograda i Prištine pokrenuti pitanje ratne odštete.\nVlasi kaže da se pravo Prištine da zatraži ratnu odštetu zasniva na, kako kaže, „činjenici“ da je Kosovo u pomenutom periodu bilo pod okupacijom, a ne u sastavu Srbije.\n6 Mart 2016, 15:23\n„Status Kosova koje je imalo po Ustavu Jugoslavije iz 1974. godine silom je poništen i Kosovo je od tada pod okupacijom Srbije. Kosovo je imalo status federalne jedinice u bivšoj Jugoslaviji, a po raspadu Jugoslavije Srbija je jednostrano nametnula svoj suverenitet nad Kosovom. Uostalom, upravo na toj činjenici je i baziran plan Martija Ahtisarija po kome je Kosovo dobilo nezavisnost. Zbog iste činjenice je međunarodna zajednica i bombardovala Srbiju 1999. godine“, smatra Vlasi.\nOn kaže da šteta nije nastala u „borbenim dejstvima između ’snaga‘ OVK i srpskih oružanih formacija“ već kao deo odmazde srpske policije i vojske, što je, prema rečima našeg sagovornika, osnovno.\nDa li Kosovo zaista može od Srbije ili od bilo koje međunarodne pravne institucije da potražuje ratnu odštetu, pitanje je za koje bivši ministar za Kosovo i Metohiju Slobodan Samardžić kaže da nema nikakvu pravnu osnovu.\n„Srbija nije priznala Kosovo. Prema tome, Kosovo ne može da nastupa kao država, i to nije tema za međudržavne odnose. Ratne odštete nema, jer se ratovalo na teritoriji Srbije. Kako može Srbija da plaća svom delu teritorije ratnu odštetu?! Oni nisu član Saveta Evrope, pa ni Evropski sud za ljudska prava nije merodavan za Kosovo u ovoj priči, tako da Priština nema formalnu kvalifikaciju da to pokrene“, objašnjava profesor Samardžić.\nI dok Samardžić veruje da je povod za ovakve najave iz Prištine pokušaj da se „umiri“ javnost na Kosovu zbog formiranja Specijalnog suda za zločine OVK, Vlasi kategorički odbija tu mogućnost.\n„Pre svega, to nije sud za OVK, već specijalno odeljenje suda za individualnu odgovornost. OVK je imala oko 20.000 boraca, dakle ne može biti sud za OVK, već za one koji su odgovorni za pobijene Albance, a bogami i pojedine Srbe“, smatra Vlasi.\nOn, međutim, nema ništa protiv, kako kaže, da i Srbija „ispostavi“ račun Kosovu za ratnu štetu „ako ima validne podatke i činjenice“.\nInače, Tahirijeva je osim ratne odštete na novu agendu za briselske pregovore stavila i demarkaciju granice sa Srbijom, pitanje imovine po principu međunarodne sukcesije i završetak procesa — uzajamno priznavanje između dve zemlje.


Ona je kazala da se nigde na svetu ljudi se ne sahranjuju u svom dvorisstu, rekla je ona. Slobodan Milossevich sahranjen je jucce u dvorisstu porodiccne kuche u Pozzarevcu, bez prisustva cclanova porodice. Marija Milossevich ranije je najavila da che trazziti da on bude ekshumiran i sahranjen u Crnoj Gori, u Lijevoj Rijeci, odakle je poreklom porodica Milossevich.\n"Moj otac je ubijen u Hagu. On je bio zdrav ccovek, iz zdrave porodice, i mogao je da pozzivi joss 20 godina", rekla je Marija.\nOna je, takodje, osstro kritikovala i saradnike svog oca iz Socijalisticcke partije Srbije, koji su stajali pored njegovog kovccega na komemoraciji u Beogradu i na sahrani u Pozzarevcu. "Stomak mi se okretao dok sam gledala njegove neprijatelje pored kovccega, iste one ljude koji su ga napustili kao missevi onog dana kada je uhapssen", rekla je Marija Milossevich.


CCI: Državni parlament već sedam mjeseci ne radi ništa u interesu BiH\nSAOPĆENJE PDPSBiH od decembra nije održao sjednicu\nPSBiH nije usvojila čak ni budžet za 2019.\nParlamentarna skupština Bosne i Hercegovine svojevrsna je kolateralna žrtva međusobnog nadmudrivanja budućih koalicionih partnera oko formiranja izvršne vlasti na državnom nivou i u Federaciji BiH, navodi se u monitoringu rada Državnog parlamenta koji su sačinili Centri civilnih inicijativa (CCI).\nKako se navodi u saopćenju CCI-ja, iako je konstituirana i mogla bi nesmetano raditi, ona, praktično, ne radi ništa.\n- Čekaju na dogovor stranačkih lidera. Posljedica je to izmještanja moći iz institucija sistema, s demokratskim izbornim legitimitetom, u stranačke centrale ili čak u ruke pojedinaca. Što je evidentan poraz demokratije u ovoj zemlji - saopćeno je.\nIstiču da Državni parlament već sedam mjeseci (od sredine septembra) ne radi ništa u interesu građana BiH.\nNakon što je u decembru 2018. održao konstitutivnu sjednicu, na kojoj je izabrao svoje tročlano rukovodstvo i formirao Komisiju za izbor članova Vijeća ministara, Zastupnički dom PSBiH do danas nije održao više nijednu. Sjednice su, doduše, zakazivane, ali ne i održavane.\n- Dom naroda je, s druge strane, u prvom kvartalu 2019. održao dvije sjednice - 28. februara dugo očekivanu konstitutivnu, na kojoj su konstituirani klubovi naroda i izabrano rukovodstvo Doma, te drugu, na kojoj je izabran sekretar Doma. I te dvije sjednice, krajnje skromnog učinka, kompletan su rezultat rada PSBiH u prvom kvartalu 2019. Odnosno, ubrojimo li tu i konstitutivnu sjednicu Zastupničkog doma, održanu početkom decembra, to je sav rezultat rada PSBiH u posljednjih sedam mjeseci – saopćeno je iz CCI.\nPSBiH nije usvojila čak ni budžet za 2019. i jedina je, od 13 institucija zakonodavne vlasti, od kantonalnog, entitetskog, do državnog nivoa, koja još nije usvojila budžet za ovu godinu.\nFinansiranje se obavlja odlukama o privremenom finansiranju, zahvaljujući činjenici da te odluke ne mora usvojiti Parlament, nego ih može donositi Vijeće ministara u tehničkom mandatu.\n- Usvajanje programa i rad po njemu, odnosno realizacija planiranih aktivnosti u kontinuitetu predstavljaju ozbiljan problem za oba doma PSBiH. Što govori o kontinuitetu neefikasnosti i nefokusiranosti ove institucije, nekoordiniranosti izvršne i zakonodavne vlasti i teškim posljedicama uspostavljanja matematičkih, a ne programskih koalicija.\nTakođer, u posmatranom periodu zabilježeno je kršenje poslovnika oba doma, kršenje Zakona o finansiranju institucija BiH te Ustava.\n- Vlasti BiH, naime, već desetu godinu od donošenja presude Međunarodnog suda u Strazburu u predmetu "Sejdić i Finci" i dalje ne poduzimaju ništa da otklone (ovom i drugim presudama) evidentiranu sistemsku diskriminaciju građana BiH na nacionalnoj osnovi. Dom naroda PSBiH i dalje funkcionira bez predstavnika ostalih u svom sastavu, a ne postoji ni dogovor da se odluka Međunarodnog suda u Strazburu implementira - navodi se u saopćenju.\nU fazi pregovora oko budućeg Vijeća ministara naglašavaju obavezu poštovanja Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH, koji propisuje da nijedan spol ne smije u izvršnoj vlasti biti zastupljen u postotku manjem od 40 posto i da se sve drugo smatra diskriminacijom.\nPS BiH CCI\nKlub poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu PSBiH traži odgađanje sjednice\nTri poslanika SDS-a Doboj podržat će novu Vladu RS, a Obren Petrović će prihvatiti Dodikov poziv


Toni Lojd: Crna Gora blizu punopravnog članstva u Savetu Evrope\nCrna Gora je blizu punopravnog članstva u Savjetu Evrope, a kažnjavanje ratnih zločina je dio tog puta, kazao je danas u Podgorici potpredsjednik Parlamentarne skupštine SE Toni Lojd koji se sastao sa predsjednikom crnogorskog parlamenta Rankom Krivokapićem\nLojd je, na pres konferenciji sa Krivokapićem, rekao da u Crnoj Gori postoji politička volja da se svi osumnjičeni za ratne zločine izvedu pred lice pravde.\n“To je dionica koju Crna Gora pravi na putu ka državi prava i demokratije. To je i dio puta koji Crna Gora prevaljuje do SE, a u njegovom ostvarenju imaće pomoć Evrope”, kazao je Lojd.\nOn je istakao da pitanje kažnjavanja ratnih zločina nije uslov za prijem Crne Gore u SE.\n„Od Crne Gore i svih ostalim zemalja u regionu očekuje se da krivično gone sva lica za koje postoji osnovana sumnja da su počinili ratni zločin. To nije preduslov da bi Crna Gora postala članica SE i to se neće pojaviti ni u jednom pisanom tekstu“, naveo je Lojd.\nOn je rekao da će Crna Gora, najvjerovatnije, postati članica SE u nekoliko narednih mjeseci, a da će za procesuiranje optuženih za ratne zločine biti potrebne možda i godine.\n„Očekivanje da se krivično gone osumnjičeni za ratne zločine koje se postavlja pred Crnom Gorom ili pred bilo kojom drugom zemljom nije nešto o čemu se može pregovarati. To nije preduslov za bilo šta, već je to nešto što je obaveza i dužnost i po međunarodnom i po domaćem pravu, ali i moralni imperativ“, kazao je Lojd.\nLojd je ponovio da nema sumnje da će Crna Gora ubrzo postati punopravna članica SE, kao i da nema nikakvih skrivenih planova ili tajni vezanih za to.\n„Torta, povodom prijema Crne Gore u SE, već je pripremljena i da se sada samo razgovara kada će biti postavljenje svjećice na njoj“, rekao je Lojd.\nKrivokapić je rekao da je svrha Lojdove posjete bila da se uvjeri da sve nadležne institucije u Crnoj Gori imaju političku volju, ali i kapaciteta da odgovore na izazove koji se tiču pitanja kažnjavanja ratnih zločina. On je istakao da je Crna Gora spremna da da i regionalan doprinos u rješavanju tog problema.\n"Od đaka koji odgovara za dvojku i onog koji odgovara za peticu ne traži se isto znanje. Crna Gora odgovara za peticu i samo bi tako tumačio taj zahtjev“, zaključio je Krivokapić.\nKrivokapić je kazao da članstvo Crne Gore u SE neminovno dolazi i da postavljanje pitanja donošenja novog ustava, kao uslova za taj prijem, doživljava kao stimulativni uslov za Crnu Goru.\n„To što se od Crne Gore može tražiti taj uslov, ili se traži, samo je dokaz da je Crna Gora na dalekom većem demokratskom nivou od nekih drugih kada su ulazili u SE", rekao je on.


Provizijama pune kasu: Banke su smanjile kamate na kredite, ali su zato povećale provizije koje naplaćuju kada odobravaju zajmove\nKako banke sve manje zarađuju na kamatama, okreću se drugim načinima da ojačaju profite. Odobrenje keš kredita "košta" od 1,5 do čak 3,80 odsto od vrednosti pozajmice\nBanke su smanjile kamate na kredite, ali su zato povećale provizije koje naplaćuju kada odobravaju zajmove. Naime, obrada pozajmice može da košta zavisno od iznosa i do 50.000 dinara. Neke banke zaračunavaju na primer, za odobrenje gotovinskog ili kredita za refinansiranje naknadu od 1,5 do čak 3,80 odsto od vrednosti zajma, dok druge imaju limit za najniže iznose pozajmica i provizija je minimum 3.000 dinara ma koliko iznosio kredit. Uz to naplaćuju i godišnje održavanje kredita, koje zavisno od visine zajma može da iznosi od 3.800 do 52.000 dinara.\nUz trošak obrade zajma, klijentu banka zaračunava i povlačenje izveštaja iz Kreditnog biroa koje košta 246 dinara,kao i dve menice od po 50 dinara. Ukoliko građanin želi da koristi na primer, čekove, za svaku izdatu blanketu naplate po pet ili više dinara. Odličnu zaradu imaju i na bankomatima, kada građani ne znajući podižu novac na ovom aparatu druge, a ne svoje matične banke.\nTako je ukupan promet transakcija na bankomatima u Srbiji prošle godine iznosio više od 207 milijardi dinara, dok je prosečan broj transakcija na jednom bankomatu bio veći od 16.000. Čak 89 odsto od ukupnog broja transakcija je načinjeno debitnim karticama banaka u Srbiji. Većina banaka ima utvrđenu proviziju za podizanje gotovog novca sa bankomata drugih banaka.\nProvizije za podizanje gotovine sa bankomata drugih banaka "viza elektron" karticom se kreću od 0,25 odsto do tri odsto, dina debitnom karticom u rasponu od jedan odsto do dva odsto, dok su za "maestro" kartice provizije od 0,3 odsto do tri odsto. Realni troškovi koji nastaju pri podizanju novca sa bankomata mogu biti mnogo veći, ukoliko se podižu manji iznosi.\nRazlog za ovo su minimalni iznosi transakcija koje su banke propisale, a koji se kreću od 45 do 150 dinara za "viza elektron" kartice, od 20 do 100 dinara za dina debitne kartice, odnosno od 60 do 150 dinara za maestro kartice.\nNa primer, ukoliko se podiže 2.000 dinara "viza elektron" karticom iznos naknade se kreće od 50 do čak 150 dinara (što predstavlja 7,5 odsto od podignutog iznosa). Za isti iznos podignut "dina" debitnom karticom građani će morati da plate od 20 do 100 dinara u zavisnosti od banke na čijem bankomatu podižete gotovinu. Troškovi podizanja 2.000 dinara "maestro" karticom sa bankomata drugih banaka se kreće od 60 do 150 dinara.\nZA građane koji plaćaju mesečne račune kod banaka provizija je od 45 do 150 dinara. Zbog toga se većini koji ima računare preporučuje da to čine elektronski, jer mesečno mogu da uštede i do 400 dinara.


Nakon Beograda i Novog Sada, IT kompanija koja posluje drugačije nastavlja svoje globalno širenje i u Nišu : Društvo : Južne vesti\nNakon Beograda i Novog Sada, IT kompanija koja posluje drugačije nastavlja svoje globalno širenje i u Nišu\n10:00, 4. 2. 2020.\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu; foto: Symphony\nNakon velikog uspeha koji je IT kompanija Symphony ostvarila radeći s klijentima širom SAD-a i Zapadne Evrope te otvaranjem razvojnih centara u Srbiji, Severnoj Makedoniji i Bosni i Hercegovini odlučili su da početkom 2020. godine otvore i svoj treći razvojni centar u Srbiji. Njihov novi razvojni centar u Nišu dodatno učvršćuje njihovu poziciju kao jednog od IT lidera u Jugoistočnoj Evropi.\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu; foto: Symphony Symphony već godinama ponosno gradi svoju kulturu gde na prvo mesto stavljaju kreiranje okruženja gde će članovi tima uživati u radu jedni s drugima i gde imaju priliku da svakodnevno napreduju. Njihov cilj je da u Srbiji stvore radno okruženje koje je na nivou standarda naprednih tehnoloških kompanija u SAD-u i Zapadnoj Evropi. To podrazumeva da Symphony ulaže velike napore kako bi zadržali kvalitetne i vredne stručnjake u Srbiji koji ne moraju ići u inostranstvo da bi ostvarili karijerni razvoj, jer se od svojih zapadnih kolega razlikuju samo po lokaciji rada.\nIvan Dragošan iz Symphony-ja poručuje:\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu; foto: Symphony Naš razvojni centar u Nišu i treći u Srbiji je samo dokaz koliko verujemo u naše ljude i njihove mogućnosti. Naš zadatak i cilj kao kompaniji jeste da im kreiramo radno okruženje u kome će se razvijati zajedno sa nama, rešavajući poslovne izazove, radeći na novih tehnologijama i zanimljivim projektima u prijatnom ambijentu koji predstavlja spoj zdrave ishrane, sportskih aktivnosti i razonode.\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu; foto: Symphony Symphony trenutno najviše sarađuje sa startup kompanijama iz Silicijumske Doline i najvećim svetskim brendovima na desetinama projekata u pet razvojnih centara širom Jugoistočne Evrope. Prema Dragošanovim rečima, oni rad na većini projekata počinju od same ideje i zajedno s klijentom aktivno učestvuju u pronalaženju rešenja za unapređenja funkcionalnosti proizvoda. Ono što naši inženjeri posebno cene jeste činjenica da je njihovo mišljenje i stav jako bitan faktor u odlučivanju i planiranju svakodnevnih zadataka. Pored toga, članovi našeg tima redovno putuju u gradove poput San Franciska, Kupertina, Londona i Melburna kako bi u okruženju klijenata zajednički kreirali strategije za uspešnu saradnju u budućnosti, a pri tome se upoznali i sa lokalnom kulturom tih gradova.\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu; foto: Symphony Symphony je takođe poznat po nesvakidašnjem radnom prostoru i novim standardima koje je doneo u Srbiju, počevši od bazena i teniskih terena u Beogradu do “resort” koncepta sa letnjikovcem, voćnjakom, saunom i teretanom u Novom Sadu. Trenutno grade jedan od najvećih tehnoloških centara u Jugoistočnoj Evropi na bosanskohercegovačkoj planini Trebević gde planiraju da presele svoj razvojni centar iz Sarajeva. Poručuju da će raditi na tome da njihov razvojni centar u Nišu doprinese podizanju standarda radnog prostora i u tom gradu, kao i u svim ostalim gradovima gde se Symphony nalazi.\nSymphony 13. februara organizuje svoj prvi događaj u Nišu u Deli-ju s početkom u 18 sati tako da vas ovom prilikom pozivaju da im se pridružite, upoznate članove njihovog tima i saznate više o njihovom radu na nekim od vrlo zanimljivijih projekata. Tom prilikom će podeliti i nešto detalja o svom budućem radnom prostoru u Nišu koji je trenutno u pripremi. Svoje prisustvo možete potvrditi ovde.\n16:46, 23. 7. 2021.\nProgramerima iz Niša ukinut pritvor, odluku o izručenju dočekaće na slobodi\n17:54, 6. 7. 2021.\nApelacioni sud odbio žalbu, programerima iz Niša preti izručenje u Ameriku


Gubitak pamćenja - Blic Online\nImate groznog šefa zbog kog ste pod stresom? Imamo lošu vest za vas\nStres i dugoročna uznemirenost ili strah dovodi do gubitka pamćenja i do upalnih procesa u mozgu, a za sve je kriv sistem imuniteta, piše "Dejli mejl".\n30 godina živeo je u samoći, sve dok se nije SETIO KO JE\nKanađanin koji je nestao pre 30 godina pošto je doživeo amneziju iznenada se setio svog identiteta i uskoro će biti ponovo spojen sa svojom porodicom, objavili su danas kanadski mediji.\nNaučnici planiraju da blokiraju "protein za starenje" i tako preokrenu gubitak pamćenja\nNaučnici ciljaju na to da će uskoro razviti antitela koja će moći da preokrenu ekfekte "proteina za starenje" koji se sakuplja u krvi i telu. Ovo bi moglo da dovede do medicinskog prodora u lečenju gubljenja pamćenje i degeneracije mozga.\nBritanski fudbaler se probudio iz kome govoreći tečni francuski i ubeđen da je Metju Mekonahi


UŽIVO, FUDBALSKI TRANSFERI Zidan planira JOŠ JEDNO VELIKO pojačanje, Inter neće bez centarfora, Junajted potrošio 60 miliona!\nIpak, ove godine, a sezona nije ni počela, Inter definitivno odnosi laskavo priznanje ispred konkurenata u vidu najvećeg rivala Milana, pa onda Juventusa, Rome, Lacija, Napolija i drugih.\nRazlog za ovakav epilog je vrlo jednostavan, a nije se još dogodio u istoriji "neroazura".\nKlub sa "Meace" je stavio u slobodnu prodaju 40.000 sezonskih karata i uspeli su da ih rasprodaju dva meseca pred početak takmičenja!\nInter je bez konkurencije u Italiji što se tiče i prošle sezone, jer je njegove mečeve posetilo ukupno preko milion ljudi, konkretno: 1.117.000 prodatih ulaznica. Prosečna poseta po utakmici - 59 hiljada gledalaca.\nOčigledno da navijačima nije bitan protivnik već klub, i samo on.\nI kod kuće i na strani, Inter je taj koji je privlačio najviše ljubitelja fudbala širom Apenina. Primera radi, na obe strane je dolazilo oko 1.650.000 navijača, što je prosečno 43.000 po meču.\nPosle dominacije Intera, evo kako izgleda lista najposećenijih ekipa u Seriji A.\n1. Inter 59.000\n2. Milan 54.500\n3. Juventus 39.100\n4. Roma 38.000\n5. Lacio 36.800\n6. Fjorentina 31.100\n7. Napoli 29.000\nKoliko je samo lepo videti crno-plave i crveno-crne da su makar na vrhu neke liste, jer su kao velikani počeli odavno da gube taj epitet.


KIM JONG UN: "Nuklearni program je dragocjeni mač"\n08 oktobar, 2017\nKim Jong Un govori na drugom plenumu sedmog Centralnog komiteta Radničke stranke Sjeverne Koreje, 8. oktobar, 2017.\nSjevernokorejski lider Kim Jong Un prkosno naziva nuklearni program njegove zemlje "dragocijenim mačem" za zaštitu protiv agresije, iako američki predsjednik Donald Trump i japanski premijer Shinzo Abe nastavljaju da vrše pritisak na njegov režim.\nDržavni mediji u Pjongjangu su izvijestili da je Kim u subotu rekao moćnom Centralnom komitetu njegove vladajuće Radničke stranke da je nuklearno oružje "moćno sredstvo zastrašivanja" koje garantuje suverenitet zemlje protiv, kako se izrazio, "dugotrajnih nuklearnih prijetnji američkih imperijalista."\nKim je obećao da će nastaviti da razvija ekonomiju u zemlji i osavremenjuje sjevernokorejski program oružja u svjetlu sve oštrijih sankcija Ujedinjenih nacija sa ciljem da se ograniči izvozni prihod Pjongjanga. On je istakao da je Sjeverna Koreja suočena sa "teškim iskušenjem" u "teškoj situaciji", ali je ustvrdio da je ekonomija u rastu.\nAmerički predsjednik Trump je, u međuvremenu, juče na Twitteru napisao: "Predsjednici i njihove administracije su razgovoarale sa Sjevernom Korejom 25 godina, sporazumi su sklapani i masivne količine novca plaćene. Nije funkcionisalo, sporazumi su prekršeni i prije nego što se mastilo osušilo, što je američke pregovarače pravilo budalama. Žao mi je, samo jedna stvar će funkcionisati."\nNije bilo neposredno jasno šta je predsjednik Trump time mislio, ali izgleda sugeriše da je mislio na vojnu akciju.


Nemačka kupuje nove borbene avione › Made-in-Germany.rs\nNemačka namerava da obnovi svoju borbenu flotu tako što će lovce-bombardere tipa „Tornado“ zameniti sa 93 nova „Jurofajtera“ i 45 F-18s, najavila je ministarka odbrane Anegret Kramp Karenbauer.\nNa sve jače kritike zbog odluke da u nabavku uključi američke avione, ministarka je za “Zidojče cajtung” objasnila da će avioni F-18s „poslužiti kao tehnološki most“ da bi se nadoknadila operativna sposobnost koja bi bila izgubljena nakon povlačenja zastarelih „Tornada“, koji su trenutno jedini avioni u nemačkoj floti sertifikovani za nošenje nuklearnog naoružanja.\nPortparol Ministarstva odbrane Arne Kolac Johansen je pojasnio da će Nemačka kupiti avione i od evropskih i od američkih proizvođača, a da će američkih biti „manje od trećine“, uz obrazloženje da Luftvafe mora da održi određenu operativnu sposobnost, a trenutno jedino američki proizvođači nude avione sposobne za nošenje nuklearnih bojevih glava, prenosi B92.\nU svom pismu parlamentarnom komitetu za odbranu, ministarka odbrane je istakla da će avioni koje proizvodi Boing omogućiti Nemačkoj da ispuni svoju dužnost unutar NATO alijanse, jer oni mogu da nose američke atomske rakete. Međutim, ministarka je podvukla da će „Jurofajteri“ biti „kičma Luftvafea“.\nOd MiG na 28/04/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Vučić primio odbojkašice: Vaše pobede obradovale su celokupan narod - Infobrif\nVučić primio odbojkašice: Vaše pobede obradovale su celokupan narod\nObjavljeno 22.10.2018. u 18:15\nBEOGRAD – Hvala vam što ste nas naučile kako se ide do cilja i na sreći koju ste nam donele, rekao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić članicama ženske odbojkaške reprezentacije.\nOne su uzvratile zahvalnošću za bezrezervnu podršku, koju im je pružio i koju su, kako je na prijemu kod predsednika rekla kapiten Maja Ognjenović, osetile u svakom trenutku tokom takmičenja.\n„Hvala vam što ste nam svima pokazale lekciju na koji način se dolazi do cilja.Hvala za sve što ste uradile, i na sreći koju ste nam pružile“, rekao je Vučić.\n„Mi vas molimo da naš narod još mnogo puta obradujete, a mi ćemo moći da vratimo izgradnjom novih objekata“, rekao je.\n„Čestitam kapitenu Maji Ognjenović i svim igračicama na velikom zanosu. Pomenuo sam poen na 13:12, kad su cela Srbija i Republika Srpska drhtale, a vi ste bile smirene“, rekao je predsednik Vučić odbojkašicama i dodao:\n„Izdržale ste, bile uverene da pobeđujete – alal vera još jedanput…“, poručio je Vučić i dodao: „Nadamo se da ćete doneti zlato i sa Olimpijskih igara, a ako i ne bude, toliko ste zlata doneli ovoj zemlji, da ćemo uvek biti zadovoljni“.\n„Srbija je ponosna na vas, a vi gledajte da se još nekoliko puta vratite sa ovakvim odličijima. Živela Srbija“, zaključio je Vučić.\n„Naš put do medalje zaista nije bio ni malo lak, ali smo izuzetno srećne i ponosne kada osvajamo medalje za našu državu i narod. Daćemo sve od sebe da tako bude i u budućnosti. Hvala vam na bezrezervnoj podršci, verujte da smo je osetile u svakom trenutku takmičenja i ona nam je puno značila“, rekla je Ognjanović.\n„Uvek nam je drago kada u reprezentaciji Srbije imamo igračice sa naših prostora. Zelim im još uspeha“, poručio je Dodik i dodao da mu je drago što je predsednik Srbije pokazao spremnost da se svi problemi u Savezu reše.\n„Hvala predsedniku Vučiću što ćemo do kraja nedelje dobiti premije. Sećam se kada je to moralo da se čeka po godinu i više dana… Nama sada to puno znaci“, rekao je Gajić.\nStarac stradao dok je pekao rakiju\nNBS: Ove godine manje falsifikovanih novčanica


Predsednik najveće makedonske opozicione stranke Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoran Zaev uslovio je učešće na sastanku lidera makedonskih stranaka u Beču povlačenjem odluke predsednika Đorđa Ivanova o aboliciji političara i odlaganjem vanrednih parlamentarnih izbora.\nNa konferenciji za novinare Zaev je danas rekao da traži da ta dva uslova budu ispunjena da bi došao u Beč na sastanak lidera četiri najveće makedonske partije koji u petak organizuje EU, a na kojem bi trebalo da se nađe rešenje za političku krizu.\n"Prvi uslov je da predsednik Makedonije đorđe Ivanov povuče odluku o aboliciji političara koju je doneo u dogovoru sa (liderom vladajuće VMRO DPMNE Nikolom) Gruevskim , a drugi je da se sazove Sobranje kako bi odložilo izbore zakazane za 5. jun", rekao je Zaev.\n"Gruevski, Ivanov i (predsednik parlamenta Trajko) Veljanovski su sahranili Dogovor iz Pržina. Zbog takvog odnosa SDSM ne može da se vrati za pregovarački sto", istakla je lider SDSM.\nDodao je da su o stavu SDSM obavešteni evroposlanici Ivo Vjagl, Ričard Hovit i Eduard Kukan koji su posredovali u postizanju Dogovora iz Pržina i inicirali sastanak u Beču na kojem bi taj dogovor, čije je sprovođenje u zastoju, trebalo ponovo da se aktivira.\nU pokušaju da nađu rešenje za zaoštrenu političku krizu u Makedoniji posrednici EU pozvali su zavađene političare na pregovore u petak u Beču. Na poziv je istog dana odgovorio i potvrdio dolazak lider vladajuće VMRO DPMNE Nikola Gruevski.\nPored Zaeva i Gruevskog, Dogovor iz Pržina su potpisali lideri dve partije Albanaca u Makedoniji, DUI - Ali Ahmeti i DPA - Menduh Tači. Ahmeti je potvrdio učešće, a veruje se da će se pozivu odazvati i Tači.\nKriza u Makedoniji, koja traje skoro dve godine, dodatno je zaoštrena odlukom vladajuće koalicije u makedonskom parlamentu da raspiše izbore za 5. jun usprkos porotivljenju opozicije, kao i odlukom predsednika države Đorđa Ivanova da abolira političare, među kojima je najviše funkcionera vladajuće stranke u slučajevima koji su vezani za aferu prisluškivanih razgovora.\nSocijaldemokratskom savezu pridružila se i najveća albanska stranka DUI


Ekipa Brendona Rodžersa ostvarila je treću uzastopnu, a 12. prvenstvenu pobedu, savladavši u 19. kolu šampionata ekipu Čelsija s 2:0.\nOba gola "lisice" su dale u prvom poluvremenu, i to najpre Ndidi u 6. minutu na asistenciju Barnsa, a onda Medison, četiri minuta pre odlaska na velik ipredah, kada je iskoristio dobro proigravanje Olbrajtona.\nDetalj sa meča Lester siti - Čelsi\nZatresla se i mreža domaćih, no taj Vernerov pogodak za Čelsi u 86. minutu VAR-intervencijom poništen je zbog nedozvoljene pozicije.\nI, dok su osmoplasirani "plavci" Frenka Lamparda nastavili u ritmu "toplo-hladno", jer im je ovo treći poraz u poslednjih pet nastupa, uz remi i trijumf u međuvremenu, Rodžersov Lester je izbio na prvo mesto, sa 38 osvojenih bodova.\nFrenk Lampard i "VAR ekran" na utakmici Lester siti - Čelsi\nBod manje, i utakmicu manje, ima Mančester junajted, a dva meča manje i to uz tri boda zaostatka za "lisicama", ima trećeplasirani Mančester siti (iza koga, sa bodom "kaskanja", sledi Liverpul).


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Subota 21 juli/srpanj 2012\nU emsiji poslušajte: - „Vlada do četvrtka, personalna rešenja sutra“, najavljuju čelnici SPS-a i SNS-a. - Novu Vladu podržao Pokret Bogata Srbija, koji je nastupio na listi Preokreta. - O dijalogu Beograda i Prištine, za RSE govori evropski komesar za proširenje Štefan File. - „Ispitati navode o zabrani ulaska Roma u novosadski Mekdonalds i kazniti odgovorne”, naredio Ivica Dačić policiji u tom gradu. - Generalni sekretar UN Ban Ki Mun, na Brionima razgovara sa hrvatskim državnim vrhom. - Ubica iz Denvera odbija da sarađuje sa policijom. Zbog masakra u Koloradu, otkazana premijera Betmena u Parizu. - Čućete i predloge za Gaf nedelje\nU emisiji poslušajte: - Naprednjaci i SPS na sutrašnjim odborima odlučuju o kadrovima za novu vladu. - „Ko ne poštuje Ustav i suprotstavlja se odlukama Ustavnog suda mora da odgovara“, kaže predsednik Nikolić - O dijalogu Beograda i Prištine, za RSE govori evropski komesar za proširenje Štefan File. - „Hrvatska u EU, važna je za stabilizaciju regiona“, rekao Ban Ki Mun nakon razgovora sa Ivom Josipovićem - „Bombaški napad u Burgasu, ima obeležja Hezbolaha“, navodi Pentagon - Zlatni toranj za najbolji film na Palićkom festivalu, dodeljen je filmu „Iza brda“ reditelja Emina Alpera. - Čućete i predloge za Gaf nedelje


SAP i Lufthansa pozivaju Vas da svojim idejama i upotrebom Blockchain tehnologije promenite avio industriju - SAP West Balkans Press Room\nUkoliko verujete da Vaša Blockchain ideja može da promeni avio industriju ovaj izazov je za Vas!\nBlockchain tehnologija je prepoznata kao ona koja će doneti najviše promena i taj uticaj je već primetan u finansijskom sektoru, dok se u nekim industrijama tek očekuje primena ove tehnologije.\nLufthansa i SAP udružili su snage i pokrenuli globalni konkurs Aviation Blockchain Challenge, sa idejom da privuku najtalentovanije Blockchain preduzetnike pružajući im okruženje za kreiranje i isprobavanje novih poslovnih modela avio industrije.\nKombinacija inovativnog ekosistema i industrijske stručnosti koje ima Lufthansa i SAP Blockchain tehnologije i mentorstva omogućiće vam da razvijete svoje idejno rešenje koje ćete predstaviti donosiocima odluka avio industrije.\n“Drago nam je da smo partneri kompanije Lufthansa na ovom uzbudljivom startUp izazovu, koji će iznova definisati iskustvo putnika, operacije i nabavku u avio industriji uz blockchain tehnologiju. Uz SAP Leonardo Blockchain platformu i saradnju sa Lufthansom možemo da podržimo inovacije koje potencijalno mogu da transformišu celu industriju i način putovanja” – rekao je Deepak Krishnamurthy, direktor strategije i zamenik izvršnog direktora kompanije SAP.\nIdejna rešenja možete prijaviti u tri kategorije:\nTraveler Challenge: Željeni ishod su idejna rešenja, koja mogu da se odnose na bilo koji segment putovanja, pod uslovom da pružaju jasnu vrednost putnicima — od pojednostavljenog procesa rezervacije i kupovine karata do programa za podizanje lojalnosti prema avio kompaniji. Krajnji cilj je efikasnije i nesmetano putničko iskustvo.\nPrva faza ovog takmičenja podrazumeva da nam pošaljete opis vašeg Blockchain rešenja i prikažete njegovu vrednost. Bez obzira u kojoj fazi razvoja je vaša ideja možete nam je poslati do 31. avgusta 2018. godine. Oni projekti koji prođu selekciju eksperata kompanija SAP i Lufthansa prelaze u sledeću fazu, koju nazivamo faza mentorstva, jer timovi dobijaju konsultantsku uslugu eksperata koji su fokusirani na to da ideju podignu na sledeći nivo razvoja. Završna aktivnost podrazumeva predstavljanje rešenja na konferenciji Lufthansa Innovation Forum pred donosiocima odluka Lufthansa Grupe i SAP menadžmentom.\nViše o nagradama, uslovima i žiriju pročitajte ovde.\nMarketing and communication manager, SAP West Balkans\nTags: avio kompanije, Blockchain, idejna rešenja, takmičenje\nSaopštenje za medije — SAP Social Sabbatical program društvene odgovornosti u Beogradu U okviru strategije društvene odgovornosti kompanija SAP ističe značaj SAP Social Sabbatical programa koji podrazumeva volontersko angažovanje...


Zajednička preporuka o mirnom rešenju kolektivnog spora u JKP „Novosadska toplana“\nU JKP „Novosadska toplana“ u Novom Sadu strane u sporu su uz posredstvo Republičke agencije za mirno rešavanje radnih sporova došle do zajedničke preporuke o načinu rešavanja kolektivnog radnog spora, a koja je jednoglasno usvojena i potpisana od strane Odbora za mirenje.\nPostupak pred Agencijom je vođen povodom ostvarivanja prava na utvrđivanje reprezentativnosti sindikata kod poslodavca. Ovaj postupak je pokrenut po Predlogu za pokretanje postupka mirnog rešavanja kolektivnog radnog spora Sindikata „Nezavisnost“ JKP „Novosadska toplana“. Formiran je odbor za mirenje u skladu sa zakonom u koji su ušli predstavnici strana u sporu i postupajuća miriteljka Ružica Erceg. Posle dve rasprave utvrđena je zajednička preporuka kojom se preporučuje način rešavanja spornog pitanja.\nPoslodavac i zaposleni u JKP „Novosadska toplana“ u Novom Sadu su u skladu sa preporukom Vlade Republike Srbije, a kroz postupak mirnog rešavanja spora dali primer spremnosti na socijalni dijalog, a sve u cilju pronalaženja održivih rešenja u skladu sa propisima za sva sporna pitanja.


Srbija će sprečiti zadržavanje velikog broja migranata u Srbiji\nBeta 18. novembra 2015. 16:50\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da Slovenija više ne pušta migrante koji nisu sa ratnih područja da pređu granicu i da će do kraja dana u Srbiji biti preduzete dodatne mere da bi se sprečilo da se migranti zadržavaju u velikom broju.\nStefanović je za B92 rekao da je Slovenija pre nekoliko sati prestala da prima migrante koji ne dolaze sa ratnih područja i da ne može da navede pun efekat takve odluke u brojevima, ali da se ne radi o velikom broju migranata.\n„Sa velikom sigurnošću mogu da kažem da se situacija usložnjava time što je Slovenija prestala da prima one migrante koji ne dolaze sa ratom zahvaćenih područja. Te ljude šalju nazad u Hrvatsku i pitanje je kada će Hrvatska prestati da ih prima iz Srbije“, kazao je Stefanović.\nOn je dodao da će Vlada Srbije preduzeti mere kako Srbija ne bi trpela zbog zatvaranja granica okolnih zemalja za migrante.\n„Mere će obezbediti da mi ne budemo kolateralna šteta svega što se dešava. Nećemo dozvoliti da se svuda zatvaraju migratorni putevi, a da se migranti u ogromnim brojevima zadržavaju u Srbiji, jer prvo oni to ne žele, a ni mi nismo spremni da sami podnesemo teret čitave krize“, kazao je Stefanović.\nStefanović je kazao da Srbija još uvek čeka da usaglasi podatke sa francuskim službama oko jedne osobe koja se dovodi u vezu sa terorističkim napadom u Parizu i da je Francuska do sada tražila podatke za određena vozila i osobe.


Američko Ministarstvo pravde odbacilo je danas izvještaj medija da planira sporazum o izručenju kako bi ubijedili turskog predsjednika da ublaži istragu u vezi sa ubistvom saudijskog novinara Jamala Khashoggija u konzulatu u Istanbulu.\nBritanska premijerka Theresa May imenovala je u petak Stephena Barclaya, koji je bio državni sekretar u Ministarstvu finansija te je glasao za izlazak Velike Britanije iz Evropske unije na referendumu 2016. godine, za novog ministra za Brexit.\nU Poslanikovoj džamiji u Medini jutros je nakon sabah-namaza klanjana dženaza saudijskom novinaru Jamalu Khashoggiju, dok je u Mekki obavljena nakon džume-namaza.\nBroj potvrđenih žrtava u katastrofalnim požarima koji su protekle sedmice zahvatili sjevernu Californiju narastao je na 63, dok je 631 osoba na spisku nestalih, objavio je šerif okruga Butte Kory Honea.\nDvojica lidera okrutnih Crvenih Kmera osuđeni za genocid u Kambodži\nDvojica lidera brutalne i izrazito okrutne komunističke organizacije Crveni Kmeri iz Kambodže, osuđeni su za genocid, javljaju strani mediji.\nScena u kojoj rumunski ministar pravosuđa Florin Iordache u parlamentu pokazuje srednji prst šokirala je mnoge.


Levica Srbije: Aktivisti SNS-a pretili funkcioneru u Inđiji | Autonomija\nLevica Srbije: Aktivisti SNS-a pretili funkcioneru u Inđiji\nTri predstavnika SNS, “u vidno pripitom stanju”, zahtevali od njega da se izjasni u pogledu svoje političke opredeljenosti.\nLevica Srbije optužila je danas aktiviste Srpske napredne stranke (SNS) da su pretili njihovom funkcioneru u Inđiji.\n“U ponedeljak, 11. januara, oko 19 sati, predsednik inicijativnog odbora Levice Srbije u Inđiji doživeo je neprijatnost prilikom pokušaja tri predstavnika SNS da, korišćenjem pretnji, od njega dobiju odgovor na pitanje za koju političku snagu će se opredeliti na predstojećim izborima”, navodi se u saopštenju za javnost.\nDodaje se da su tri predstavnika SNS, “u vidno pripitom stanju”, pokušala da uđu u dvorište predsednika inicijativnog odbora Levice Srbije u Inđiji i da su zahtevali od njega da se izjasni u pogledu svoje političke opredeljenosti.\n“Budući da im nije dozvolio da uđu u dvorište, uputili su otvorenu pretnju, rekavši mu da razmisli o posledicama koje ga očekuju ukoliko svoj glas na izborima ne bude dao SNS-u”, piše u saopštenju.\nDodaje se da je povodom ovog slučaja policija pravovremeno intervenisala, te su se predstavnici SNS-a povukli sa mesta incidenta.\nLevica Srbije je navela da ovakve situacije više nisu retkost i predstavljaju pretnju po bezbednost i mir građanki i građana Srbije.\n“Smatramo da se o incidentima poput ovog mora otvoreno govoriti, jer predstavljaju i brutalan oblik zastrašivanja, s kojim se nikada ne možemo pomiriti”, navodi s eu saopštenju.