mCloud – najbolji SSD Cloud hosting servis u Srbiji – Kendo manager – softver za upravljanje projektima\nKendo manager – softver za upravljanje projektima\nHome » Servisi » Cloud Aplikacije » Kendo manager – softver za upravljanje projektima\nDomaći softver za projektni menadžment\nUkoliko tražite jednostavan a napredan softver za upravljanje projektima, uz to i po povoljnoj ceni, upravo ste ga našli! Kendo Manager Project Server je softver za projektni menadžment, po karakteristikama i mogućnostima u Enterprise kategoriji, a cenom pristupačan i za manje firme i timove.\nKendo Manager obezbeđuje kompletan sistem za upravljanje projektima i projektnim aktivnostima i nema ograničenja u broju projekata ili korisnika u aplikaciji. Veoma je jednostavan i intuitivan za korišćenje, pa ne zahteva dodatnu skupu edukaciju. Dostupan je na više jezika, između ostalog i na srpskom. Ukratko, Kendo Manager predstavlja efikasan alat koji pruža neophodnu pomoć za bržu realizaciji vaših projekata i efikasnu komunikaciju članova vašeg projektnog tima u bilo kojoj situaciji i sa bilo koje lokacije – optimizovan je za mobilne uređaje.\nLicenca se plaća jednokratno uz besplatne nadogradnje tokom prve godine. Nakon isteka 1 godine, korisnik može nastaviti da koristi postojeću verziju softvera ili opciono produžiti period nadogradnje na nove verzije.\n● Kontrolne table (my dashboard, project dashboard, project overview, dojo)\n● Menadžment aktivnosti na projektu\n● Praćenje problema na projektu\n● Upravljanje troškovima na projektu\n● Budžet Menadžment\n● Utrošeno vrijeme na projektu\n● Upravljanje promjenama na projektu\n● Upravljanje rizikom na projektu\n● Email obaveštenja i interne obavještenja\n● 1 godina besplatne nadogradnje.\nJednostavan za administraciju i korišćenje\nŽelite da isprobate?\nUkoliko želite da pogledate kako izgleda rad u Kendo Manageru, obezbedili smo demo pristup, tako da možete da se upoznate sa svim opcijama:\nKoristite demo/demo parametre za user/password.\nAko pak želite trial period za korišćenje vašeg privatnog servera, možemo vam obezbediti potpuno besplatno do 30 dana. Server nakon toga možete da nastavite da koristite pod komercijalnim uslovima, po promo ceni:\nPromo cena - doživotna licenca\nGodišnja nadogradnja (opciono)\nLicenca 99.099 RSD 152.460 RSD 63.888 RSD\n* cena licenci su prikazane sa PDV-om.\nUz cenu licence, plaćate i zakup mCloud servera mesečno ili godišnje:\nPromo cena uz Kendo Manager\n4GB RAM / 2 CPU\n40GB SSD / 50GB Backup 3.867,50 RSD 40.933,75 RSD 25% popusta na prikazane cene\nWindows 2016 Standard licenca 3.250,00 RSD 35.100,00 RSD /\n* cene servera su prikazane sa uračunatim PDV-om.\nPromo cene se mogu iskoristiti samo do kraja 2018. godine.\nServer možete plaćati na mesečnom ili godišnjem nivou. Licenca se plaća jednokratno uz besplatne nadogradnje tokom prve godine. Nakon isteka 1 godine, korisnik može nastaviti da koristi postojeću verziju softvera ili opciono produžiti period nadogradnje na nove verzije.


Štrajk za po kući - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Štrajk za po kući\nŠtrajk za po kući\nIako je u Evropi potpuno normalno da radnici štrajkuju na ulici kako bi se izborili za svoja prava u Srbiji to nije slučaj a to se neće promeniti ni posle donošenja novog zakona o štrajku koji je u fazi usvajanja.\n1Piše: Redakcijski komentar 26. oktobra 2020. 14.00 Izmenjeno: 14.01\nNaime, rešenjima aktuelnog Zakona o štrajku zaposleni obustavu rada mogu da sprovedu samo u kolektivu u kome rade.\nŠtrajk ne može da se kao takav prijavi i održi van preduzeća pa tako ni na ulici. Iako vlast koja donosi novo zakonsko rešenje smatra da je na tom planu došlo do napretka zbog toga što se ograničavaju delatnosti koje dosad nisu smele da štrajkuju zbog „zaštite nacionalne bezbednosti“ sindikalci smatraju da nikakvog značajnog pomaka nema jer je štrajkovanje na ulici još uvek ilegalno.\nOnemogućavanje sprovođenja štrajka putem uličnih protesta ne samo nešto što nije u skladu sa praksom u svetu već je i potpuno diskrimanatorsko kada je reč o borbi radnika za ostvarenje svojih prava.\nAko su zaposleni ograničeni na mogućnost da štrajk organizuju samo u fabrici ili preduzeću znatno se smanjuje mogućnost da se oni izbore za svoje zahteve. Sindikati štrajkove inače sprovode kroz ulične proteste upravo kako bi bili vidljivi odnosno kako bi javnost bila upoznata sa njihovim zahtevima i konkretnim problemima. Javni protesti im omogućavaju da o njima izveste mediji.\nU slučaju štrajka unutar preduzeća javnost i ne zna da radnici protestuju a poslovodstvo može da zabrani pristup medijima da izveštavaju sa tog protesta.\nIstini za volju, radnici mogu da prijave svoj skup kao protest i na taj način stvore mogućnost da protestuju na ulici ili ispred institucija koje su nadležne za rešavanje njihovih problema.\nMeđutim, o tome da li će takvi skupovi biti dozvoljeni ili ne u Srbiji odlučuje policija. To znači da Ministarstvo unutrašnjih poslova može da donese odluku da ne dozvoli radnički protest čime se faktički onemogućavaju štrajkačke aktivnosti.\nTakođe, ponekada je u toku štrajka potrebno donositi brze odluke o protestima a održavanje javnih skupova mora da bude najavljeno nekoliko dana ranije. Upriličiti štrajk na takav način je potpuno nemoguće.\nPotpuno je jasno da je odredba o održavanju štrajka isključivo u preduzeću obesmišljava štrajk i shodno tome tebalo bi je izbaciti iz novog zakonskog rešenja.\nU slučaju da do toga ne dođe, aktuelna vlast bi po ko zna koji put pokazala da su joj interesi poslodavaca daleko bitniji od egzistencije radnika i borbe sindikata za bolje uslove rada.\nEvropa, Redakcijski komentar, Štrajk\nKorona virus, Crna Gora i Srbija: Ko je bio mitropolit Amfilohije i zašto je važio za jednog od najmoćnijih ljudi crkve\nU Poljskoj 16.300 novozaraženih koronom za dan i 132 mrtva\n26. oktobra 2020. u 17.39\nPotpuno je jasno da su radnici prodati sa fabrikama, rudnicima, poljoprivrednik kombinatima u „roblje“ koje nema nikakva prava, da bi štetočinska vlast, ubrala malo novca da zadovolji kriminalce u svojim redovima i da baci neku splačinu ili kost svom glasačkom telu.\nObzirmo da je više nemoguće napraviti Brozov „medijski mrak“ zbog novih tehnologija, Vučić pribegava drugoj metodi „neuznemiravanja javnosti“ koja mora da sluša svako veče kako „živi u zlatnom dobu“ i „da im nikada nije bilo bolje“


Obračun migranata u kampu Lipa: Avganistanci napali Alžirce - Glas Srpske\nGS 25.09.2020 13:05\nBIHAĆ- U kampu Lipa, nadomak Bihaća, juče je u poslijepodnevnim časovima izbila velika tuča među migrantima koji su tu smješteni, te je povrijeđeno više lica, potvrđeno je iz policije Unsko- sanskog kantona (USK).\nPrema riječima portparola Ministarstva unutrašnjih poslova USK Ale Šiljdedića, poziv za intervenciju dobili su oko 17.30 časova od radnika Međunarodne organizacije za migracije (IOM), koji su javili da je u toku fizički obračun između dvije grupe migranata.\nŠiljdedić je za "Nezavisne" rekao da su pripadnici policije, dolaskom na lice mjesta potvrdili navode iz prijave, a u pomenutom sukobu četiri migranta iz Avganistana napala su dvojicu Alžiraca, 22-godišnjaka i 21-godišnjaka, koji su se branili oštrim predmetima. Tom prilikom uspjeli su napadačima zadati lakše povrede u vidu posjekotina, ali su na kraju savladani i pretučeni.\n- Svi povrijeđeni zbrinuti su u Domu zdravlja u Bihaću, tamo im je pružena medicinska pomoč, a povrede su okarakterisane kao lakše - kazao je Šiljdedić.\nU sukobu je lakše povrijeđen i radnik IOM-a koji je pokušao posredovati u sukobu, a tokom policijske istrage ustanovljeno je da je sukob izbio zbog ukradenog mobinog telefona.\nInače, ovo nije prvi sukob ovakve vrste u prihvatnom centru Lipa, gdje konstantno boravi oko hiljadu migranata.


Ekonomija - datum: 2019-05-18 PREDRAG DRECUN O KUPOVINI SOSIJETE ŽENERAL BANKE OD STRANE CKB\nSjedište Sosijete ženeral banke u Podgorici Spajanje će dovesti do otpuštanja radnika\nCrnogorska komercijalna banka (CKB) će, preuzimanjem Sosijete ženeral banke Montenegro (SGMN), biti ubjedljivo najveći igrač na bankarskom tržištu, sa preko trećine učešća u svim bitnim pokazateljima, saopštio je ekonomski analitičar Predrag Drecun i dodao da je to donja granica monopola.\n– To je granica s koje se lako klizi u monopol. Ovo je, prema mom mišljenju, donja granica monopola – rekao je Drecun Mini biznis.\nOn smatra da, upravo zbog toga, regulator mora sa mnogo senzibiliteta pratiti kretanja na tržištu u novim okolnostima. Centralna banka (CBCG) odobrila je u četvrtak CKB-u preuzimanje SGMN.\nDrecun je kazao da odlazak brenda Sosijete ženeral nije lijepa vijest, ali da je to odluka kompanije i da Crna Gora tu nema uticaja.\n– To je jedna od najintersantnijih poslovnih odluka u ekonomskoj istoriji Crne Gore, s posledicama koje će biti i pozitivne, ali i negativne – rekao je Drecun.\nOn je dodao da vidi mnogo više opasnosti i negativnih posledica, ali da Crna Gora nije mogla ništa da učini, jer i da je spriječeno spajanje, Sosijete ženeral bi vjerovatno ušla u likvidaciju banke, zato što su odlučili da napuste region.\n– Biće otpuštanja radnika u narednom periodu sigurno, što otvara prostor za nove bankarske investicije i to treba pospješiti – naveo je Drecun.\nOn je saopštio da se ne slaže s ocjenama da je u Crnoj Gori previše banaka.\n– U Luksemburgu bankarski depoziti vrijede čak 2,5 hiljada odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), u Irskoj nešto iznad 800 odsto, a na Malti malo ispod 800 odsto – rekao je Drecun.


Einhrost i Palmer sutra ponovo u BiH – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Einhrost i Palmer sutra ponovo u BiH\nPonedjeljak, 24 Januara 2022, 19:05\nU Bosnu i Hercegovinu sutra, 25. januara, ponovo dolaze evropska zvaničnica Angelina Eichhorst i američki diplomata Matthew Palmer.\nPrema nezvaničnim najavama Eichhorst i Palmer prvo će se sastati sa rukovodstvima oba doma Parlamentarne skupštine BiH, a naknadno je planirano putovanje u Neum gdje međunarodni zvaničnici planiraju posredovati u pregovorima o izmjenama Izbornog zakona.\nPlanirani povratak u njihove zemlje je zakazan za 30. januar, s tim da je napomenuto da postoji mogućnost promjene datuma za odlazak iz Bosne i Hercegovine.\nProbosanske stranke su uvjetovale pregovore time da stranke iz Republike Srpske okončaju blokadu državne vlasti i zaustavi se separatistička politika Milorada Dodika.\nTVSA/VIDEO/Upošljavanje ljekara trebalo bi smanjiti pritužbe građana na domove zdravlja


Nermin Nikšić: Nije nikad ni bilo dileme hoćemo li ući u koaliciju sa SDA – nećemo\nNikšić negira da je SDP podijeljen po pitanju koaliranja sa SDA\nGost Nikoline Veljović u ovosedmičnom izdanju Kopče bio je Nermin Nikšić.\nNeposredno nakon maratonske sjednice SDP-a koja je trajala šest sati, Nermin Nikšić je na TV1 otkrio o čemu je razgovarao sa stranačkim kolegama. Međutim, iako su mediji sjednicu okarakterisali kao jedno od prelomnih, zahvaljujući podijeljenim stavovima unutar SDP-a o odluci BH Bloka da zauzme ulogu opozicije u vlasti, Nikšić smatra da je ovo bila jedna ‘sasvim redovna sjednica’.\nJa ne želim da suprotstavljam kantonalne organizacije jednu drugoj, ko nam je važniji, šta nam je važnije. Ono što je vrlo važno nama u SDP-u je da je kantonalna organizacija SDP u Tuzlanskom kantonu ostvarila i pojedinačnu pobjedu. U Kantonu Sarajevo pojedinačnu pobjedu je ostvarila SDA. U TK SDP. U Kantonu Sarajevo BH blok kao blok ima više nego SDA, a u Tuzlanskom kantonu BH blok također ima najviše.\nMore in this category: « Vučko, Sarajevo, Jugoslavija: “We do our best, Allah do the rest” Dodik: Treba prestati sa pričom o separaciji »


Lekari naplaćivali dopunski rad u radno vreme\nNeki stručnjaci na ovaj način zarađivali po više stotina hiljada evra, utvrđeno u kontroli RFZO\nKontrolne službe Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) u nekim zdravstvenim ustanovama utvrdile su mahinacije u vezi sa dopunskim radom lekara, što će, najavljuju u fondu, biti sankcionisano. Kako je za „Politiku” objasnio profesor dr Momčilo Babić, direktor ove ustanove, dopunski rad u zdravstvenim ustanovama treba ukinuti.\n– Naše službe su otkrile da su neki lekari naplaćivali dopunski rad tokom radnog vremena, i za to dobijali i po nekoliko stotina hiljada evra. I dalje razrađujemo sistem kontrole. Novost je da će se uskoro na sajtovima zdravstvenih ustanova nalaziti sve informacije o njima, pa i koje prihode imaju, da li rade kliničke studije, da li je to bilo predmet nečije kontrole, koliko su transparentne liste čekanja... – objasnio je dr Babić, ne želeći da precizira u kojim su tačno zdravstvenim ustanovama otkrivene nepravilnosti u dopunskom radu.\nIako je ministarka zdravlja profesorka dr Slavica Đukić-Dejanović nedavno izjavila da će dopunski rad biti ukinut, nekoliko dana kasnije je to demantovala. U Ministarstvu zdravlja juče nisu želeli da daju odgovor kakav je njihov stav o pitanju dopunskog rada i može li se očekivati njegovo ukidanje.\nKako nezvanično saznajemo, u toku je izrada određenih pravila kojim će doći do usklađivanja propisa u skladu sa Zakonom o radu, čime će se tačno znati šta podrazumeva dopunski rad i kako ustanove mogu da ga sprovode. U nekim državnim ustanovama pacijenti mogu da plate razne usluge i preko reda završe preglede, pa tako zvanične tarife postoje za svakojake stvari počev od prisustva oca na porođaju do laparoskopskih intervencija, dok je sve to drugim zdravstvenim ustanovama onemogućeno.\n– Dopunski rad treba zakonski regulisati. Sada u velikom broju imamo slučajeve preusmeravanja pacijenata. Uloga doktora mora da bude jasno definisana – rekao je profesor dr Dušan Milisavljević, predsednik Odbora za zdravlje i porodicu Skupštine Srbije\nU propisima deluje čudno odredba da izabrani lekari u domovima zdravlja ne mogu da rade dopunski, što mnogi smatraju diskriminišućom stavkom.\nPrimarijus dr Nevenka Dimitrijević, iz Saveza sindikata lekara i farmaceuta, kaže da je neophodno iz korena izgraditi novi zdravstveni sistem, jer jedino tako mogu nagomilani problemi da se reše. Ona naglašava da su lekari opšte prakse iscrpljeni posle pregleda više od 40 bolesnika dnevno i da nikome ne pada na pamet da posle napornog dana ide da radi dopunski, a i kada bi hteli – to im nije dozvoljeno.\n– Ne smatram da dopunski rad treba potpuno ukinuti, ali je činjenica da većina lekara iz bolnica radi na crno. S druge strane, doktorima u domovima zdravlja, iako znaju recimo da rade i ultrazvučne preglede, niko ne dozvoljava da ih obavljaju – smatra dr Dimitrijević.\nDr Draško Karađinović, iz Udruženja „Doktori protiv korupcije”, kaže da je u julu 2011. godine bivši ministar zdravlja dr Zoran Stanković najavio ukidanje dopunskog rada, pa je zatim odustao od toga posle demanta činovnika iz ministarstva.\n– Mi smo protiv dopunskog rada i legalizovanog konflikta interesa. Treba promeniti članove 199 do 202 Zakona o zdravstvenoj zaštiti, jer su doveli do korupcije, diskriminacije, uzurpacije prostorija u državnim ustanovama. Imali smo tragičan prikaz dopunskog rada u Institutu za onkologiju u Sremskoj Kamenici. Dopunski rad lekara doveo je do haosa, o čemu svedoče beskrajni redovi u čekaonicama, liste čekanja, nepoštovanje procedure, nezadovoljstva građana često na granici incidenta… Nije u redu da oko 7.000 lekara u domovima zdravlja ne mogu da rade dopunski, ali zato može nekolicina u bolnicama i to oni koji rade recimo sa skupim tehnologijama ili laparoskopske intervencije, dok se pacijenti godinama nalaze na listama čekanja – dodao je dr Karađinović.


Više od 150 hiljada ljudi na online nastupu Nine Kraviz na Exitu!\nNajbolje Techno trake na Beatportu\nPsy-trance spektakl ‘Transient’ ove subote u Magacinu Depo\nExitov Life Stream, projekat realizovan u partnerstvu sa Svetskim programom za hranu Ujedinjenih nacija (WFP), otvoren je 3. septembra internacionalnim panelom “Svesna muzika”, na kojem su pričali čelni ljudi WFP-a, David Beasley i Exita, Dušan Kovačević. Beasley je istakao kako je zbog pandemije Covid-19 broj ljudi izloženih ekstremnoj gladi porastao na čak 270 miliona, što je povećanje od preko 80% u odnosu na prethodnu godinu. Prema mišljenju Dušana Kovačevića, ako čovečanstvo ne promeni pravac kojim ide, za samo nekoliko decenija naša planeta može postati nenastanjiva usled pogoršanja klimatskih promena. On je dodao da Life Stream-om EXIT želi da postavi dobar primer i podstakne druge festivale da upotrebe svoj medijski prostor kako bi usmerili pažnju javnosti na ekološku i krizu gladi. Life Stream koncept će se razvijati kao open-source platforma i biće ponuđen i drugim festivalima i događajima širom sveta besplatno.\nPrevious ArticleKid Kimi, DE & MO i Nikola MIhailovic ove subote u Barutani\nNext ArticleLovefest donirao zaštitne maske osnovcima u Vrnjačkoj Banji


Konferencija o Srbiji i NATO-u otkazana na ruski zahtev\nAnti-NATO posteri u Beogradu\nI pored toga što zvaničnici ne govore o mogućnosti da Srbija postane član Severnoatlantske alijanse, povremeno se u javnosti o tome povede rasprava. Međunarodni institut za bezbednost iz Beograda tako je planirao konferenciju pod nazivom "Srbija sa jakim saveznicima ili neutralna?", koja je trebalo da bude održana u Varvarinu, ali je taj skup otkazan.\nTo se dogodilo, kaže za RSE Zoran Dragišić, jedan od organizatora, tako što je službenik Ambasade Rusije telefonom pozvao predstavnike opštinskih vlasti i preneo im stav ambasadora Aleksandra Konuzina da ruska delegacija neće doći na proslavu 200 godina Prvog srpskog ustanka 23. septembra u Varvarinu, ukoliko konferencija bude održana:\n"Smatramo da je reč o neprimerenom uplitanju u unutrašnje stvari jedne zemlje. Ovo je ozbiljan incident, i mislim da je to ozbiljno ponižavanje Srbije kao nezavisne i suverene države. Tim pre što ova konferencija ni na koji način nije bila uperena protiv Rusije, niti se Rusija na tim konferencijama po bilo kom pitanju pominje."\nU Ambasadi Rusije u Beogradu rekli su nam da ne žele da komentarišu ove navode, ali su potvrdili da ambasador Aleksandar Konuzin nije prihvatio poziv za učešće na konferenciji u Varvarinu.\nZoran Milenković, gradonačelnik Varvarina, nije želeo da govori za RSE o tome da li ga je zvao neko iz ruske ambasade, ali je rekao da je konferencija otkazana posle konsultacija sa glavnim organizatorom, Orhanom Dragašem, direktorom Međunarodnog instituta za bezbednost:\n"Gospodin Dragaš je u razgovoru sa mnom procenio da je bolje da se konferencija odloži, da ne bismo pravili neke probleme."\nRSE: Hoće li sada Rusi doći na obeležavanje 200 godina Prvog srpskog ustanka?\n"E, pa to bi trebalo njih da pitate, ja to ne znam. Očekujem da će doći, obzirom da su se oni 1810. godine zajedno borili sa srpskim ustanicima i pobedili u bici na Varvarinskom polju."\n'Za' NATO manje od 30 odsto građana\nKao učesnici konferencije u Varvarinu bili su najavljeni predstavnici Ministarstva odbrane Srbije, MUP-a, NATO\nSrbija je relativno blizu ruskih granica i ne žele suviše da im se radikalno smanjuje broj prijatelja koji nisu u NATO.\nsaveza, i delegacije više ambasada u Beogradu. Ovakvi skupovi već su bili održani u tri grada u Srbiji, a ruska delegacija učestvovala je samo na prvoj konferenciji u Novom Sadu.\nPo istraživanju nevladine organizacije Atlantski savet, u ovom trenutku u Srbiji ima imeđu 25 i 27 odsto čvrstih pristalica članstva u NATO, dok je skoro 40 odsto ni 'za' ni 'protiv'. Veljko Kadijević, iz Atlantskog saveta, rekao je za RSE da je evidentno da Rusija nema pozitivan stav o mogućem članstvu Srbije u NATO:\n"Verovatno Srbiju smatraju prostorom gde imaju svoj ekonomski i politički interes. Srbija je relativno blizu ruskih granica i ne žele suviše da im se radikalno smanjuje broj prijatelja koji nisu u NATO."\nKadijević smatra da je u apsolutnom političkom i ekonomskom interesu Srbije da uđe u NATO:\n"Po meni, stav o vojnoj neutralnosti je lažan. Mislim da stvarni stav aktuelne vlasti jeste mnogo bliži članstvu u NATO, međutim oni zarad mira u kući, da tako kažem, zarad političkog rejtinga ne žele da čačkaju tu stvar."\nNATO nam je ovog trenutka otfikario Kosovo, da se kolokvijalno izrazim, petnaest odsto naše teritorije koja predstavlja srž jednog naroda. Čemu NATO u trenutku kada svet više nije bipolaran?\nMeđutim, protivnici članstva u NATO zatražili su nedavno da se raspiše referendum o tom pitanju, pretpostavljajući da bi odgovor građana bio NE. U grupi od 200 javnih ličnosti koje su potpisale peticiju za izjašnjavanje je i reditelj Siniša Kovačević, koji za RSE kaže da je najbolje za Srbiju da bude apsolutno vojno neutralna:\n"Zašto Srbija ne treba da bude u NATO valjda ne treba da vam govorim? Zašto je NATO bombardovao Srbiju, zasto je Srbija bombardovana kasetnim bombama i osiromašenim uranijumom… Da li ste zaboravili sirene, pobijenu decu… Pa zar u Varvarinu nije bio onaj strašni masakr? I na kraju krajeva, NATO nam je ovog trenutka otfikario Kosovo, da se kolokvijalno izrazim, petnaest odsto naše teritorije koja predstavlja srž jednog naroda. Čemu NATO u trenutku kada svet više nije bipolaran?"\nJedan og glavnih argumenata protivnika članstva u Severnoatlantskoj alijansi je NATO bombardovanje Srbije 1999. Današnji gradonačelnik Varvarina Zoran Milenković kaže da je uprkos tome ipak poželjna javna rasprava o atlantskim integracijama:\n"Ja sam jedan od građana koji su direktno bili pogođeni NATO bombardovanjem Varvarinskog mosta 30. maja 99, jer od deset žrtava jedna je bila moja kćerka koja je tu poginula. Ona je imala petnaest godina… I ja to kao roditelj ne mogu da oprostim ni da zaboravim. ali sa druge strane, kao građanin Srbije, ako gledamo u budućnost trebalo bi da razmišljamo šta je najbolje za našu zemlju. Još uvek nismo doneli odluku, da li ulazimo u NATO pakt ili ostajemo neutralni, ali trebalo bi razmotriti saradnju sa svima koji su dobronamerni."\nArgumentacija pro-NATO dela javnosti je da Srbija ne bi mogla da prosperira, ako ostane van tog saveza. Siniša Kovačević ne misli tako:\n"Srbija ne bi bila ni u čemu uskraćena. Treba razmisliti o tome da li postoji nešto što je nematerijalna vrednost, nešto što je osećanje digniteta, samoponosa, da li postoji nešto što u ovom poremećenom sistemu vrednosti može da se izrazi drugačije a da to nije evro."\nBilo kako bilo, zaključuje Vladan Živulović, iz Atlantskog saveta, Srbija će za koju godinu sigurno biti stavljena pred izbor – članstvo u NATO alijansi ili ne:\nSrpski parlament 26. decembra 2007. jednoglasno je usvojio Deklaraciju o vojnoj neutralnosti i ta odluka i danas je na snazi, a od kraja 2006. Srbija je u NATO programu Partnerstvo za mir.


21. jula 2017. - Leutar.net\nDodik: Možda porastu plate u RS, ali ne dramatično skokovito\n21. jula 2017. Leutar 1\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da se u Srpskoj moraju sprovesti reforme u oblastima bitnim za ekonomiju, počev od nove organizacije Banjalučke berze do restrukturisanja duga. “Restrukturisanje duga […]\nNovi video sa graničnog prelaza!\n21. jula 2017. Leutar 0\nU novom videu nepoznatog momka možete vidjeti kakve su gužve na graničnom prelazu Ivanica kada se vraćate u Trebinje poslije kupanja iz Dubrovnika. Čekanja su preko 2 sata! U videu […]\nOtvorena prva Hercegovačka kuća u Trebinju: autohtoni proizvodi na jednom mjestu\nHercegovačka kuća, u kojoj će se po prvi put, na jednom mjestu, naći svi autohtoni proizvodi Hercegovine, otvorena je danas na trebinjskim korzu u Dučićevoj ulici. Hercegovačku kuću svečano je […]\nAgencija za zaštitu ličnih podataka Bosne i Hercegovine naložila je Gradu Trebinju da uništi “informativne upitnike o domaćinstvu” koji sadrže lične podatke građana, a koje su lokalne mjesne zajednice u […]


Predsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike održao sastanke sa evropskim parlamentarcima u Briselu\n- Za očekivati je da predstojeći izbori za novi saziv Evropskog parlamenta obezbijede stabilnu proevropsku većinu, i da Evropska unija sa novim optimizmom nastavi proces proširenja na Zapadni Balkan, zajednička je ocjena sa sastanaka koje je predsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić održao u Briselu sa evropskim parlamentarcima: Eduardom Kukanom, Čarlsom Tanokom, Andrejom Kovatčevim i Jozom Radošom.\nGlavna tema sastanaka u Evropskom parlamentu bio je aktuelni politički trenutak unutar EU, u kontekstu politike proširenja na Zapadni Balkan sa posebnim osvrtom na integracioni put Crne Gore.\nNikolić je istakao da je Crna Gora važan oslonac regionalne stabilnosti, uz ocjenu da naša država danas predstavlja prozor Evropske unije prema regionu Zapadnog Balkana. Prema njegovim riječima, politika proširenja, bila je i ostala, najbolji okvir za sazrijevanje društava Zapadnog Balkana, i to prevashodno zbog neophodnosti učenja lekcija iz prošlosti.\nSlovački EU parlamentarac Eduard Kukan je, govoreći o aktuelnom političkom trenutku u Evropskoj uniji, istakao da parlamentarci i diplomatski predstavnici Crne Gore moraju biti veoma aktivni kako bi na važnim adresama u Evropi obezbijedili objektivnu informisanost o dešavanjima u Crnoj Gori. S tim u vezi, Kukan je zahvalio Nikoliću na brifingu o dosadašnjim učincima Odbora za međunarodne odnose i iseljenike na planu afirmacije međuparlamentarne diplomatije kao važne poluge u integracionom procesu Crne Gore.\nBritanski EU parlamentarac Čarls Tanok, ocijenio je tokom sastanka sa Nikolićem da je politika proširenja jedan od uslova da EU ojača svoju unutrašnju i spoljnu bezbjednost, te da je Crna Gora odavno preoznata kao država koja doprinosi miru i stabilnosti evropskog kontinenta.\nIstičući da će Crna Gora izvjesno biti prva sljedeća članica EU, bugarski EU parlamentarac Andrej Kovatčev izrazio je očekivanje da će Evropa 27. maja dobiti proevropski sastav Evropskog parlamenta, što je, kako je naveo, posebno važno za Crnu Goru koja predvodi proces pregovora sa Briselom.\nUpoznajući Nikolića sa procedurom izbora poslanika za Evropski parlament u Hrvatskoj, parlamentarac Jozo Radoš je izrazio očekivanje da će Crna Gora uspješno okončati finalnu fazu integracije u EU.\nPredsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić, informisao je svoje kolege iz Evropskog parlamenta i o aktuelnoj društveno političkoj situaciji u Crnoj Gori. Jedinstvena ocjena sa svih sastanaka je da su mirni protesti karakteristika demokratskih drzava, ali da je političkom dijalogu mjesto isključivo u institucijama sistema.\nSastancima u Evropskom parlamentu prisustvovao je i šef Misije Crne Gore pri EU Bojan Šarkić.\nIzjava Nikolić –


Luštica Bay se nalazi u zalivu Trašte i pripada oblasti poluostrva Luštica, jednog od najočuvanijih prirodnih dragulja crnogorske obale. Projekat je smješten u zaleđu visokih planinskih masiva, uz samu obalu otvorenog mora. Čist vazduh, kristalno bistre vode Jadrana i netaknuta prirodna ljepota uz savršen spoj tišine i aktivnog načina života, recept su za potpuno drugačiji način života.\nSUNCEM OKUPANA OBALA\nUživajte u 240 sunčanih dana godišnje: ovdje temperature variraju između blagih 5°C u januaru do 28°C u julu i avgustu.\nRaznolikost klimatskih zona na malom prostoru u Crnoj Gori pruža mogućnost da nekad u istom danu možete da se sunčate na obali i skijate na sjeveru. Tri glavne klimatske zone su: planinska na sjeveru, umjereno kontinentalna u kotlinama i dolinama u centralnom dijelu zemlje i mediteranska na jugu uz pojas obale.\nCrnogorska obala, dužine 293km, je spektakularna koliko i raznolika. Smaragdno plave vode Jadrana zapljuskuju priobalje prepuno pješčanih plažaa, skrovitih uvala i zaliva, fjordova pod zaštitom UNESCO-a, tradicionalnih ribarskih naselja, srednjevjekovnih utvrda i rijetkih, ali prekrasnih ostrva.\nZahvaljujući dugoj i bogatoj istoriji, Crna Gora je zemlja sa fascinantnom tradicijom, mitskim i arheološkim bogatstvom zasnovanim na sudaru arhitektonskog naslijeđa ilirskog, rimskog, mletačkog, austro-ugarskog i otomanskog carstva. Istorijske raznolikosti najzanimljivije su predstavljene kroz naslijeđe primorskih gradova poput Kotora I Budve.\nPlaninski masivi sjevera Crne Gore su mjesto nevjerovatnih krajnosti i igralište za zaljubljenike u prirodu. Ovu oblast krase planinske visoravni, duboki klanci, rječni kanjoni i lednička jezera, te najvisočija planina u zemlji, Durmitor, sa okomitim vrhovima kao što je Bobotov kuk, koji prelaze 2000 metara nadmorske visine.\nSa pet nevjerovatno lijepih nacionalnih parkova, više od 9% teritorije Crne Gore čine rezervati prirode. Među najslikovitijim predjelima nacionalnih parkova su najdublji kanjon Evrope, poslednja prašuma na kontinentu, i bogat biodiverzitet – čija je stopa među najvisočijima u svijetu.


Tanjug 28. septembra 2021. 12:46\nVELIKA KANJIŽA – Srbija je kljucna država Zapadnog Balkana i njeno članstvo u EU-u je od strateške važnosti, izjavio je danas šef mađarske diplomatije Peter Sijarto, dok njegov hrvatski kolega Gordan Grlić Radman kaže da tome mora da prethodi rešavanje otvorenih pitanja, prenela je Hina.\n„Što se tiče ulaska Srbije u Evropsku uniju, želim da kažem da Mađarska proširenje smatra jednim od najvažnijih evropskih politika. Mislim da bez proširenja EU ne može vratiti svoju snagu”, rekao je Sijarto odgovarajući na pitanje mađarske novinarke u Velikoj Kanjiži, u Mađarskoj, nakon susreta sa Grlić Radmanom.\n„Srbija je kljucna država Zapadnog Balkana, to je posve jasno, stoga bi njeno članstvo predstavljalo veliku korist za EU”, istakao je mađarski ministar.\nNaglasio je da je stabilnost Zapadnog Balkana ključna za Evropu i da se ona može dobiti „prvenstveno integracijom”, a onda je kritikovao spor proces proširenja kao „stratešku grešku” EU-a.\n„U geopolitici nema vakuuma – ako to neće biti EU, ima i drugih kandidata”, zakljucio je madarski šef diplomacije.\nGrlić Radman se složio oko potrebe evropske perspektive Zapadnog Balkana, pa tako i Srbije, ali je, prenosi Hina, naglasio da „postoje odredena pitanja koja opterećuju bilateralne odnose” Zagreba i Beograda na koje treba dati odgovore pre podrške putu Srbije ka EU.\nU tom kontekstu Grlić Radman je pomenuo pitanje nestalih, poboljšanje položaja hrvatske manjine u Srbiji, tako da ona dobije jednak status kao srpska manjina u Hrvatskoj koja ima zagarantovana mesta u parlamentu.\n„To su temeljna pitanja – pitanja vladavine prava”, naveo je Grlić Radman i dodao da će u subotu boravitiu Crnoj Gori gde će sa crnogorskim kolegom položiti vence povodom 30. godišnjice otvaranja logora koji je, kako je naveo, „bacio senku na sve što je ljudsko“, u kojem je bilo zatoceno preko tri stotine civila iz Dubrovnika i okoline.\nŽeli, kazao je, da se tako dostojno obeleže i logori koji su bili u Srbiji.


Dom zdravlja u Boru nastavlja renoviranje seoskih ambulanti\n01:50: AM utorak 27 oktobra, 2020\nPosted on 13. marta 2015. at 13:38 by Ist Media\nscreenshot (TV Bor)\nBOR, (IST Mredia) – Nakon renoviranja ambulanti u selima borske opštine – Šarbanovcu, mesnoj zajednici Timok Šarbanovac i Slatini, radi unapređenja primarne zdravstvene zaštite, na red je došlo i selo Metovnica.\nUz pomoć lokalne samouprave, Doma zdravlja Bor i ove Mesne zajednice, u ordinaciji, čekaonici i pomoćnoj prostoriji zamenjen je pod, uvedeno grejanje, postavljene nove pločice i okrečeni zidovi. Za ove poslove utrošeno je 300.000 dinara, a pored donatora, značajnu pomoć prilikom radova stigla je i od meštana sela.\nUvođenje grejanja pomogla je lokalna samoprava, Institut za rudarstvo i metalurgiju je donirao laminat, a meštani su učestvovali u građevinskim radovima.\n„Sada nam sledi drugi korak, a to je svakodnevno angažovanje tehničara, a lekar će kao i do sada dolaziti dva puta nedeljno“, rekao je za TV Bor dr Miroslav Karabašević, direktor Doma zdravlja.\nLokalna smaouprava preduzima sve mere da se zdravstvena zaštita podigne na viši nivo, posebno u seoskim sredinama.\nZamenik predsednika Opštine Bor Saša Vukadinović, napomenuo je da nakon odvajanja Bolnice i Doma zdravlja sledi finansijska podela dve ustanove.\n„Tek tada će se tačno znati šta je nasleđuje opštine i budžetom planirati sredstva za zdravstvenu zaštitu. Prioritet ove lokalne samouprave je zdravstvena zaštita u selima“, rekao je Vukadinović.


Milivojević: Otvaranje medija za kratko vreme doprinosi značajnoj promeni odnosa na političkoj sceni u Srbiji - Dijalog.net\nNaslovna Politika Milivojević: Otvaranje medija za kratko vreme doprinosi značajnoj promeni odnosa na političkoj sceni u Srbiji\nBeograd, 08. novembar 2019. – Politički analitičar Cvijetin Milivojević ocenio je da bi otvaranje vodećih elektronskih medija u Srbiji za kratko vreme doprinelo da se značajno promeni odnos političkoj sceni i oslabilo podršku Aleksandru Vučiću.\n“Ja vam odgovorno tvrdim – da sa dva meseca otvorenog RTS i oslobođene Televizije Pink – Aleksandar Vučić ne bi mogao da osvoji više od 35 odsto glasova na izborima“, rekao je Milivojević za N1, naglašavajući kako je glavna stvar da se mediji “upristoje“.\nOn je ocenio da je, ako se gleda ukupno, Srbija već u bojkotu, jer na izbore ne izlazi 50 posto građana.\nO prošlonedeljnom incidentu ispred RTS, uoči gostovanja Vučića u emisiji “Upitnik“, Milivojević je rekao da “ako opozicija u nedostatku boljih ideja svake subote šeta do RTS, to ne znači da je RTS glavni problem u Srbiji za sve građane, pa i za opoziciju“.\n“Ako bismo se zadržali na temi medija, postoje mnoge druge televizije koji su veći problem i za opoziciju i za građane od RTS. To ne abolira javni servis, jer on ne obaveštava u dovoljnoj meri onako kako bi morao po zakonu Srbije, on vrlo često čak i dezinformiše građane, ali za razliku od drugih nekih medija koji imaju veći uticaj, ona ne kriminalizuje i ne linčuje političke protivnike, odnosno svakoga ko ima kritičko mišljenje“, ocenio je Milivojević.\nPo njegovom mišljenju, postoje veći problemi na koje opozicija treba da ukaže.\n“Ja razumem da je njima najbliže da prošetaju do Takovske ulice (do RTS-a), ali ako želite da usmerite pažnju građana od kojih apelujete da se priključe vašim protestima, onda morate naći neke druge adrese, koje su u ovom trenutku po meni veći problem od zgrade RTS“, rekao je Milivojević za N1.\nOznakeCvijetin Milivojevićmedijimedijske slobodeTelevizija N1\nPrethodno Trideset godina posle Berlinskog, zidovi i dalje brana protiv globalizacije\nSledeće Stevan Dojčinović dobitnik prestižne međunarodne novinarske nagrade\nTop Tags istraživanje vladavina prava ljudska prava Evropska unija mladi Vlada Republike Srbije Evropska komisija Srbija i Evropska unija Civilno društvo konkurs Društvo lokalna samouprava evropske integracije mediji OCD


Zbog pandemije preti nestašica programera | Original\nZbog pandemije preti nestašica programera\nNestašica programera ima negativan uticaj kako na produktivnost, tako i na inovacije.\nPandemijska godina bila je profitabilna za IT tržište, međutim, usled ograničenih mogućnosti putovanja, kao i kašnjenja prilikom obrađivanja studentskih viza, američki fakulteti i univerziteti beleže značajan pad upisa na postdiplomske studije iz oblasti računarstva i informatike ove godine.\nOvo znači privremeno, ali značajno smanjenje očekivanih IT stručnjaka ove godine, što bi moglo da ograniči zapošljavanje i inovacije u IT industriji tokom naredne dve do tri godine, navodi istraživanje časopisa Communications of the ACM.\nGodine 2019. procenjeno je da je u Americi radilo oko milion i po programera sa prosečnom platom od oko 107 hiljada dolara godišnje. Očekuje se da će tokom narednih deset godina američko tržište rada dodati 316.000 radnih mesta u IT industriji, što je stopa rasta od 22 odsto, ili u proseku oko 31.000 novih radnih mesta svake godine.\nIstraživanje sprovedeno još 2009. godine među irskim kompanijama, pokazalo je da kada dođe do nestašice programera, dolazi do negativnog uticaja kako na produktivnost, tako i na inovacije. Nedostatak kvalifikovane radne snage umanjuje performanse na nivou firme, a neke pozicije koje zahtevaju više iskustva i bolje kvalifikacije se 40 odsto teže popunjavaju u poređenju sa početničkim poslovima. Ovaj gubitak produktivnosti pojačava se kada kompanija ima veliki udeo novih diplomaca i neiskusnih radnika ili kada kompanija ima značajna ulaganja u istraživanje i razvoj, piše Startit.\nCACM navodi da je jasno da će se ove godine desiti nestašica visokokvalifikovanih programera. Startit Dnevnik je pisao o tome da i srpskoj privredi najviše nedostaju IT kadrovi, posebno analitičari podataka i sličnih zanimanja.\nFoto: Nubelson Fernandes on Unsplash\nTagovi: nestašica programera programeri programiranje\nBudi aktuelanDžef Bezos se nakon 27 godina povukao sa čela Amazona\nBlog kutakBeleške sa psihoterapije


Priče — Danish Refugee Council Serbia\nPONOVNO UJEDINJENJE JEZIDSKE PORODICE\nProširena jezidi porodica (etno-religijska kurdska grupa) od 19 članova, uključujući 12 dece uzrasta od 2 do 16 godina, napustila je Irak pre otprilike 12 meseci - ali nisu svi mogli da odu u isto vreme zbog bezbednosti. Trebalo im je 3 meseca da organizuju okupljanje u Istanbulu, kako bi mogli da zajedno nastave put.\nHatem Abdul Kerim je putovao sam iz Iraka do Grčke, gde je upoznao Alija Al Abdula, Muhameda Al Muhamera i Amira Muhameda (koji ima samo 17 godina) iz Sirije i sprijateljio se sa njima. Nakon što su proveli više od dva meseca u grčkom kampu u Idomeniju, četiri mladića su odlučila da pokušaju da stignu pešice u Srbiju.\nDELEGACIJA EU OBNAVLJA PRIVREDU POGOĐENU POPLAVAMA U SRBIJI\nPreduzeće Palma d.o.o. je osnovano 1996. godine u Ubu, kada su braća Tauz izbegla političke konflikte u Kninu u Hrvatskoj. Ovo preduzeće se bavi proizvodnjom i prodajom građevinske stolarije od drveta, aluminijuma i plastike, i predstavlja jedini izvor prihoda za osmočlanu porodicu braće Tauza, kao i za porodice šest zaposlenih.\nJelena Marković napustila je Vitinu tokom 1999. godine zajedno sa roditeljima. Otišli su da žive u Vranje, gde je upoznala svog muža Nenada, koji je takođe bio interno raseljeno lice. U Vranju, porodica je proširena sa dva člana – sinovima Nikolom i Danijelom. Ova četvoročlana porodica živela je u iznajmljenom stanu, primajući socijalnu pomoć i koristeći Nenadovu sezonsku zaradu\nTri člana porodice Cako živela su u selu Brod kod Dragaša, koji su napustili 1999. godine. Kao raseljena, porodica je pronašla privremeni smeštaj u Kaluđerici kod Beograda. Glava domaćinstva, Isljam Cako, radio je kao fizički radnik na gradilištima zarađujući na ovaj način za osnovne potrebe svoje porodice. Isljam kaže da su u Beogradu veoma teško živeli i da je zbog toga odlučio da se vrati u svoje mesto porekla sa suprugom Umijanom i njihovom ćerkom Brendom.\nNakon 1999. godine, porodica Radana Džolića iz sela Tučep kod Istoka našla je privremeni smeštaj u Jagodini, gde su živeli do 2011. godine. Nažalost, tamo je Radanova žena umrla, pa je morao sam da brine o petnaestogodišnjem sinu Miroslavu i trinaestogodišnjoj kćerki Milici.\nMiljana Nerandžić i njen suprug napustili su Prištinu 1999. godine i nastanili se u Beogradu, nakon čega su neko vreme živeli u Šimanovcima i u Novom Sadu. Porodica je u raseljeništvu dobila još jednog člana porodice – sina Nikolu. Miljanina porodica se 2003. godine vratila na Kosovo, u selo Dobrotin, a kasnije u selo Gušterica u blizini Prištine.\nMarinko i njegova supruga sa nestrpljenjem očekuju da se presele u svoju montažnu kuću, finansiranu u okviru IPA 2011 projekta i sagrađenu od strane Danskog saveta za izbeglice u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije Republike Srbije. Oni su uglavnom uzbuđeni zbog svoje dece, koja će sada dobiti priliku da provedu detinjstvo daleko od ambijenta kakav vlada u kolektivnim centrima.\nIZGRADNJA I MONTAŽA MONTAŽNIH KUĆA\nMile i njegova porodica pobegli su iz sela Bestrma u blizini opštine Petrinja u Hrvatskoj i došli u opštinu Čačak. Kako je njihov sin Dragan je patio od bolesti srca, porodica više nije mogla da ostane u kolektivnom centru gde su prvobitno bili smešteni, i opredelila za težak podstanarski život.\nAndrija i njegova porodica pobegli su iz Suvog Doa iz opštine Lipljan sa Kosova 1999. godine i nakon mnogo godina porodica nije mogla da nađe način da se vrati u mesto porekla. Iz tog razloga, odlučili su da ostanu u Pločicama kod Kovina i živeli u lošim uslovima u iznajmljenoj trošnoj kući.


Foto: Arhiva / Ilustracija | SDP predlaže uvođenje funkcija "predsjednika i premijera BiH"\nSrna 29.11.2020 13:53\nSDP bi, navedeno je u prijedlogu amnadmana, uveo predsjednika i potpredsjednike BiH, koji ne mogu biti iz istog naroda ili iz reda ostalih.\nKandidati bi, prema SDP-u, bili "direktno izabrani članovi Parlamentarne skupštine BiH".\nAmandmanima, koje predlaže Klub poslanika SDP-a u Predstavničkom domu Parlamentarnoj skupštini BiH, se nadležnosti koje su oduzete od entiteta jedino mogu vratiti uz jednoglasan pristanak BiH i dva entiteta.\nTu bi se dodala i potpuno nova tačka "podijeljene nadležnosti drugih nivoa vlasti s institucijama BiH", kojima su obuhvaćeni poreski sistem, izborni proces, pravosuđe, poljoprivreda, nauka i tehnologija, ekologija, lokalna samouprava i druge nadležnosti koje se uređuju zakonom.\nSa sadašnja 42 poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, SDP u svojim amandmanima koje predlaže, taj broj povećava na 87. Kao obrazloženje za to navodi "proširenje nadležnosti države BiH", kao i jačanje nadležnosti Predstavničkog doma.\nSDP Prijedlog BiH Premijer Predsjednik


Kuburović sa Fabricijem o poglavlju 23 i izmenama Ustava - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kuburović sa Fabricijem o poglavlju 23 i izmenama Ustava\nKuburović sa Fabricijem o poglavlju 23 i izmenama Ustava\nMinistarka pravde Nela Kuburović sastala se danas sa šefom Delegacije EU u Srbiji Semom Fabricijem, sa kojim je razgovarala o napretku Srbije u okviru Pregovaračkog poglavlja 23, kao i o predstojećim izmenama Ustava u oblasti pravosuđa.\n0Piše: Danas Online 28. avgusta 2018. 16.54 Izmenjeno: 16.56\nMinistarka Kuburović je ukazala da će Ministarstvo pravde uskoro završiti novi tekst ustavnih amandmana, koji će biti u potpunosti usaglašen sa preporukama Venecijanske komisije. Ona je dodala da će nakon toga, ministarstvo organizovati još jedan okrugli sto, kako bi predstavilo novi tekst amandmana, i kako bi se otklonile eventualne nesuglasice, navodi se u saopštenju Ministarstva pravde.\nAmbasador Fabrici je pozdravio organizovanje dodatnog orkuglog stola od strane ministarstva i ukazao da potrebno pronaći kompromis, kojim će biti zadovoljne sve zainteresovane strane. On je takođe pozitvno ocenio predstojeće javne debate u vezi sa ustavnim amandmanima za čiju će organizaciju biti nadležan skupštinski Odbor za ustavna pitanja i zakodavstvo, ukoliko Narodna skupština usvoji inicijativu Vlade za izmenu Ustava u oblasti pravosuđa, za šta je potrebna dvotrećinska većina narodih poslanika.\nGovoreći o zakonopisnoj aktivnosti, ministarka je istakla da je posle više godina usaglašen tekst Nacrta zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, koje se trenutno nalazi na mišljenju kod nadležnih ministarstava, nakon čega će biti prosleđen Vladi na usvjanje. Pored tog nacrta, Vladi će na usvajanje biti prosleđen i Nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji je dobio pozitivno mišljenje, kako Evropske komisije, tako u „Eurodžasta“, istakla je Kuburović. Ona je rekla da ministarstvo očekuje i mišljenje Evropske komisije o Nacrtu zakona o sprečavanju korupcije, za koji je takođe planirano da se do kraja godine nađe pred narodnim poslanicima.\nnela kuburovic, sem fabrici


Svim korisnicima Portal eUprava omogućeno je da administrativne takse za sve usluge dostupne na Portalu mogu da plate elektronski. Dostupno je plaćanje nacionalnom Dina platnom karticom, Master, Maestrom ili Viza platnom karticom svih banaka koje posluju na tržištu Srbije, kao i elektronskim novcem. Građani mogu usluge na Portalu eUprave da plate i integrisanim elektronskim bankarstvom što je prvi put da je ovaj vid elektronskog plaćanja omogućen na internet portalima u Srbiji.\nSistem za elektronsko plaćanje ePlaćanje kao deo Portala eUprava je osmišljen tako da pruži mogućnost integracije postupka plaćanja administrativnih taksi sa nezavisnim aplikacijama institucija koje samostalno nude elektronske usluge. To praktično znači da institucije imaju mogućnost da kompletno automatizuju proces podnošenja elektronskih zahteva, uključivši i online plaćanje, i time građanima i privredi olakšaju poslovanje sa administracijom. Ukoliko institucija nema nameru da samostalno razvija elektronske usluge koje bi integrisala sa sistemom ePlaćanje, tada može kreirati elektronsku uslugu na Portalu eUprava. Tako kreirane elektronske usluge takođe koriste sistem ePlaćanje.\nKancelarije za IT i eUpravu, aktivno radi na tome da svi šalteri gradskih i opštinskih uprava u Srbiji omoguće plaćanje administrativnih taksi platnim karticama posredstvom POS terminala. Na ovaj način, plaćanjem putem interneta ili na POS terminalima povećava se efikasnost u pružanju usluga građanima, štedi se vreme čekanja u redovima i eliminiše se odlazak građana do pošte ili banke i ponovni dolazak na šaltere državne uprave ili lokalne samouprave. Jednom rečju građanima se omogućava lakše i brže obavljanje usluga javne uprave.\nPrijava za korišćenje platforme za plaćanje – ePlaćanje


Posle poplava u Obrenovcu, povećan broj osiguranika u “Dunav osiguranju” – Plodna Zemlja\nNenad Đurić, direktor Glavne filijale "Dunav osiguranja" u Obrenovcu Foto: Promo\nPotencijalna šteta koju je osiguranicima pokrilo „Dunav osiguranje“ na toj površini u 2020. godini iznosi oko milion evra, rekao je Đurić na radionici koju je Kompanija „Dunav“ organizovala u saradnji sa „Agropresom“, u selu Ušće kod Obrenovca. Premija osiguranja kada je u pitanju poljoprivreda i nije tako visoka, kaže Đurić, i navodi sledeći primer: za gazdinstvo koje ima pet hektara zasejane površine ove kulture, sa prinosom od pet do šest tona pšenice po hektaru, osiguranje bi iznosilo od 5.000 do 6.000 dinara, što je oko 350 kilograma pšenice. Vrlo je važno i to što nadležno ministarstvo odobrava subvenciju premije u vrednosti od 40 odsto. To dovodi do zaključka da gotovo svaki proizvođač može da priušti polisu osiguranja, naglasio je on.\nSlavomir Marjanović, najstariji član porodice Marijanović u štali gde uzgajaju tovne bikove\n“Osiguranje nije jeftino, ali kada imate uginuće stoke, onda se isplati”, dodaje on i savetuje da svako ko se bavi ovom ili sličnom proizvodnjom treba da je osigura.\nPoljoprivrednik Milan Aleksić iz sela Vukićevca na području Obrenovca istakao je da već 10 godina useve osigurava u „Dunavu“, te da s tom osiguravajućom kućom ima dobru saradnju, kao i da je procena korektna, a isplata štete uvek blagovremena.\n„Kad se osvrnem unazad, mogu reći da je u poslednjih deset godina svaka druga donela manje ili veće štete na usevima i plodovima“, rekao je Aleksić. Ova godina je bila rodna, kaže on i podseća da je proletos grad oštetio useve pšenice čija je šteta procenjena na osam odsto, te da mu je „Dunav osiguranje“ isplatilo 150.000 dinara. Aleksić navodi da je zadovoljan procenjenom štetom i da će svoje useve i stoku nastaviti da osigurava u „Dunavu“, te da iz svog iskustva može reći da je bolje osigurati poljoprivrednu proizvodnju nego gledati u nebo i nadati se da nevreme i bolest stoke neće napraviti štetu. Ističe da je posle nedavne kupovine traktora od države dobio povraćaj novca od 80 odsto, te da će na taj način i ubuduće u kupovati mehanizaciju.\nZasad pod lešnikom\nGovoreći o svom iskustvu i isplativosti uzgoja lešnika, Perišić je istakao da lešnik može uspešno da se gaji u Srbiji i da je u zasadu koji je u trinaestoj godini ostvario prinos od 3,5 tona plodova. On je rekao da treba voditi računa o pravilnoj rezidbi, kao i o broju izdanaka.\n„Kada je u pitanju sakupljanje plodova, Udruženje je kupilo usisivač za lešnik uz pomoć opštine Obrenovac i zahvaljujući tome nema problema s radnom snagom za sakupljanje plodova“, objasnio je Perišić.\nZa okupljene novinare ova radionica bila je po mnogo čemu drugačija, počev od održavanja na otvorenom i poštovanja propisanih mera zbog koronavirusa, preko raznorodnosti proizvodnje, do entuzijazma i posvećenosti domaćina poljoprivrednom proizvodnjom za koju su se opredelili, navodi se u saopštenju.\nTagoviDunav osiguranje Lešnik Nenad Đurić Osiguranje Poljoprivredna gazdinstva Tovni bikovi uzgoj


Dodik: Nećemo prihvatiti imenovanje Šmita za novog Visokog predstavnika niti njegove ingerencije – Okvir\nDodik: Nećemo prihvatiti imenovanje Šmita za novog Visokog predstavnika niti njegove ingerencije\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Republika Srpska ne prihvata imenovanje nemačkog diplomate Kristijana Šmita za novog Visokog predstavnika u BiH niti bilo kakve njegove ingerencije.\nOn je naveo da je Savet za provodjenje mira u BiH (PIK) „blefirajući nešto navodno imenovao“, ocenivši da je reč o „neproceduralnom imenovanju na bazi ignorisanja“.\n„Vi koji ste samozvani i koji blefirate ponovo hoćete da nam nametnete priču o nekom Visokom predstavniku, krijući se da je to Nemac iza koga bi, navodno, trebalo da stoji Nemačka, a mi treba da se prepadnemo i kažemo ok. Nije ok, nije uredu, niste upravu, lažete, blefirate i petljate“, kazao je on.\nPrema njegovim rečima, Republika Srpska „neće da pristane na takvo blefiranje i blamažu medjunarodnog faktora, jer oni nisu imali pravo da imenuju visokog predstavnika“.\nDanas oblačno i sveže, mestimično sa kišom, temperatura do 20 stepeni\nĐukanović: Stefanović podneo ostavku jer je članstvo tražilo


SEEbiz.eu / RS / Putin osudio napad na Siriju: Prekršili ste Povelju UN-a\nVladimir Putin napad na Siriju Rusija kemijsko oružje\nPutin osudio napad na Siriju: Prekršili ste Povelju UN-a\nDatum objave: 14.04.2018. - 12:09:52\nMOSKVA - Ruski predsjednik Vladimir Putin "najodlučnije" je u subotu osudio udare koje je izveo SAD sa saveznicima na postrojenja režima Damaska u Siriji, kao odmazdu za navodni kemijski napad.\nZapadni udari vođeni su "bez pristanka Vijeća sigurnosti UN-a, kršeći Povelju UN-a, norme i načela međunarodnog prava", te predstavljaju "čin agresije spram suverene države koja se nalazi u prvim redovima u borbi protiv terorizma", nastavio je Kremlj.\n"Ruski vojni stručnjaci koji su došli na lice mjesta tog imaginarnog incidenta nisu pronašli nikakav trag korištenja klora ili druge toksične supstance. Nijedan lokalni stanovnik nije potvrdio kemijski napad", dodao je Putin u izjavi.\nPo njemu, Zapad je "pokazao ciničan prijezir" spram Organizacije za zabranu kemijskog oružja koja u subotu treba početi s istragom u Dumi, pokrećući "vojnu akciju ne čekajući zaključke istrage".\n"Svojim djelovanjem, SAD pogoršava humanitarnu katastrofu u Siriji, nanosi patnju civilnom stanovništvu, favorizira teroriste koji već sedam godina muče sirijski narod i izaziva novi val izbjeglica", kazao je Kremlj.


Zašto Turska blokira ulazak Švedske i Finske u NATO? Navodni terorizam i odnosi s Rusijom – PressMedia\nNakon što je Rusija napala Ukrajinu, čini se da su Finska i Švedska odlučile ući u vojni savez sa kojim već dugo sarađuju. Niko nije očekivao da bi njihov pristup NATO-u mogao predstavljati problem, sve dok turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan nije najavio ulaganje veta.\nTurski lider je govorio u petak, 14. maja, uoči očekivanih potvrda ovih nordijskih zemalja da će podnijeti zahtjev za pridruživanje zapadnom vojnom savezu.\nNakon što se neka zemlja odluči podnijeti zahtjev za članstvo u NATO-u, 30 članica saveza moraju jednoglasno pristati na upućivanje službenog poziva, nakon čega slijede pregovori o članstvu.\n(Ne)očekivana turska reakcija\nPristupanje dvaju država Savezu moglo bi se iskomplikovati sudeći po najavama turskom predsjednika. On je rekao da Turska nije pozitivnog mišljenja, a obje zemlje je optužio za skrivanje terorističkih organizacija.\n“Skandinavske zemlje su poput pansiona za terorističke organizacije”, rekao je.\nOvakav stav Erdogana čak nije ni neočekivan s obzirom na to da on već dugo optužuje nordijske zemlje, a posebno Švedsku koja ima snažnu tursku imigrantsku zajednicu, da skivaju ekstremističke kurdske skupine, kao i pristaše Fethullaha Gulena, propovjednika sa sjedištem u SAD-u, traženog u Turskoj zbog neuspjelog državnog udara 2016. godine.\nTerorizam vjerovatno nije jedini razlog Erdoganovog protivljenja ulasku ove dvije države u NATO, nego ulogu igra i neutralni stav Turske o ruskoj invaziji na Ukrajinu.\nTurska ima dobre odnose i sa Kijevom i Moskvom i sve vrijeme igraju posredničku ulogu u okončanju njihovog sukoba. Ankara u opskrbljava Ukrajinu borbenim bespilotnim letjelicama, ali propuštaju uvesti sankcije Rusiji i rušiti bilo kakve ekonomske odnose sa njima.\nOdgovor Švedske i Finske\nŠvedski i finski ministri vanjskih poslova komentarisali su odmah novi razvoj događaja rekavši kako se nadaju susretu sa svojim turskim kolegom u Berlinu na neformalnom sastanku ministara vanjskih poslova NATO-a u subotu.\n“Tada ćemo imati priliku razgovarati o potencijalnoj švedskoj aplikaciji za NATO”, rekla je švedska ministrica vanjskih poslova Anna Linde u izjavi za AFP, također napomenuvši da “turska vlada nije dostavila ovu vrstu poruke direktno”.\nGovoreći na konferenciji za medije u Helsinkiju, Finac Pekka Haavisto također je rekao da se nada da će se sastati s turskim ministrom vanjskih poslova Mevlutom Cavusogluom tokom vikenda kako bi “nastavili našu raspravu”.\nReakcija Turske nije prvo neslaganje protiv izgleda Finske i Švedske da uđu u NATO. Isto je najavio ranije i hrvatski predsjednik Zoran Milanović uslovljavajući njihov ulazak postizanjem dogovora o Izbornom zakonu BiH.\nMeđutim, njegova najava nije ozbiljno shvaćena u međunarodnoj zajednici, s obzirom na to da nema moć stopirati ulazak država u Savez. Ovakva retorika pak jeste naškodila odnosima Hrvatske sa dvije aspirantice NATO-a.


Grad bez centralne toplane – Čečava.org\nGrad bez centralne toplane\nTeslić nema centralnu toplanu i zagrijavanje više od 1700 stanova, koliko ih je u gradu, predstavlja veliki problem u zimskom periodu.\nStanovi se uglavnom zagrijevaju pećima na čvrsto gorivo, a do ogreva se teško dolazi jer se za kubni metar ogrevnog drveta mora izdvojiti i do 70 KM, plus troškovi rezanja, cijepanja i unošenja u podrum, što tu cijenu povećava za trećinu.\nProblem predstavlja i unošenje ogreva u stanove, posebno starima i bolesnima, s obzirom da nijedna zgrada u Tesliću nema lift.\nPresjednik teslićkog Udruženja penzionera "Penzioner" Miroslav Gotovac kaže da je ovo udruženje omogućilo svim svojim članovima da nabave ogrev na više mjesečnih rata i da je taj posao uspješno proveden još u septembru prošle godine.\nU drugom teslićkom Udruženju penzionera omogućena je pozajmica novca za nabavku ogreva, koju su mogli da koriste samo članovi kase uzajamne pomoći koji su proteklih mjeseci ili godina ulagali u ovu kasu.\nPresjednik ovog udruženja Đorđo Stanković kaže da se pozajmica može dobiti na 10 mjesečnih rata, koje ne mogu prelaziti više od četvrtina penzije, te da je ljudi najviše koriste za liječenje i nabavku ogreva.\nIzgradnja gradske toplane u Tesliću kojom bi bili riješeni ovi problemi je projekat koji se u ovoj lokalnoj sredini decenijama zagovara, ali za sada nema konkretnih rezultata.\nNačelnik opštinskog Odjeljenja za stambeno – komunalne poslove Dragiša Kovačević kaže da se trenutno radi studija izvodljivosti ovog projekta, za šta je zadužen Mašinski fakultet u Banjaluci.\nKovačević ističe da bi to bila investicija od oko 12.000.000 KM i da bi za njenu realizaciju bio potreban donator ili partnerska grupa, jer opština nije u mogućnosti da posao sama izvede.\n"Trebalo bi prekopati cijeli grad i to sve ponovo urediti, i samo to bi koštalo oko 2.000.000 KM. Nakon toga bi svako domaćinstvo moralo da obezbijedi više od 5.000 KM za priključak na mrežu, što u ovom vremenu većina naših građana nije u mogućnosti", tvrdi Kovačević.\nPrema njegovim riječima, problem bi nakon toga bilo i plaćanje usluge grijanja, koja nije nimalo jeftina.\n"Kada se sve to uzme u obzir, teško je očekivati da će ovaj projekat u Tesliću krenuti u skorije vrijeme", zaključuje Kovačević.\nDo tada će se svako snalaziti kako zna i umije, a najtoplije će biti švercerima koji svakodnevno kruže kamiončićima i nude ogrev građanima po paprenim cijenama, dok će komunalna policija i dalje upozoravati da budu uklonjena naslagana drva sa trotoara i zelenih površina.\n6. фебруара 2012. аутор Слободан Милетић категорија Вијести из околине\nSveti Sava 2012


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: SL: Šetnjom protiv Parade / print=true\nU ISTO VRIJEME 17. 10. 2013. 16:30 >> 16:31 8\nSL: Šetnjom protiv Parade\nPredstavnici Kluba mladih Srpske liste najavili su da će u nedjelju organizovati protestnu šetnju povodom Povorke ponosa i pozivali Podgoričane da im se pridruže i kako su naveli, susprotive gej lobiju u državnim organima Crne Gore.\n"Klub mladih SL 1918, poziva predstavnike gej lobija u Vladinim ministarstvima da razumno odustanu od održavanja Parade ponosa u Podgorici", navodii se u saopštenju te organizacije.\nKako su naveli iz kluba mladih SL, ne radi se o pravima gej populacije koja, kako smatraju, nije ugrožena u Crnoj Gori, "jer su njeni predstavnici zastupljeni i u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, nego o najnižem propagandnom udarcu od strane okupatorskih struktura koje su kreirale aktuelnu crnogorsku državu".\nPrema njihovim riječima, sve to dešava se u vremenu kada je većina naroda diskriminisana, pokradena i gladna, "a organizovanje marša devijantnih košta desetine hiljada еurа".\nU klubu mladih SL smatraju da je sljedeći korak zakonsko uređenje "sistemskog pravnog prostora za pedofiliju, nalik Holandiji".\n"Srpska lista nema namjeru da brani odavno raštimovane čast i obraz Crne Gore, ali je odlučna za organizaciju protestne šetnje u gradu u kome se nalaze viševjekovne crkve, hramovi, ćivoti i mošti mučenika za pravoslavnu vjeru", poručili su iz te stranke.\nOni su najavili da će sjutra obavijestiti javnost o vremenu i maršuti protesta.\n"A pozivamo, da ne bude spora, sve građane koji žele da im djeca žive u zdravoj socijalnoj sredini, da nam se pridruže jer naš protest neće biti klasični stranački skup. Pozivamo sve savjesne Podgoričane bez obzira na vjeru i naciju da nam se pridruže i jasno se usprotive gej-lobiju u državnim organima Crne Gore", kaže se u saopštenju.\nIz Kluba mladih SL naveli su da su za održavanje parade zeleno svijetlo dali, u Briselu glasajući za Deklaraciju oktobra 2010. godine - Ranko Krivokapić, Miodrag Vuković, Predrag Sekulić, Mevludin Nuhodžić, Aleksandar Bogdanović, Raško Konjević, Suljo Mustafić, Nada Drobnjak, Vasilije Lalošević, Predrag Bulatović, Slaven Radunović, Branko Radulović, Genci Nimanbegu i Goran Danilović.


Marija Svilar - Logopedsko-defektološki centar Buzganović, Novi Sad, Srbija\nDiplomirani defektolog na smeru inkluzivno obrazovanje, Medicinski fakultet Univerziteta u Novom Sadu\nMarija Svilar je rođena 1991. godine u Zrenjaninu gde je završila osnovnu i srednju školu. Diplomirala je 2015. godine na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu i stekla zvanje Diplomirani defektolog na smeru inkluzivno obrazovanje.\nOd 2011. godine je volontirala u Društvu za podršku osoba sa autizmom grada Novog Sada (DPOSA) i Savezu organizacija osoba sa smetnjama u razvoju (SOPOR). Pri ovim udruženjima od 2013. do 2016. godine je bila terapeut na kampovima i programima pripreme za samostalan život uz podršku i osamostaljivanje osoba sa autizmom. Radila je i kao personalni asistent.\nOd 2016. godine je predavač na seminaru “Inkluzija dece iz spektra autizma i vršnjačka podrška” akreditovanom od strane Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja. Poseduje sertifikate akreditovanog programa stručnog usavršavanja “Stanovanje uz podršku – program obuke osoblja službe podrške” Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu, sertifikat za Tui Na masažu, kao i sertifikate Dynamic and Postural Reflex Integration (9-12/11/2018.) i NeuroTactile integration (16-17/11/2019.) pri Svetlana Masgutova Educational Institute. Učestvovala je na kursu – Marte Meo -prirodna potpora razvoju i stručnom skupu: Ponašanje dece sa autizmom u školskom kontekstu. Od februara 2020. poseduje sertifikat senzorno integracijskog pedagoga.\nOd marta 2018. do maja 2020. godine radila je kao saradnik u nastavi na Visokoj školi strukovnih studija za obrazovanje vaspitača u Novom Sadu. U Centru za edukaciju Buzganović radi od 2016. godine.


Sindikati o penzionisanju policije: Ko će štititi Vladu FBiH ako policajci stupe u štrajk? – BDC TV\nSindikati o penzionisanju policije: Ko će štititi Vladu FBiH ako policajci stupe u štrajk?\nUnija samostalnih sindikata policije FBiH organizovala je dvodnevni seminar na kojem su se učesnici, uz ostalo, osvrnuli na nepovoljne uslove penzionisanja policijskih službenika. Policajci su jedinstveni u stajalištu da se Vlada FBiH oglušila o njihove zahtjeve prilikom upućivanja Zakona o PIO u parlamentarnu proceduru.\nNa regionalnom seminaru policijskih sindikata, održanom u Sarajevu 9. i 10. novembra, učestvovali su, osim bh. sindikata policije, i njihove kolege iz Crne Gore, Makedonije i Srbije. Cilj skupa bio je, osim edukativnog usavršavanja sindikalnih povjerilaca i razmjene iskustava o zakonima koji se odnose na policijske službenike, poseban akcent staviti na reforme penzionog sistema i Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju.\n“Ukoliko se predstavnici Vlade Federacije BiH i ovaj put ogluše o naše zahtjeve u vezi s penzionisanjem policijskih službenika, stupit ćemo u generalni štrajk”, poručili su sindikalci na skupu.\nNa novinarsko pitanje ko će štititi Vladu ukoliko policajci organizuju štrajk, policijski sindikalci su odgovorili da bi trebalo da oni o tome razmišljaju.\nMirza Hadžiabdić, član Upravnog odbora Unije samostalnih sindikata policije FBiH i predsjednik Upravnog odbora Sindikata policije Kantona Sarajevo kazao je za Klix.ba da su policajci apsolutno za sistemska rješenja, ali ne na štetu njihovog članstva.\n“Mi jesmo za zakon, ali odredbe moraju na neki način biti povoljnije u odnosu na ono što je ponuđeno u zakonu koji je u proceduri. Utvrdili smo da su policijski službenici oštećeni za 30 posto, i više, na penzije koje se ostavaruju prma važećem zakonu. Novim zakonom, očigledno, neće biti ništa bolje”, kazao Hadžiabdić.Dodao je da iz tog razloga, u ovom momentu, traže hitan sastanak s premijerom Federacije BiH Fadilom Novalićem, federalnim ministrom unutrašnjih poslova Aljošom Čamparom i federalnim ministrom rada i socijalne politike Veskom Drljačom.\n“Ukoliko ne udovolje našim zahtjevima, mi moramo ići u proteste. Sve kako bi se policijacima osigurala primanja koja neće od njih pravit socijalne slučajeve”, poručio je Hadžiabdić za Klix.ba.\nMahmut Alagić, zamjenik predsjednika Unije saveza samostalnih sindikata policije FBiH i predsjednik Upravnog odbora Sindikata policije Unsko-sanskog kantona, kazao je za Klix.ba da će, u slučaju da ne dođe do pozitivnih rješenja s vladom, ići u pravcu poduzimanja sindikalnih mjera.\n“I najradikalnije mjere će nam biti na raspolaganju. Mi imamo stopostotnu podršku svojih članova, kao i drugih sindikata, jer je ovo pitanje nama krucijalno. Veliki dio naših kolega treba da ide u penziju i zasigurno bi bili na najnižoj socijalnoj ljestvici. Ljudi koji rade efektivno 40 godina ne bi mogli živjeti od svojih penzija”, poručio je Alagić.Alagić je upozorio da ne izostavljaju mogućnost organizovanja generalnog štrajka svih sindikata na nivou Federacije BiH.\nPodrška kolega iz regiona\nMladen Šuškar, predsjednik Sindikata Uprave policije Crne Gore, istakao je za Klix.ba da i u Crnoj Gori policajci dijele iste probleme kao i kolege iz Bosne i Hercegovine te da im u tom smislu ovakva iskustva veoma dobro dođu.\n“Uslovi za penzionisanje ni kod nas u Crnoj Gori nisu dobri. Nastojimo da to riješimo… Zakon je trebalo da bude usvojen sredinom godine, ali nije. Naše zahtjeve nastojimo ubaciti u zakon i u tom smislu je skup veoma poučan i uspješan. Kolege iz Bosne i Hercegovine imaju našu apsolutnu podršku. Ne samo iz Crne Gore, nego i iz cijelog regiona”, kazao ja Šuškar za Klix.ba.


OPREZNO: Košava i snežni nanosi na levoj obali - www.lobi-info.rs\nOPREZNO: Košava i snežni nanosi na levoj obali\nLeva obala se nalazi na košavskom području pa se danas usled jakog vetra može očekivati stvaranje snežnih nanosa.\nU Beogradu je trenutno na snazi narandžasti meteo-alarm koji podrazumeva jake udare vetra od preko 80 kilometara na sat.\nI u narednim danima se očekuju padavine, niske temperature i pojave leda.\nDirektor „Beokom servisa” Darko Glavaš uputio je apel učesnicima u saobraćaju da vode računa o obaveznoj zimskoj opremi na vozilima i da brzinu prilagode zimskim uslovima na putevima.\nČišćenje snega i leda obavezno!\nZakon nalaže da su za uklanjanje snega i leda sa trotoara širine do pet metara koji se nalaze ispred stambenih zgrada, poslovnih prostora i neizgrađenog građevinskog zemljišta, odgovorna pravna i fizička lica koja koriste te nepokretnosti, bilo da su vlasnici, zakupci ili korisnici.\nUkoliko se mandatna kazna od 5.000 dinara za fizičko lice i 20.000 dinara za pravno lice ne plati na licu mesta, komunalni inspektor po zakonu ima pravo da napiše prekršajnu prijavu na osnovu koje slede još rigoroznije kazne do čak milion dinara.\nTakođe prilikom čišćenja, građani ne bacaju sneg na kolovoz, kao i da vode računa o propisanom parkiranju vozila kako bi obezbedili nesmetano funkcionisanje saobraćaja.\n– Vlasnike objekata i skupštine stanara podsećamo na obavezu uklanjanja snega i leda ispred objekata i zgrada, kao i na obavezu uklanjanja ledenica sa isturenih delova fasada i krovova iz bezbednosnih razloga. Ekipe javnih komunalnih preduzeća danonoćno su angažovane i u sklopu svojih nadležnosti vode računa o gradskim ulicama i trotoarima – istakao je Glavaš.\nGlavaš je, takođe, apelovao na građane da uklone svoja motorna vozila sa tramvajskih šina i uzbrdica kako bi ekipe za uklanjanje snega mogle nesmetano da obavljaju posao.\n– Molim sugrađane da svoja vozila ne parkiraju na stajalištima, šinama, kao i mestima kuda prolaze vozila Zimske službe, ali i da se, kada primete takva vozila, pomere sa puta kako bi oni mogli nesmetano da čiste sneg – naglasio je Glavaš.\nSvim sugrađanima savetujemo da budu oprezniji i povedu više računa, ali i da očiste ispred kuće ako ne žele da plaćaju kazne.\nPutari zakazali na levoj obali, od jutros dve saobraćajke\nUhapšen Nikola Đ. iz Borče jer je pretukao i opljačkao mađarske turiste


Obavezno poštovanje uredbe o ceni grejanja - MEDIJA CENTAR BOR );\nBor, Knjaževac, 12.decembar\nPoštovanje uredbe o ceni grejanja je obavezno u toku zimske sezone, rekla Verica Kalanović. Cilj uredbe je da se smanje razlike između cene grejanja za privredu i za građane, naglasila je Kalanovićeva u razgovoru sa predsednicima opština iz istočne Srbije, objavljuje RTS.\nMinistarka regionalnog razvoja i lokalne samouprave Srbije Verica Kalanović izjavila je da su opštine u obavezi da poštuju Uredbu o najvišoj i najnižoj ceni grejanja u toku zimske sezone.\nNa sastanku sa predsednicima 12 opština istočne Srbije u Knjaževcu, Kalanovićeva je ukazala na velike razlike u cenama grejanja za privredu i građane i istakla da je ta uredba korak ka tome da se te razlike smanje.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva regionalnog razvoja, Kalanovićeva je naglasila da je krajnji cilj tog Ministarstva da se javno-komunalna preduzeća učine održivim.\n„Poboljšavaćemo infrastrukturu, uticaćemo maksimalno na najniže moguće cene komunalnih usluga za socijalno ugrožene kategorije, ali nećemo dozvoliti da ceo teret lošeg poslovanja javno-komunalnih preduzeća snosi samo privreda, kao što nećemo dozvoliti da ceo teret bude isključivo na lokalnim samoupravama“, rekla je ministarka.\nKalanovićeva je u Knjaževcu sa predsednicima opština razggovarala i o zimskom održavanju puteva i nakon primedbi nekih predsednika najavila je da će o tome razgovarati sa direktorom „Puteva Srbije“ i direktorima lokalnih preduzeća za održavanje puteva, kojima su „Putevi Srbije“ poverili te poslove.\nOna je podsetila da je početkom ove godine jednim papirom, jednom uredbom, više od 6.000 kilometara regionalnih puteva prebačeno lokalnim samoupravama na zimsko i letnje održavanje.\nMinistarka Kalanović je istakla da neke lokalne samouprave nisu bile spremne za tu nadležnost, jer nisu imale kapacitete za to.\n„Zato sam smatrala da je moja obaveza, kao ministra za regionalni razvoj i lokalnu samoupravu, da ovaj problem rešimo i u budžetu je odvojeno četiri milijarde dinara državne pomoći za održavanje nešto više od 6.000 kilometara puteva, što je prebačeno sa republičkog na lokalni nivo“, rekla je Kalanovićeva.\nPrema njenim rečima, pre nekoliko dana sklopljen je ugovor sa „Putevima Srbije“ za održavanje puteva u zimskom periodu i za to je opredeljeno 900 miliona dinara.\nKalanović je sa predsednicima opština istočne Srbije razgovarala i o mogućim projektima i vidovima prekogranične saradnje sa Bugarskom i za kraj decembra najavila posetu bugarske ministarke regionalnog razvoja i javnih radova Lilijane Pavlove Nikolove.\nSa Nikolovom će, kako je najavila, razgovarati o unapređenju saradnje između dve zemlje i pograničnih opština.


Pfizer i BioNTech započeli su poslednju fazu ispitivanja vakcine protiv korona virusa | Nova Ekonomija\nAmerički proizvođač lekova Pfizer i nemački BioNTech započeli su u ponedeljak poslednju fazu testiranja vakcine protiv korona virusa na ljudima, kaže CNBC.\nTestiranje će obuhvatiti do 30.000 učesnika u dobi od 18 do 85 godina na 120 lokacija širom sveta, uključujući 39 američkih država, saopštile su kompanije.\nUkoliko testiranje bude uspešno, očekuju da će vakcinu podneti na konačnu regulativnu reviziju već u oktobru. Planiraju da do kraja 2020. godine isporuče do 100 miliona doza i približno 1,3 milijarde doza do kraja 2021. godine.\nOdluka da započnemo ispitivanje odražava „naš osnovni cilj da na tržište donesemo dobro i visoko efikasnu vakcinu“, izjavio je izvršni direktor BioNTech-a Ugur Sahin.\nRanije ovog meseca, kompanije su saopštile da je jedan od četiri kandidata za vakcinu protiv koronavirusa proizveo neutralizujuća antitela, za koja istraživači smatraju da su neophodna za stvaranje imuniteta na virus.\nProšle nedelje, američka vlada najavila je da će platiti Pfizer-u i BioNTech-u 1,95 milijardi dolara za proizvodnju i isporuku 100 miliona doza njihove vakcine, ako se dokaže da su sigurne i efikasne.\nPfizer i BioNTech su među nekoliko kompanija koje se takmiče da bi razvile vakcinu za borbu protiv virusa, koji je zarazio više od 16 miliona ljudi širom sveta i ubio najmanje 650.029.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije, u svetu se razvija više od 150 vakcina, a 25 se već testira na ljudima.


Dobar zalet za medalju - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Dobar zalet za medalju\nIvana Španović pomera daljine u susret Evropskog prvenstvu u Glazgovu\n0Piše: Olgica Nikolić 18. februara 2019. 10.27\nLetos, silom prilika, ražalovana šampionka Evrope u skoku udalj na otvorenom prvo je početkom ovog meseca „aterirala“ na treće mesto na jakom mitingu u Berlinu da bi tokom minulog vikenda doskočila dalje od svih takmičarki na mitingu u Birmingemu.\nDa stvar bude još bolja, a njene šampionske ambicije na predstojećem EP u dvorani (1-3. mart) potkrepljenije formom, do poslednjeg uspeha stigla je većom dužinom. U Nemačkoj je stala na 6,65 metara, ostavši daleko od svoje glavne rivalke u borbi za tron na sledećem takmičenju – Nemice Malaike Mijambo (6,99), da bi se u Engleskoj popravila za 13 centimetara i „sletela“ na 6,78, što je ostala mislena imenica za prvu pratilju Britanku Abigejl Irozuru (6,59).\n– I pored toga sto se loše osećala zbog viroze, Ivana je uspela da ispuni zadatak. Nadam se da će uspeti da se oporavi do sledećeg takmičenja, koje je očekuje ove srede. Očekujem još bolji rezultat u Beogradu – kaže Goran Obradović, pod čijom se trenerskom „palicom“ 28-godišnja Zrenjaninka poslednjih sezona probila u sam vrh ženskog skoka u dalj.\nČlanica novosadske Vojvodine je još kao juniorka nagovestila fenomenalne domete na seniorskoj sceni, da bi na Svetskom šampionatu u Moskvi 2013. krenuo njen meteorski uspon. Od tada je prošlo 12 takmičenja svih profila, a Španovićeva nije donela medalju jedino sa SP 2017. u Londonu i pomenutog EP prošlog avgusta. I ne samo to, čak četiri od njih 11 bile su najsjajnije moguće, a da nije bilo više sile imala bi stoprocentan učinak. Na svetskoj smotri u Londonu 2017. imala je skok za titulu, ali je završila kao četvrta, jer joj se sa leđa otkačio loše prikačen papir sa brojem i pipnuo pesak, pa su sudije zaračunale najduži iz prethodnih serija, dok ju je navedena povreda prethodnog leta onemogućila da produži tamo gde je stala u kvalifikacijama na EP.\nNjena poslednja dužina na borilištu pod krovom još je daleko od Ivaninog ličnog dvoranskog rekorda (7,24m), ali jasno je da Španovićeva sa svojim timom čuva najbolje za Škotsku. Ako sve bude u redu i nastavi da se odvija po planu logično bi bilo da na dolazećem Otvorenom prvenstvu Srbije ponovo pomeri individualne granice. I tako, dodatno ojačanog samopouzdanja, krene u definitivnu odbranu kontinentalnog šampionskog naslova sa EP u srpskoj prestonici 2017. Zato, ko misli da je atletika „kraljica sportova“ i Ivana njena princeza, a zatekne se tog dana u Beogradu, može uživo da (o)bodri vlasnicu trećeg najboljeg svetskog ženskog rezultata svih vremena pod vedrim nebom (6,99).\nTop 10 dvoranskih rezultata u 2019.\nMalaika Mihambo 6,99\nMarina Bek-Romančuk 6,85\nIvana Španović 6,78\nAlina Rotaru 6,70\nNastasija Mirončuk-Ivanova 6,67\nKadi Sanja 6,64\nEloiz Leser Amon 6,60\nTaniaa Vićencino 6,60\nAbigejl Irozuru 6,59\nSosten Moguenara 6,58


Šeranić: Odluka Kriznog štaba FBiH ugrožava RS – Fokus.ba\nŠeranić: Odluka Kriznog štaba FBiH ugrožava RS\nOsvrćući se na odluku FBiH o ukidanju lokalnih karantina, Šeranić je ocijenio da je ova mjera trebalo da bude usaglašena sa RS\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić ocijenio je da je RS na poluvremenu kada je riječ o epidemiji virusa korona, ali i upozorio da odluka Federacije BiH /FBiH/ da se ljudi sa granice, umjesto u karantine, upućuju u kućnu izolaciju, epidemiološki ugrožava RS.\nOsvrćući se na odluku FBiH o ukidanju lokalnih karantina, Šeranić je ocijenio da je ova mjera trebalo da bude usaglašena sa RS.\n“Ova odluka u FBiH epidemiološki ugrožava RS jer će ljudi koji dolaze iz inostranstva uzlaziti na granične prelaze koji su na teritoriji FBiH i tamo će dobijati rješenja o kućnoj izolaciji od inspektora. To će predstavljati problem u smislu praćenja tih lica u okviru RS”, izjavio je Šeranić za ATV.\nOn je rekao da odluka o ukidanju karantina i otvaranju granica neće zavisiti samo od RS, već i od zemalja iz okruženja, te od Austrije, Švicarske, Slovenije i Njemačke u kojima građani RS najviše borave na privremenom radu.\nŠeranić ocijenio je da je RS na poluvremenu kada je riječ o epidemiji virusa korona, te istakao da će se građani, sve dok ne bude pronađena vakcina, morati navići na “novu normalnost” u javnom životu koja znači držanje distance, nošenje zaštitne maske i rukavica.\nŠeranić je rekao da je RS prošla prvu fazu – pojave i odgovora na virus korona, da sada ulazi u drugu – da nauči da živi sa virusom, a onda će uslijediti treća faza – života sa virusom korona.\nOn je napomenuo da je RS u prvoj fazi prošla taj prvi udar i prihvat virusa korona, sprovela mjere, organizovala zdravstveni sistem i cijelu zajednicu da javno zdravstveno odgovori na sve ovo.\nOn je naglasio da, ukoliko se u RS budu poštovale mjere, neće dogoditi eksponencijalni rast zaraženih.\nPrema njegovim riječiam, svi pokazatelji u dva mjeseca govore o linearnom rastu i svi brojevi slučajeva vežu se za tu linearnu ravan iznad ili ispod blago u skladu sa kumulativnim rastom broja slučajeva.\nŠeranić je istakao da je 5. april u RS bila tačka prekretnica, koja govori o tome da od tog trenutka usporava rast virusa korona, da je 6. aprila zadržana tendencija većeg broja oporavljenih od broja zaraženih virusom korona.\nOn je rekao da će se u RS u narednom periodu sedmično ići sa ublažavanjem pojedinih mjera vezano za pojedine subjekte uz epidemiološki i inspekcijski nadzor.\nŠeranić je izrazio očekivanje da će se građani RS navići na novu normalnost potrebe držanja distance, nošenja zaštitne maske i rukavica do pronalaska vakcine protiv virusa korona.\nOn je rekao da se u RS trenutno sprovodi aktivan nadzor traženja pozitivnih na virus korona u zajednici u okviru rizičnih kategorija za svakoga ko je bio u kontaktu sa zaraženim, kao što je bilo na početku epidemije.


Tehlirian: Vakcina prvo značajno oružje protiv pandemije\nTanjug 11. decembra 2020. 16:57\nSARAJEVO – Kristofer Tehlirian, medicinski direktor farmaceutske kompanije Pfizer, koja je proizvela vakcinu protiv korona virusa sa nemačkim partnerom BioNTećom, izjavio je da vakcina donosi čovečanstvu nadu u nešto, kao prvo značajno oružje protiv pandemije izazvane koronom.\nPfizerova vakcina pokazuje značajan pomak u razumevanju samog virusa i sprečavanju teškog oblika oboljenja nakon zaraze, rekao je Tehlirijan za sarajevsku N1.\nOn kaže da vakcina sama po sebi verovatno neće značiti potpuni nestanak pandemije, ali će biti temelj rešenja.\nOčekuje se, ističe, da će vakcina uspeti da u najvećem broju slučajeva ukloni ili ublaži simptome zaraze Covidom19.\nUkazuje da treba imati na umu da se trenutno ispituju druge terapije, pored vakcina, na primer, monoklonalna antitela i antivirusni lekovi koji će omogućiti lečenje korona virusa.\nU svetu više od 96 miliona potvrđenih slučajeva korone\nObjasnio da je da pri razvijanju svakog leka postoje tri faze ispitivanja.\nPfizer je u fazi 1 i 2 ispitao vakcinu na 45 dobrovoljaca.\nMeđutim, u fazi 3, objasnio je, Pfizer je ispitao vakcinu na otprilike 43.000 dobrovoljaca, raznih godišta i socioekonomskih kategorija.\n„Kao sa svakom vakcinom, postoje moguće nuspojava. Neke od mogućih nuspojava su crvenilo i bol na mestu gde je data vakcina, povišena temperatura, glavobolja, umor i bol u mišićima. Ove nuspojave često same prođu nakon par dana ili manje“, rekao je Tehlirijan.\nPrecizirao je da je procedura kod njihove vakcine takva da osoba dobije dve doze.\nTrenutno, kaže, jedna doza vakcine nije dovoljna da indukuje potreban nivo antitela protiv Covida-19.\nObjašnjava i da će svaka država napraviti plan prema kome će vakcina biti ponuđena po rangu prioriteta. „Najverovatnije, vakcina će se prvo nuditi zdravstvenim radnicima, policiji, vojsci i onima u visoko rizičnim grupama (ljudi preko 70 godina, kao i oni sa hroničnim bolestima)“, rekao je Tehlirijan.\nTreba, kaže, znati da vakcina nije ispitana na ljudima mlađim od 18 godina, trudnicama, kao i na onima sa imunodeficijencijama, tako da ove osobe za sada ne bi mogle da prime vakcinu.\nGovoreći o daljim koracima, Tehlirijan kaže da sledi da Svetske zdravstvene regulacione institucije za lekove i medicinska sredstava, kao što je američka FDA, evropska EMA i druge izvrše proveru bezbednosti i efikasnosti vakcine pre nego što je odobre.\nNakon toga, svaka državna instuticija za regulativu lekova i medicinskih sredstava može zasebno da vrši proveru vakcine takođe.\n„Odmah nakon toga bi mogla vakcina da se distribuira pod specifičnim uslovima. U međuvremenu, Pfizerovi pogoni rade punom parom da bi proizveli oko 50 miliona doza pre kraja ove godine. Pfizer se nada da će proizvesti do 1,3 milijarde doza do kraja 2021. godine“ rekao je.\nUpitan kada će države Evrope i Balkana naručiti vakcinu, Tehlirian kaže da su mnoge zemlje u Evropi i na Balkanu već u pregovorima sa Pfizerom oko naručivanja vakcine.\nMeksiko: Više od 8.000 novozaraženih, umrle još 544 osobe\nNemačka: Više od 11.000 novozaraženih, umrlo još 989 ljudi


Petak, 23 Februar 2018 11:52\nIako su u Trebinju trenutno deficitarna zanimanja građevinske struke trećeg stepena poput zidara, tesara, armirača, vodoinstalatera, ali i varilaca, kao i svih zanimanja potrebnih najvećem privrednom gigantu Hercegovine - "Industriji alata SL", škole za ove obrazovne profile svršeni osnovci ne žele da upisuju.\n"Svake godine vodimo razgovore sa rukovodiocima privrednih subjekata koji potražuju ova zanimanja, kao i sa direktorima trebinjskih škola u vezi s ovom problematikom, ali je i pored svega slaba zainteresovanost za ove škole, pa se ne pojavljuju ni na berzi rada", kaže Dragan Popović, direktor Biroa za zapošljavanje u Trebinju.\nOn je, radi prevazilaženja ovog problema, prisustvovao sastanku u Centru srednjih škola Trebinje. Tamo su, osim direktora trebinjskih srednjih škola i predstavnika školskih odbora, bili i predstavnici Privredne komore RS, nadležnih odjeljenja iz Gradske uprave, Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća i Agrarnog fonda, a zaključeno je da se mladi ljudi moraju više animirati za deficitarna zanimanja, te ponuditi im u tom smislu najoptimalnija rješenja za upis u narednoj školskoj godini.\nI Vasiljko Škrivan, direktor Centra srednjih škola Trebinje, kao i njegove kolege, te druge dvije srednje škole su, kako kažu, svjesni da se u Trebinju već godinama u srednje škole upisuju generacije na zanimanja koja su suficitarna, dok se istovremeno ne pokazuje zainteresovanost za zanimanja koja nedostaju, prvenstveno trebinjskoj privredi.\n"Svjesni smo da je neophodno približiti potrebe tržišta rada i onoga što škole mogu i nude, kako bi sljedeće godine upis bio urađen na način da se što više približe želje i potrebe privrede i učenika, a da škole mogu proizvesti takva zanimanja", kaže Škrivan i dodaje da su od resornog ministarstva dobili preporuke da se poveća broj učenika na trogodišnjim zanimanjima, odnosno upis na zanate.\nKaže da će njihova škola u narednoj školskoj godini ponuditi zanimanja koja se u Trebinju nisu nikad obrazovala: pekar, mesar i poslastičar, u strukama poljoprivrede i prerade hrane, odnosno u struci ugostiteljstva i turizma.\nDirektor Srednje tehničke škole Darko Rakić kaže da su za narednu školsku godinu, osim četvorogodišnjih škola, planirali jedno zanatsko odjeljenje kombinovane struke - mašinskog i elektro smjera, a koje bi bilo potrebno za Industriju alata.\n"Mi smo prije nekoliko godina imali konkurs za zanatsko odjeljenje smjer varilac, ali uopšte nije bilo zainteresovanih učenika, pa smo te godine izgubili jedno odjeljenje jer učenici većinom žele u tehničke škole, a nevoljko na zanat, samo ako ne mogu na četvorostepeni smjer", kaže Rakić, koji smatra da su djeca u osnovnim školama adekvatno animirana za upis na deficitarne smjerove.\nVeselin Savić iz Područne jedinice Privredne komore Trebinje kaže da postoji jaz između želja djece i potrebe privrede, uz ograničavajući faktor kadrovskih mogućnosti škola, ali da se treba raditi na animiranju za trostepena zanimanja, kao i na adekvatnom sticanju praktičnog znanja učenika.\nKaže da je zadatak Privredne komore da se napravi veza između škola i privrede i tu će se u narednom periodu raditi malo više, kako bi se eliminisalo nerazumijevanje.\nPosljednja izmjena Petak, 23 Februar 2018 12:33\nViše iz kategorije: « Lošim đacima se povlađuje, genijalci se zapostavljaju Održani prvi časovi kineskog jezika u OŠ ''Sveti Sava'' »


Novi pristup Španije: Prihvatite virus, tu je i ostaće sa nama - Srpskacafe\nŠpanija okreće novi list kada je riječ o pandemiji koronavirusa. Novi pristup ukratko glasi “Prihvatite virus, tu je i ostaće sa nama”.\nAgencija AP podsjeća da je, kada je pandemija počela, Španija uvela strogo zaključavanje koje je trajalo tri mjeseca, a tokom kog ni djeca nisu smjela da idu u park. Kreirane su i sprovođene najstrože mjere kako španski zdravstveni sistem ne bi kolabirao.\nSada, dvije godine kasnije Španija se sprema da okrene novi list i da usvoji potpuno drugačiji pristup u borbi protiv koronavirusa. Ipak, treba napomenuti da je riječ o zemlji sa veoma velikom stopom vakcinacije.\nRiječ je o pristupu koji se sastoji od toga da se pandemija ne tretira kao hitan slučaj već da se radi o tome da je ta bolest tu i da će ona ostati tu. Slično razmišljaju i u Portugalu i u Britaniji, navodi AP.\nU osnovi te ideje je da se pređe sa “kriznog modela” na “model kontrole”, što znači da se kovidu 19 pristupa i da se on tretira kao i svaka endemska bolest, poput virusa gripa ili malih boginja.\nArgument španskog premijera Pedra Sančesa je da je za to sada pravi trenutak jer je omikron varijanta pokazala da je manje smrtonosna od delta varijante. On je rekao da te promjene neće moći da se sprovedu prije nego što omikron “protutnji”, ali je svakako neophodno da svijet počne da se priprema za postpandemijski scenario.\nS druge strane, iz SZO kažu da je još rano razmišljati o tome, ističući da nema jasnih kriterijuma, još uvijek, da se kovid 19 proglasi endemskom bolešću. Vodeći američki epidemilog dr Entoni Fauči smatra da ne bi trebalo prelaziti na “endemsku fazu” sve dok koronavirus predstavlja bolest koja remeti normalan život.\nNi iz Evropskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti ne gledaju baš blagonaklono na španski prijedlog, smatrajući ga mogućim, ali “na dugom štapu”.


Crnadak: U BiH nema sporenja oko evropskog puta | N1 Srbija\nCrnadak: U BiH nema sporenja oko evropskog puta\n18.01.2019. |13.12 |\nMinistar spoljnih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak izjavio je u Beogradu da spoljnopolitički prioriteti BiH ostaju isti - evropske integracije i regionalna saradnja, posebno sa susedima.\nCrnadak je novinarima u Beogradu rekao da je posle izbora, održanih 7. oktobra, od vlasti u BiH formirano samo Predsedništvo koje je nadležno i za spoljnu politiku u kojoj se ništa nije promenilo.\nŠef diplomatije BiH je rekao da ne zna u kom svojstvu se predsedvajući Predsedništva BiH Milorad Dodik u Beogradu sastao sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, ali je naveo da je na sastanku bila istaknuta zastava BiH.\n"Ako je suditi po zastavama očigledno da je u toku tog dogovaranja, uoči sastanka, bilo važno da se istakne da je Dodik član Predsedništva BiH iz RS", rekao je Crnadak.\nOn je dodao da pozdravlja kad se razgovara i da ne treba u tome tražiti ništa loše ali da ne zna "u kakvom formatu i u kom sastavu" je dogovoren sastanak Putina i Dodika.\nPrema njegovim rečima, BiH je donela odluku kada je reč o EU i tu nema sporenja. Stranke i vlasti i opozicije se slažu u tome, ali to ne isključuje saradnju sa drugim zemljama.\nCrnadak je rekao da u BiH i vlast i opozicija imaju isti odnos prema Evropi i da skoro uopšte nema antievropskih glasova.\nKada je reč o odnosima sa NATO Crnadak je kritikovao nastojanja se odustane od akcionog plana za članstvo (MAP) i dodao da je 2009. godine, kada je upućen zahtev za dobijanje MAP, postojala saglasnost oba entiteta.\n"Smešno je da kažete da to ne važi i da je to bilo 2009. godine", rekao je dodajući da bi neko, isto tako, mogao da odustane od Dejtonskog sporazuma jer je to bilo pre više od 20 godina.\nCrnadak je rekao da BiH prati dijalog Beograda i Prištine sa velikom pažnjom i podržava postizanje konačnog sporazuma što bi bilo dobro i za region i za Evropu.\n"Priznanje Kosova nije bilo niti će uskoro biti razmatrano u BiH", rekao je Crnadak i dodao da BiH podržava učešće Kosova u regionalnim inicijativama "u skladu sa dogovorenim principima".\nOn je ocenio da je prethodne godine najveći korak unazad u regionu bilo uvođenje "anticivilizacijskih i antievropskih" taksi na Kosovu za robu iz Srbije i BiH i dodao da ukidanje taksi samo Srbiji, ili samo BiH ne bi bilo nikakvo rešenje.\nCrnadak je ocenio da odnosi Srbije i BiH u kontinuitetu napreduju i dodao da je to "u interesu svih, i Srba, i Bošnjaka i Hrvata".\n"Bratski odnosi Republike Srpske i Srbije su jako važni, ali su isto tako važno sveukupni odnosi BiH i Srbije", dodao je.\nOn je izrazio očekivanje da će do kraja 2019. godine biti rešeno pitanje granice Srbije i BiH.\nIgor Crnadak BiH Bosna i Hercegovina


Hilari Klinton preuzima odgovornost\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton govori na jednom sastanku, juče u Limi, glavnom gradu Perua\nAmerička državna sekretarka preuzela je odgovornost za posledice prošlomesečnog smrtonosnog napada na američki konzulat u Bengaziju\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton preuzela je odgovornost za posledice smrtonosnog napada prošlog meseca na američki konzulat u Bengaziju, ističući da bezbednost američkih diplomata u svetu potpada pod njenu nadležnost.\nOna je u intervjuu za jednu televizijsku stanicu u Peru, gde se nalazi u poseti, rekla da predsednik Barak Obama i potpredsednik Džozef Bajden nisu mogli da budu upoznati sa konkretnim odlukama koje donose službe bezbednosti Stejt dipartmenta. Dodala je da okolnosti u kojima su 11. septembra ubijeni američki ambasador i još tri člana osoblja konzulata u Bengaziju, nisu bile sasvim jasne u vreme napada.\nPomenuti napad i reagovanje Obamine administracije, postali su predmet rasprave u tekućoj izbornoj kampanji. Republikanski kandidat Mit Romni kritikuje Obamu da konzulat nije bio obezbeđen na odgovarajući način.\nHilari Klinton je u sinoćnoj izjavi takođe rekla da ne želi da pomenuti napad postane predmet političke igre.\nObamina administracija je prvo saopštila da je do napada došlo posle protesta u Bengaziju protiv antiislamskog filma snimljenog u SAD, ali sada navodi da je reč o terorističkom napadu. Senator Džon Mekejn i još dva republikanska senatora, pohvalili su izjavu državne sekretarke, ali su dodali da konačna odgovornost leži na predsedniku.\nNa prošlonedeljnoj debati sa republikanskim potpredsedničkim kandidatoma Polom Rajanom, potpredsednik Džozef Bajden je rekao da on i predsednik Obama nisu bili upoznati sa zahtevima za pojačanu bezbednost američke diplomatske misije u Bengaziju. Tokom pretresa u jednom odboru Predstavničkog doma Kongresa, izneto da je Stejt department nekoliko puta odbio zahtev za pojačano obezbeđenje pomenutog konzulata. Prema svedočenju jednog zvaničnika Državnog sekretarijata, u vreme napada u Bengaziju broj pripadnika službe bezbednosti je bio odgovarajući.


Posledice Trampove uredbe po Tviter i Fejsbuk\nIzvor: RTS, 29.Maj.2020, 07:33\nKompanija "Tviter" je odluku američkog predsednika Donalda Trampa da ograniči zaštitu društvenih mreža od zakonske odgovornosti za objavljen sadržaj nazvao reakcionarnom i političkom. Odluku su kritikovali i "Gugl" i "Fejsbuk".\nAmerički predsednik Donald Tramp potpisao je uredbu o ograničavanju zaštite društvenih mreža od zakonske odgovornosti .\nNaveo je da je "bez presedana >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << u američkoj istoriji da tako mali broj korporacija kontroliše tako veliku sferu ljudske interakcije".\n"Tviter" je ocenio da je odluka predsednika SAD "reakcionarni i ispolitizovani pristup zakonu", kao i da to preti slobodi govora.\nPortparol "Gugla" je rekao da će ta odluka da našteti ekonomiji SAD, dok iz "Fejsbuka" ističu da će to ohrabriti platforme da cenzurišu sve za šta može da se čini da će nekoga uvrediti.\nTramp je izvršnu uredbu potpisao dva dana pošto je kritikovao kompaniju "Tviter" jer je pozvala korisnike da provere činjenice iznete u dva njegova tvita.\nKako Paragraf 230 štiti društvene mrežeKompanije poput "Tvitera" i "Fejsbuka" imaju zaštitu od odgovornosti po Paragrafu 230 Zakona o komunikacijama jer se tretiraju kao "platforme" a ne "izdavači" koji mogu da se suoče sa tužbom zbog sadržaja.\nDruštvene mreže prema ovom Paragrafu generalno nisu odgovorne za sadržaj koji objavljuju korisnici, ali mogu da uklone sadržaj ako je neprikladan, nasilan ili uznemirujući.\nPrema Trampovoj uredbi, pravo zakonskog imuniteta ne bi moglo da se primeni u slučajevima kada društvene mreže unesu izmene u objave svojih korisnika.\nTakođe, prema ovoj uredbi, imunitet ne bi trebalo da važi ni za blokiranje objava, uključujući i njihovo brisanje iz razloga koji nisu navedeni u pravilima sajta.\nRepublikanski senator Marko Rubio smatra da društvene mreže treba da imaju status izdavača u sitacijama kada stavljaju napomene na objave, kao što je bilo u Trampovom slučaju sa "Tviterom".\n"Zakon i dalje štiti Fejsbuk i Tviter jer ih smatra platformama a ne izdavačima", rekao je Rubio i dodao da ako žele da se ponašaju kao izdavači, onda treba tako i da budu tretirani.\nRat između društvene mreže Tviter i američkog predsednika Donalda Trampa se nastavlja. Nakon što je Tviter pre dva dana ukazao na to da neki od Trampovih bezbrojnih tvitova možda sadrže i neke neistinite informacije, a potom američki predsednik potpisao uredbu o ograničavanju zaštite društvenih...


Rustler grupa - Hauzmajstor, Rustler Srbija\nRustler grupa pruža usluge od konvencionalnog upravljanja imovinom preko tehničkog upravljanja objektima, do razvoja i posredovanja u promenutu nektretnina, planiranja i upravljanja u izgradnji i procene nepokretnosti.\nNaši klijenti su vlasnici stambenih zdrada, javna preduzeća, fondovi nekretnina i stručne kompanije za razvoj nekretnina i oko 8000 pojedinačnih vlasnika nepokretnosti i 15000 zakupaca. U okviru usluge koja podrazumeva posredovanje u poslovima sa nepokretnostima klijentima omogućavamo da svoje nepokretnosti procene i na pravi način iskoriste.\nZahvaljujući heterogenoj strukturi klijenata, kompanija upravlja sa preko 3,5 miliona kvadratnih metara stambenih zgrada, poslovnih prostora, trgovinskih centara i maloprodajnih objekata.\nRustler grupa se ubraja u vodeće kompanije u poslovima sa nekretninama u Evropi, sa prometom od oko 50 miliona evra godišnje i procenjenom vrednošću nekretnina od oko 10 milijardi evra o kojima brine preko 500 zaposlenih.\nPročitajte više o Rustler grupi


Parkovi Vrnjačke Banje | Vrnjacka-Banja.Net\nVrnjačka Banja Parkovi\nOsim po izvorištima mineralne vode, lečilištima i kulturno-istorijskim spomenicima, Vrnjačka Banja je nadaleko poznata po svojim parkovima, koji su urbanističkim projektima utemeljeni još u drugoj polovini 19. veka.\nNa njihovom utemeljenju i kasnije proširivanju i razvoju radili su poznati evropski i srpski urbanisti, botaničari i baštovani tog doba, ugledajući se na poznate parkove u Beču i Parizu, ali i razvijajući osobeni banjski stil.\nNa svim razglednicama i turističkim vodičima iz Banje nezaobilazna je fotografija velike cvetne rundele u baroknom stilu, koja se nalazi ispred Termomineralnog kupatila. Osim lokalne flore, u parkovima se uzgajaju cveće i biljke iz raznih delova sveta, uključujući i retke i egzotične vrste koje zahtevaju posebnu brigu.\nU Centralnom parku, u prelepoj kombinaciji oblika i boja, niskog i visokog rastinja, biljke su u prostoru ukomponovane sa vrednim skulpturama domaćih i stranih autora, čineći jedinstven prirodno-umetnički ambijent.\nU centralnoj gradskoj zoni Banje nalazi se čuveno brdo, sa starim vilama tradicionalnog stila, crkvom, amfiteatrom, česmom i starim kamenim stepenicama.\nPrethodni članakU vrnjačkom bioskopu triler “Džek Ričer”Sledeći članakPrijem stranaka u Velikoj sali opštine Vrnjačka Banja


'Za Vučića i Dodika Putin kao pokrovitelj snažan je propagandni alat medu njihovim većinom rusofilnim stanovništvom', piše britanski list (Tanjug)\nList podseća da su tokom prošle godine predsednici Srbije i Kosova Aleksandar Vučić i Hašim Tači pregovarali iza zatvorenih vrata o sporazumu o razmeni teritorija ili, kako oni to zovu, “korekciji granice”, ali da, “ipak, crtanje karte nije tako jednostavno”.\nList, međutim, ocenjuje da “kosovski plan udahnjuje novi život secesionističkim ambicijama predsednika Republike Srpske Milorada Dodika”.\n“A, ako se počne sa pričom o nerazdvojivosti, malo je verovatno da će se tu završiti: nerešeni sporovi ostaju u vezi sa svim granicama u bivšoj Jugoslaviji” i “slagalica od sedam komada odjednom dobija potencijal da eksplodira na mnogo više”, dodaje se.\nPo oceni Tajmsa, “vatru dodatno potpiruju Turska, Kina, zemlje Zaliva i, što je najvažnije, Rusija, koje se nadmeću za uticaj na Balkanu, gde je strano mešanje dovelo do toga da 20. vek počne raspadom Otomanskog Carstva i završi u krvavom grču etničkih nacionalizama”.\n“I dok se Kina i zemlje Zaliva u velikoj meri bave trgovinom i sticanjem imovine, predsednici Redžep Tajip Erdoan i Vladimir Putin u misiji su osvajanja srca i političkog uticaja, pa su izgradili saveze sa lokalnim nacionalističkim vođama, čije su se retorika i ambicije malo promenile od 1990-ih”, navodi list.\nTajms podseća da je tokom prošlomesečne posete Srbiji Putin rekao da nema rešenja za Kosovo bez Rusije i da se čini da se on pozicionira kao garant kosovskog procesa. “I premda je Kremlj dosad uvek bio protiv kosovske nezavisnosti, analitičari kažu da će biti spreman da promeni kurs ako su nagrada veći uticaj i glavobolja za Zapad”, dodaje se.\n“Rusija se ne boji prekrajanja granica, više se boji gubitka uticaja”, rekao je sarajevski analitičar Adnan Huskić, dodajući da Putinov “uticaj opada u celom regionu, ali se pregrupiše u Srbiji i Republici Srpskoj”.\n“Srbija voli ovo: jugoslovenska nesvrstana tradicija iz vremena hladnog rata i dalje je tu… i za njih dobro funkcioniše… Ali poslednje što bi trebalo učiniti jest ulazak u nadmetanje s Rusijom. A ako ovaj dogovor (o Kosovu) prođe, onda će sezona biti otvorena jer će EU i SAD dati odobrenje za promene granica”, rekao je viši saradnik berlinskog Saveta za politiku demokratizacije Kurt Basuner.\nKada je reč o Balkanu, razgovori o razmeni teritorija, moćnim stranim prijateljima i oklevanjima EU-a učvrstili su na vlasti generaciju čelnika koji jedva da su se promenili od okončanja konflikta, ocenjuje Tajms i navodi da je “kosovski predsednik Hašim Tači bivši gerilski komandant, koga optužuju za trgovinu organima tokom rata 1998. i 1999, za šta će ga verovatno optužiti i Hag”, dok se “Vučić, koji je 1990-ih za vreme vladavine Slobodana Miloševića bio ministar informisanja, suočava sa rastućim talasom protesta kod kuće zbog sve autoritarnije vladavine i plana za Kosovo”.\n“EU i NATO su se opredelili za stabilnost u odnosu na demokratiju i odgovornost, tako da opštoj populaciji ne nude mnogo, ali nude mnogo političkim elitama”, rekao je Basuner.


Vesti online / Vesti / Srbija / Američki mediji: Srbija uz saveznika Rusiju "vitla sabljom" oko Kosova\nAmerički mediji: Srbija uz saveznika Rusiju "vitla sabljom" oko Kosova\nSrbi su, kako se dodaje u izveštaju, upozorili da će preduzeti mere, koje nisu precizirali, kako bi sprečili taj korak i "zaštitili" srpsku manjinu na Kosovu.\nU izveštaju se, takođe, tvrdi da Srbija u poslednje vreme, "uz podršku svog saveznika Rusije", sve više "vitla sabljom" oko Kosova, uključujući i podizanje borbene gotovosti svojih trupa nakon niza manjih incidenata.\nAgencija ukazuje da je u manevrima pod nazivom "Vek pobednika", korišćena prava municija, da u njima učestvuje 8.000 vojnika, 100 tenkova i "iz Rusije nabavljeni" lovci "MiG-29".\n"Dramatično jačamo našu vojsku. Niko, osim možda Rumunije, ne može da se poredi sa nama."\nNa kraju teksta, AP primećuje da Srbiju često pogrešno optužuju da je izazvala Prvi svetski rat, pošto je, kako se navodi, "mladi srpski nacionalista" Gavrilo Princip ubio austrijskog nadvojvodu Franca Ferdinanda u Sarajevu 1914. godine, što je pokrenulo niz događaja koji su doveli do rata.\nSRBIJA "Raste saradnja Srbije i SAD na više polja"