RUSI U PROBLEMU: Viši komandant SAD tajno posetio Siriju radi pripremanja napada na Raku | WebTribune\nHome IZBOR RUSI U PROBLEMU: Viši komandant SAD tajno posetio Siriju radi pripremanja napada na Raku\nGeneral Džozef Votel, šef američkog Centcom-a, razgovarao je o saradnji sa kurdskim i arapskim grupama dok je bio u tajnoj poseti Siriji.\nNavodi se da su razgovori uključivali koordinaciju američke koalicije i pobunjenika za napad na Raku i preuzimanje tog grada od Islamske države.\nVest o ovoj tajnoj poseti se pojavila kada se Votel vratio u SAD. Tokom njegovog jedanaestočasovnog boravka u državi, on se sastao sa američkim savetnicima u kampu udaljenom oko 70 kilometara od bojnog polja, ali i sa predstavnicima sirijskih grupa koje su obučavali američki vojni stručnjaci. Votel je takođe razgovarao i sa komandantima kurdskih Sirijskih demokratskih snaga (SDF).\nNakon posete je Bret MekGurk, američki specijalni izaslanik za koaliciju protiv Islamske države, naveo da je svrha tajnog putovanja bila priprema za napad na Raku i utvrđenje terorista ISIS-a.\nKomentarišući trenutne položaje snaga koje SAD podržavaju u Siriji, Votel je naveo da je uveren u sposobnosti tih snaga i mogućnost SAD da ih podrže.\nOn je naveo da postojeći model saradnje između SAD i naoružanih pobunjenika koji se bore protiv terorista dobro funkcioniše.\nGovoreći o svojim primarnim motivima iza iznenadne posete, Votel nije detaljisao zašto je to učinio baš sada.\nZamenik komandanta SDF, Karhaman Hasan, rekao je da su se pregovori zasnivali na pitanjima podrške vojske SAD pobunjeničkim grupama u smislu oružja, opreme i zaliha.\nGeneral Votel je postao prvi vojni zvaničnik koji se pojavio u Siriji još od početka američke vojne operacije protiv ISIS-a 2014. godine.\nRanije je navedeno da SDF pripremaju napad na Raku i da će američka koalicija podržati ovaj napad iz vazduha.\nPredstavnik SDF, Takir Kobani, rekao je u intervjuu u petak da je Bret MekGurk posetio Siriju prošle nedelje kako bi razgovarao o strategiji borbe protiv ISIS-a, konkretnije o oslobađanju Rake, Manbidža i Džarabulusa.\nIzveštaji o neizbežnom napadu na Raku su se pojavili u trenutku kada je Moskva predložila američkoj koaliciji da udruži snage sa ruskim vazduhoplovstvom kako bi uništili grupe koje se ne pridržavaju prekida vatre, konkretno teroriste fronta Al Nusra i konvoje vojske koji prelaze sirijsko-tursku granicu.\nIako je Bela kuća već negirala da će uopšte razmotriti zajedničku kampanju sa Rusijom, takav porez bi barem delom legitimisao prisustvo SAD u Siriji pošto se navodi da je taj predlog dogovoren sa Damaskom. Inače, sirijska vlada nije dala dozvolu da američka koalicija sprovede vojnu kampanju u Siriji, što čini vazdušne napade SAD ilegalne po međunarodnom zakonu.


Dodik crnogorsku rezoluciju o Srebrenici ocijenio kao "akt neprijateljstva prema Srpskoj i Srbima" - Vijesti365\nHome›Vijesti›Politika›Dodik crnogorsku rezoluciju o Srebrenici ocijenio kao “akt neprijateljstva prema Srpskoj i Srbima”\nDodik crnogorsku rezoluciju o Srebrenici ocijenio kao “akt neprijateljstva prema Srpskoj i Srbima”\n“Mi ćemo znati kako da se odnosimo prema njima. Šteta je što je dio većine, koji je i srpskim glasovima ušao u parlament Crne Gore popustio pred pritiscima i ucjenama i na takav način se obračunao sa Srbima i Republikom Srpskom. Bilo bi mnogo bolje da su istine radi, budućnosti radi i novih generacija radi pogledali izvještaj koji je sačinila Nezavisna komisija na čelu sa Gideonom Grajfom o Srebrenici i odredili se o tome“, istakao je Dodik upitan da prokomentariše usvajanje Rezolucije o zabrani negiranja navodnog genocida u Srebrenici u Skupštini Crne Gore.\n“Ako Parlamentarna skupština BiH nije usvojila jedan takav akt postavlja se pitanje šta je to motivisalo Crnu Goru da se o tome određuje, posebno ako je riječ o tragičnim događajima koji nemaju veze sa Crnom Gorom. Ako je DPS-u proradila savjest, jer je njen lider učesnik ratnih dešavanja 90-ih, nije jasno šta je druge političke partije u Crnoj Gori rukovodilo za jednu sramnu rezoluciju kakva je sinoć usvojena u crnogorskom parlamentu”, rekao je Dodik.


Čelebić kupio plac Plantaža – Bankar.me\nFebruary 5, 2018 CRNA GORA, NEKRETNINE, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nDržavna kompanija za proizvodnju vina Plantaže prodala je placeve ukupne površine 11.102 kvadrata u Donjim Kokotima građevinskoj kompaniji Čelebić za 327.507 eura, saznaju Vijesti nezvanično u ovoj kompaniji.\nUslov kupca da se zaključi kupoprodaja bio je da se zemljište plati u 12 jednakih mjesečnih rata, ali je Odbor direktora Plantaža, prema informacijama Vijesti, usvojio samo djelimično uslov kupca i odobrio da se zemljište plati kroz tri rate, do 31. decembra 2018. godine.\nJavni poziv za prodaju ovog dijela imovine Plantaža raspisan je, inače, još 5. septembra prošle godine.\nKrajem oktobra Plantaže su se, prema informacijama Vijesti, zadužile kod Investiciono-razvojnog fonda (IRF), na period od sedam godina, 3,5 miliona eura u cilju finansiranja izgrdnje hladnjače, kupovine kotla na bio-masu. U martu 2017. zadužili su, na isti period, kod Societe General banke u iznosu od 2,5 miliona eura za kupovinu nove linije za flaširanje. Kod ove banke, da bi se refinansirale ranije kreditne obaveze, zaključena su u 2017. dva nova ugovora o kreditu u iznosima od 2,5 miliona i 500.000 eura.\nPOJMOVIAD Plantaže Čelebić gradnja Plantaže u gubitku poslovanje Plantaže\nSljedeći Uz revizora manji rizik i za direktora


Zabrinut sam za porodicu': Somborac kome prete zbog izdavanja smeštaja migrantima\nsreda, 13 oktobar 2021 07:28\nDan nakon što je Sombor osvanuo oblepljen huškačkim plakatima, organizacija "Narodne patrole" je tu organizovala i protest na kojem je zatraženo da vojska obezbeđuje centre za prihvat migranata, a mogli su se čuti i povici "Nećemo migrante".\nOvo je mali grad. Kad vas neko na taj način obeleži, nije svejedno - kaže u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) građanin Sombora, Siniša Ševo.\nU ovom gradu na krajnjem severozapadu Srbije, u neposrednoj blizini granice sa Mađarskom i Hrvatskom, ekstremni desničari su objavili plakate sa imenima ljudi koje su optužili da pomažu izbeglicama.\nSrbija, u kojoj prema procenama UNHCR boravi trenutno oko 5.000 izbeglica i migranata, nalazi se na takozvanoj Balkanskoj ruti i poslednja je država koja deli ljude u pokretu od Evropske unije. Na severozapadu graniči se sa Hrvatskom, na severu sa Mađarskom, a na istoku sa Rumunijom.\nUpravo zbog toga, desničarske grupacije vide priliku u antimigrantskoj retorici za jačanje svojih snaga.\nTako je ekstremno desničarska organizacija "Narodne patrole" 9. oktobra izlepila u Somboru plakate sa fotografijama šest ljudi koje su optužili za pomaganje migrantima, što je izazvalo reakciju policije.\nNa plakatima se vide i privatni podaci ljudi.\nSiniša Ševo čije se ime našlo na plakatima, kako kaže, već godinu dana drži registrovan hostel u kojem uglavnom noće ljudi sa Bliskog istoka i Azije, koji pokušavaju da stignu do zemalja zapadne Evrope.\n"Što je najgore, tu ima raznih komentara, kažu "Obesite ih na bođoše" . Ne vidim razlog, mi imamo uredno registrovan hostel", kaže Ševo.\nUz fotografije koje su ekstremisti uzeli sa privatnih profila stoji i poruka: "Somborci, ovo su Vaše komšije koje nelegalno izdaju migrantima smeštaje. Zbog sopstvene zarade učestvuju u nagomilavanju istih u Vašem gradu".\nTe fotografije je organizacija "Narodne patrole" objavila i na svom zvaničnom profilu društvenoj mreži Fejsbuk, na kojem ima više od 43.000 pratilaca.\n"Somborci, sad kad znate ko su te komšije (hulje i prodane duše) koje vam rade o glavi, znate šta vam valja činiti", navodi se u jednom od komentara na stranici "Narodne patrole".\nU drugom komentaru se targetirani ljudi nazivaju "izdajnicima" koje "treba sa migrantima isterati iz države".\nSiniša Ševo kaže da je njegova supruga počela da doživljava neprijatnosti na Fejsbuku nakon objavljivanja plakata.\n"Ja sam to najpre olako shvatio, a sad kako vreme odmiče, malo počinjem da brinem, pre svega za familiju nego za mene lično", kaže on.\nŠevo kaže da su ljudi koji su se našli na plakatima 12. oktobra dali izjavu policiji, te da im je tamo rečeno da je MUP podneo prijavu tužilaštvu.\n"Sada čekamo da vidimo hoće li tužilaštvo reagovati", kaže Siniša Ševo.\nI MUP Srbije je u odgovoru za RSE 12. oktobra potvrdio da je Policijska uprava u Somboru obavestila somborsko Osnovno javno tužilaštvo, koje se izjasnilo da im se dostavi izveštaj, što je, kako se navodi u odgovoru, policija učinila 11. oktobra.\nKako se navodi, policija je prvu prijavu dobila 12, oktobra, kada je u Policijsku upravu u Somboru došlo pet osoba koje su prijavile da su pomenute u objavi na društvenoj mreži.\n"Policija je sa njima obavila razgovor o čemu je, takođe, obavešten tužilac, a sačinjene službene beleške o obaveštenju primljenom od građanina će biti prosleđene tužilaštvu koje je nadležno za dalji postupak", navodi MUP.\nI antimigrantski protest u Somboru\nPrema zvaničnim podacima, u Somboru živi oko 80.000 ljudi. Dan nakon što je taj grad osvanuo oblepljen huškačkim plakatima, "Narodne patrole" su u tom gradu organizovale i protest na kojem je zatraženo da vojska obezbeđuje centre za prihvat migranata, a mogli su se čuti i povici "Nećemo migrante".\nSiniša Ševo kaže da pripadnici desničarskih grupa u Somboru po svaku cenu pokušavaju da izazovu sukob sa izbeglicama i migrantima.\n"Oni njih bukvalno maltretiraju, legitimišu, teraju, napadaju… Bukvalno traže razlog da budu napadnuti, ali sreća pa su ti ljudi definitivno pametniji od njih i jednostavno beže od problema", kaže Ševo.\nOn dodaje da je situacija u njegovom gradu teška, da je van kampa mnogo migranata koji su prinuđeni da spavaju na otvorenom.\nPripadnici desničarskih grupa u Somboru po svaku cenu pokušavaju da izazovu sukob sa izbeglicama i migrantima, navodi Ševo.\nŠevo kaže da njegov hostel, kao ni mnogi drugi smeštaji u Somboru, ne radi, pošto policija u poslednjih nekoliko sedmica pojačano kažnjava ugostitelje koji izdaju smeštaj migrantima.\n"To se pojačalo otkako su ove formacije počele da pritiskaju. Policija i vlasti uglavnom ćute, gledaju da se to izbalansira, ali ovi ne odustaju", kaže Ševo.\nZakonodavstvo Srbije dozvoljava izdavanje privatnog smeštaja samo stancima koji su u postupku traženja azila. S obzirom na to da je za većinu migranata Srbija tranzitna zemlja, oni nisu u toj proceduri i ostaju nevidljivi za sistem. Samim tim je izdavanje smeštaja tim ljudima protivzakonito.\nĐurović: Samoinicijativno sprovođenje pravde nedopustivo\nRadoš Đurović, iz beogradske nevladine organizacije Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila, kaže za RSE da je iznenađen otvorenom hajkom koju su u Somboru pokrenule ekstremističke grupe. On dodaje da nadležne institucije – pre svega tužilaštvo i policija – nisu dovoljno angažovane po ovom pitanju.\n"Takvo izražavanje predrasuda, čak i mržnje, podrazumeva krivičnu odgovornost i mora da se deluje. Ovakvi potezi, gde se preuzima sprovođenje pravde u sopstvene ruke, iako je sprovođenje reda i mira u rukama policije, je krajnje sporno i nedopustivo", kaže Đurović.\nĐurović napominje da je u sredinama gde se nalaze centri za prihvat izbeglica i migranata situacija veoma teška, te da su, zbog loše komunikacije Komesarijata za izbeglice sa lokalnim stanovništvom, među žiteljima tih mesta prisutni strah ali i predrasude prema korisnicima centara.\nSrbija upravlja sa 20 centara u kojima su smešteni ljudi u pokretu, a njima upravlja Komesarijat za izbeglice, kao državno telo. Jedan od takvih centara nalazi se upravo u Somboru.\nMeđutim, Srbija za izbeglice i migrante najčešće nije finalna destinacija, tako da se na svom putu oni retko zadržavaju u centrima i biraju da nastave svoje putovanje.\n"Podsetiću da se dugi niz godina ti kampovi za prihvat loše vode. Ljudi se ne smeštaju u njih, vrlo često su i pored kampova ljudi na otvorenom. To sve pogađa domaće građane. Lokalna samouprava nije dovoljno osnažena da se bavi ovim pitanjem, nego zavisi od Komesarijata za izbeglice. To sve stvara kritičnu masu problema koji su plodno tle za ekstremne stranke i pokrete koji funkcionišu na dizanju predrasuda", kaže Đurović.\nPrema podacima Đurovićevog Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila, pre dva meseca je u okolini Sombora bilo oko 1.000 ljudi oko kampa. U takvim okolnostima se, kaže, pojavljuju ljudi koji mešetare – za ogroman novac izdaju smeštaj izbeglicama ili učestvuju u njihovom krijumčarenju.\n"Taj otpor građana je usmeren prema migrantima, a moje mišljenje je da bi trebalo da bude usmeren prema lokalnim vlastima i Komesarijatu kao jedan poziv da se problem reši na adekvatan način i da se građani pravilno informišu o izazovima", smatra Đurović.\nRadio Slobodna Evropa je povodom dešavanja u Somboru zatražio komentar od Komesarijata za izbeglice i migracije, ali odgovor do zaključenja teksta nije stigao.\n'Narodne patrole' bez skrivanja deluju na ulicama\n"Narodne patrole" su samoorganizovane skupine ekstremnih desničara koji su javne istupe započeli 2020. godine i u više navrata organizovali antimigrantske akcije u nekoliko gradova Srbije. Sve to su snimali i delili na društvenim mrežama.\nKao neformalni vođa ove grupe predstavlja se Damjan Knežević. Upravo je Knežević u februaru 2020. godine na društvenim mrežama objavio snimak iz centra Beograda, na kojem grupa mladića sa kapuljačama presreće migrante i izbeglice i obaveštava ih da im "zabranjuju kretanje“, uz poruku da će "imati problem" ako neko napadne "srpske žene i muškarce".\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije je 24. februara za RSE potvrdilo da je policija obavestila Tužilaštvo o slučaju organizovanja takozvanih "Narodnih patrola" protiv migranata i snimku koji je Knežević objavio, ali Više javno tužilaštvo u Beogradu tada nije odgovorilo na upit RSE šta je preduzeto tim povodom.\nDamjan Knežević je bio učesnik na više antimigrantskih i antivakserskih protesta u Beogradu.\nAntimigrantski protesti održani su prošle godine u nekoliko gradova Srbije. Jedno takvo okupljanje novembra 2020. u Šidu, gradu na severozapadu Srbije u blizini srpsko-hrvatske granice, podržao je i predsednik te opštine.\nMeđu političkim strankama povodom dešavanja u Somboru do sada je reagovala jedino Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV). Ova opoziciona stranka je u saopštenju objavljenom 12. oktobra zatražila hitnu reakciju policije i tužilaštva i strogo kažnjavanje osoba koje su prethodnih dana targetirale građane Sombora.\nLSV navodi da je ovo čin "klasičnog crtanja mete na čelu građana Sombora, što je protivzakonito i krajnje neprihvatljivo".\nTa stranka je navela i da od države očekuje da radi svoj posao i spreči pogubno delovanje ekstremnih grupa, koje svojim delovanjem unose nemir među građane.\n"Srbija mora biti moderna država i sprečiti ovakve pojave", poručuju iz LSV, ističući da u suprotnom zemlja "klizi ka nesigurnim vremenima u kojima caruju primitivne horde, koje uzimaju zakon u svoje ruke".\nNevladina organizacija Žene u crnom pozvala je 11. oktobra nadležne institucije da reaguju povodom akcije "Narodnih patrola".\nU saopštenju se navodi da su pripadnici te organizacije "samo batina u rukama vladajućeg režima, koju isti koristi kada mu je to potrebno, ne bi li se obračunao sa političkim neistomišljenicima ili izbeglicama i migrantima".\n"Podsećamo da je ova grupa odgovorna za širenje lažnih vesti, dezinformacija protiv migranata i izbeglica, a koje imaju za cilj širenje antimigrantske politike", piše u saopštenju.\nKako je javila novinska agencija Beta, lokalna policija u Somboru je u septembru sprovela nekoliko hapšenja ljudi koje sumnjiči za krijumčarenje ljudi.\nMUP je 22. septembra saopštio da je somborska policija uhapsila muškarca iz Sombora u čijoj kući je zatekla 85 iregularnih migranata. Osumnjičeni P.M (46) se tereti da je izvršio krivično delo – nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi.\nPet dana ranije, policija je saopštila da je u Somboru uhapsila 45-godišnjeg muškarca jer je "u ugostiteljskom objektu čiji je zakupac pronašla 50 iregularnih migranata".\nI njemu se na teret stavlja krivično delo nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi.\nOvi slučajevi još uvek čekaju na sudski epilog.


• Put za Jastrebac biće saniran do 1. maja\nMagistralni put Đunis - Deligrad je prohodan za saobraćaj, ali je još zatvoren, kao i putni pravac Đunis - Mrzenica\nVodostaj na Velikoj Moravi je malo porastao, ali osim u Ćupriji i Bagrdanu, nigde nije prešao redovnu odbranu od poplava, izjavio je danas načelnik Odeljenja za vanrdene sitauacije MUP Srbije za Pomoravski okrug Goran Kušić. Maksimalni porast nivoa Velike Morave se "očekuje danas ili sutra".\nVodostaj Južne Morave kod Đunisa od jutros je u opadanju i sada je niži za oko 30 centimetara, rekao je Dušan Todorović iz kruševačkog Staba za vanredne situacije. Prema njegovim rečima, naseljeno mesto Đunis više nije ugroženo.\nMagistralni put Đunis - Deligrad je prohodan za saobraćaj, ali je još uvek zatvoren, kao i putni pravac Đunis - Mrzenica, napomenuo je Todorović. "Na licu mesta je devet pripadnika vatrogasno - spasilačkog bataljona sa četiri vozila i četvoro radnika Policijske uprave" - precizirao je on i dodao da se voda povlači i iz dvorišta domaćinstava koja su bila ugrožena.\nDirektor JP "Putevi Srbije" Zoran Drobnjak izjavio je danas u Kruševcu da će put ka izletištu Jastrebac biti saniran do 1. maja.Taj putni pravac na kome se sada umesto asfalta nalaze dva velika kratera širine od preko 10 metara je prekinut usled obrušavanja zemlje čemu su doprinele jake kiše.Pre nekoliko dana je i oko 50 srednjoškolaca zbog toga bilo "zarobljeno" na planini.Na prijemu kod gradonačelnika Kruševca Bratislava Gašića, Drobnjak je objasnio da će put ka Jastrepcu biti prioritet napomenuvši da će i ostali uništeni putni pravci biti sanirani – put za Trmčare, Sezemče i Lomnicu, kao i put ka selu Buci."Zahvaljujući Vladi Srbije, ministarstvu saobraćaja i javnom preduzeću "Putevi Srbije" u Kruševac će ove godine biti uloženo više od 300 miliona dinara u putnu infrastrukturu, a jedan deo se odnosi na izgradnju četiri trake prema Brusu", rekao je Drobnjak.Gašić je izrazio zadovoljstvo što ce put ka izletištu koje je tradicionalno Kruševljanima omiljeno mesto za obeležavanje Prvog maja biti saniran do tada.


Hil: BiH na drugom mjestu po stopi nezaposlenosti | Radio Trebinje\n18 јула 2018, 2:48 AM\nHil: BiH na drugom mjestu po stopi nezaposlenosti\n29. септембра 2014., 18:50\nSARAJEVO | Otpravnik poslova Ambasade SAD-a u BiH Nikolas Hil objavio je na blogu da je za vrijeme predizborne kampanje koristio priliku da podstiče glasače u BiH da ostanu striktno fokusirani na probleme i da se ne obaziru na kandidate koji ne nude ništa osim ponosa i solidarnosti.\nTvrdi da je za mnoge ljude etnički ili nacionalni ponos od vitalnog značaja za lični identitet, ali on ne donosi hranu na sto, a previše je korišten u proteklih 25 godina za manipulaciju birača.\nHil navodi da ono što čuje i što ankete potvrđuju jeste da su građani širom zemlje najviše zabrinuti zbog nezaposlenosti i nemogućnosti da izdržavaju svoje porodice, te da je BiH na drugom mjestu u Evropi po visini stope nezaposlenosti od nevjerovatnih 28 posto, „što se udvostručuje kad govorimo o nezaposlenosti mladih“.\nPo njegovom mišljenju, dio razloga za to je što je Svjetska banka ovu zemlju rangirala među one u Evropi u kojima se najteže posluje.\nHil je napisao da se poslodavci ovdje suočavaju s ogromnim izazovima, da su zakoni o pokretanju biznisa komplikovani, regulative o poslovanju nejasne, a korupcija s kojom se obični poslovan čovjek suočava može biti nesnošljiva.\n‘‘Na to dodajte ograničenu zaštitu prava na vlasništvo, neefikasne vladine institucije, te neulaganje u infrastrukturu od koje zavisi poslovanje kompanija. Predstavnici lokalnih kompanija će se požaliti da je često prekomplikovano završavati ono što bi trebalo biti rutinska djelatnost, poput dobijanja građevinske dozvole ili priključenja struje, jer oni koji traže mito često onemogućavaju napredak’‘, istakao je Hil.\nDodao je da za privlačenje investicija ova zemlja već ima sposobnu, konkurentnu radnu snagu, koja bi, da klima za poslovanje nije tako loša, bila itekako tražena.\nHil je potcrtao da, prije svega, mora biti poštovana pravna država i postojati „prohodan“ i efikasan pravosudni sistem jer se investitori drže dalje od zemalja u kojima ugovori ne mogu biti ispoštovani i u kojima se sporovi ne rješavaju u razumnom roku.\n‘‘Reforme su neophodne kako bi slučajevi bili rješavani brže, kako bi bila usvojena jasnija pravila za poslovanje, te kako bi bili zaštićeni i poslodavci i oni koji za njih rade. Glasači shvataju da su potrebne promjene kako bi bilo lakše pokrenuti biznis i zaposliti više ljudi. Cilj je jasan: uz bolju poslovnu klimu i smanjenu korupciju, bh. vizionari će isplivati na površinu i ostvariti svoje snove o posjedovanju i razvoju sopstvenog biznisa’‘, smatra Hil.\nDodao je da inovativni, kreativni i ambiciozni ljudi ne bi trebalo da imaju dilemu da li da se muče kod kuće ili da prilike traže u drugim zemljama, kao i da je prevelik broj talentovanih građana morao donijeti tešku odluku da ode kako bi bio u stanju izdržavati svoje porodice, a zemlji je potrebno da se oni vrate.\nPodsjetio je građane da će za nešto manje od dvije sedmice izaći na glasanje i apelovao na njih da ostanu fokusirani na ključna pitanja u BiH, poput ekonomije.\nTakođe, pozvao ih je da se uključe u vatrene diskusije, postavljaju teška pitanja i promoviraju legitimne diskusije o svojim ličnim prioritetima – kao što je finansijska sigurnost njihove porodice.\n“Pitajte svoje političke stranke kako namjeravaju popraviti ekonomiju, i šta su dosad uradili da bi ovu zemlju učinili prosperitetnom, kakva može i treba biti. Zapitajte se šta će oni uraditi nakon izbora kako bi oslobodili potencijal ove zemlje i može li se vjerovati njihovim predizbornim obećanjima. Odbacite prazna obećanja tako što ćete zahtijevati odgovornost od lidera prije, za vrijeme i nakon izbora’‘, zaključio je otpravnik poslova Ambasade SAD-a.\nIstraga u vezi sa prebijanjem Vučićevog brata (VIDEO)\nZajedno za promjene: Narod traži poštenu vladu, a ne strahovladu


Usvojena inicijativa Zelene R:evolucije - počinje masovno pošumljavanje u Srbiji!\nUsvojena inicijativa Zelene R:evolucije – počinje masovno pošumljavanje u Srbiji!\nPiše: EXIT Fondacija20.02.202021 februara, 2020Nema komentara\nPočetna » Vesti » Usvojena inicijativa Zelene R:evolucije – počinje masovno pošumljavanje u Srbiji!\nRadna grupa Vlade Srbije za zaštitu vazduha usvojila je inicijativu EXIT fondacije i ekoloških organizacija okupljenih pod imenom „Zelena R:evolucija“ da se hitno otpočne masovna sadnja drveća u našoj zemlji i da se pošumljenost Srbije podigne sa sadašnjih 28% na najmanje 40% ukupne površine Srbije.\nVlada je zadužila Ministarstvo za zaštitu životne sredine da, u saradnji sa organizacijama koje su podneli inicijativu, preduzme neophodne korake i pripremi odgovarajuće dokumente za dalju realizaciju te inicijative. Autori apela, među kojima su pored EXIT fondacije još i Studentski parlament Šumarskog fakulteta u Beogradu, Pokret gorana Vojvodine, Supernatural, Recan fondacija, te grupe građana Prijatelji šume i Odbranimo šume Fruške gore, navode i da su „istraživanja pokazala da gubitak šuma pojedinačno uzrokuje povećanje od čak 25% od ukupnog ugljen-dioksida u atmosferi, što je više nego sav saobraćaj na planeti Zemlji“ i dodaju da je naučno dokazano da pošumljavanje predstavlja „najjednostavniji i najefikasniji odgovor za klimatske promene i smanjenje globalnog zagrevanja, jer je drveće najbolji prirodni prečišćivač vazduha i apsorber emisije ugljen-dioksida“. Autori pisma su naglasili i da se postavljeni cilj nalazi „iznad svih ideoloških, rasnih, nacionalnih, religioznih i političkih podela. Važniji je od svakog drugog cilja, jer bez njega drugih ciljeva na ovom svetu više neće biti“.\nEXIT fondacija nedavno je dobila podršku predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen za akciju pošumljavanja Fruške gore u njenom otvorenom pismu u kom je zaštita životne sredine istaknuta kao najviši prioritet Evropske unije.\nIntegralna verzija apela može se pročitati na sajtu zelenarevolucija.org.\nPrethodna vestPetrovaradinska tvrđava dobila svoju 3D virtuelnu turu za posetioce iz celog sveta\nSledeća vestZavršen projekat prekogranične saradnje između Srbije i Mađarske - CulHuSrbTour


Domaće vesti :: Magazin Ravnica ::\nDomaće vesti - poljoprivreda\nRedakcija 16. Jun 2011.\nOd danas ponovo slobodan izvoz pšenice\nDanas prestaje da važi Uredba o zabrani izvoza pšenice iz Srbije, koja je na snazi bila od polovine marta, te će ponovo biti omogućen slobodan plasman hlebnog žita domaće proizvodnje na strana tržišta. Vlada Srbije je polovinom marta zabranila izvoz pšenice iz Srbije kako bi se stabilizovalo domaće tržište i cena hleba. >>>\nRedakcija 14. Jun 2011.\nUkidanje zabrane izvoza pšenice - dobra odluka\nOdluka o ukidanju Uredbe o zabrani izvoza pšenice je veoma dobra, s obzirom na to da ćemo imati dovoljno pšenice ovogodišnjeg roda za potrebe domaćeg tržišta, pa i viška za izvoz, izjavio je danas Tanjugu Sekretar udruženja za poljoprivredu u Privrednoj komori Srbije Milan Prostran. >>>\nVlada Srbije usvojila je na telefonskoj sednici Uredbu o subvencionisanju troškova skladištenja pšenice, kukuruza i zamrznute maline ovogodišnjeg roda u javna skladišta, rečeno je danas Tanjugu u Ministarstvu poljoprivrede i trgovine. Odlukom resornog ministra Dušana Petrovića istovremeno je usvojeno i pet pratećih pravilnika kojima se definiše pravni okvir za početak uključivanja hladnjača u sistem javnih skladišta za poljoprivredne proizvode. >>>


Nevesinje: Zbog radova od 27. juna zabrana parkiranja u Ulici Miloša Obilića | Herceg Televizija Trebinje\nNevesinje: Zbog radova od 27. juna zabrana parkiranja u Ulici Miloša Obilića\nZbog radova na rekonstrukciji Ulice Miloša Obilića od četvrtka, 27. juna biće zabranjeno zaustavljanje i parkiranje vozila u Ulici Miloša Obilića. Režim saobraćaja biće usklađivan sa tempom izvođenja radova na ovoj magistralnoj saobraćajnici.\nPoštivanje saobraćajnih propisa kontrolisaće policija. Ovo je saopšteno nakon današnjeg konsultativnog sastanka opštinskog rukovodstva i predstavnika Policijske stanice, JP „Vodovod“ i Nevesinjeputeva.\nIstovremeno će biti izvođena i rekonstrukcija vodovodne mreže, od raskrsnice sa Ustaničkom ulicom do Pošte, tako da će biti neophodno periodično isključivanje potrošača priključenih na distributivni cjevovod u Ulici Miloša Obilića. U JP „Vodovod“ su potvrdili da će za ove potrošače biti obezbijeđeno alternativno vodosnabdijevanje.


"Neka razloge objasni deci": Emina Jahović optužuje bivšeg muža da ne plaća alimentaciju - Povezane vesti - Naslovi.net\nPEVAČICA Emina Jahović otkrila je za "Stori" da njen bivši muž, turski pevač Mustafa Sandal, već dve godine ne plaća alimentaciju za sinove Jamana i Javuza. - Trebalo je da kupi kuću u Beogradu, ali to nije uradio - navodi Emina. - Ne pokriva ni… »\nEmina Jahović progovorila o neisplaćenim alimentacijama koje joj duguje bivši suprug Mustafa Sandal\nNakon što je obelodanila da Mustafa Sandal dve godine nije uplatio alimentaciju za njihove sinove, Emina Jahović je iznela nove detalje odnosa sa bivšim suprugom. – Navodi da su preduzete mera sa njegovim bankovnim računom, kao i da su konfiskovane… »\n"Mustafa nije isplatio mog vozača": Emina iznela nove detalje o bivšem! Evo kako se on pravda i šta sve radi sinovima\nPrema rečima pop zvezde, tek kada je odvela decu kod lekara saznala je da suprug nije platio zdravstveno osiguranje za decu, koje je bilo njegova obaveza. Pre samo dva meseca imali smo prilike da u javnosti vidimo kako se pop pevačica Emina Jahović i… »


Tači: Nismo prekršili nijednu klauzulu međunarodnog prava - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tači: Nismo prekršili nijednu klauzulu međunarodnog prava\nPredsednik Kosova Hašim Tači je danas izjavio da je moguće da su možda napravili političke greške, možda političke ustupke, da je tačno da su prekršili zakone sistema Slobodana Miloševića i na to je veoma ponosan kao narod i kao pojedinac, ali je takođe tačno da nisu prekršili nijednu klauzulu međunarodnog prava ni pod kojim uslovima, ali da je optužnica haškog Specijalnog suda cena slobode.\nPred polazak za Hag kosovski predsednik je u intervju za albansku TV Top čanel, govoreći u sutrašnjem suočavanju sa Specijalnim tužilaštvom, rekao da će on preuzeti potpunu odgovornost za okolnosti stvorene u skladu sa građanskim, ustavnim i zakonskim obavezama.\n„Znam da je bila istorijska nepravda kada su osnovana ova Specijalizovana veća, ali želim da danas naglasim da je to bila veoma ozbiljna odluka Skupštine Republike Kosovo, ali strateški ispravna odluka jer nam je potrebno poverenje u zapadni svet, posebno u naše saveznike koji su nam pomogli u osvajanju slobode i nezavisnosti Kosova kao što su SAD, NATO i EU“, kazao je on.\nPrilikom formiranja Specijalnog suda, prema Tačiju, Kosovo je bilo u situaciji da bira između nastavka puta sa NATO-om, SAD-om i EU-om ili ostajanja u rukama zemalja koje nisu priznale nezavisnost Kosova ili da pitanje Specijalizovanih komora bude prebačeno u Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija.\n„Stoga, želim da naglasim da razumem kritička mišljenja o uspostavljanju Specijalizovanih komora, ali i dalje čvrsto verujem u odbranu ispravne odluke Skupštine Republike Kosovo kao poštene i strateške odluke. Sada je na svima nama kao saborcima i institucijama države da budemo na čelu obaveza institucionalne stabilnosti za dobro upravljanje gledajući u budućnost, jer ponavljam da niko neće moći da promeni istinu i istoriju“, rekao je on on.\n„Kosovo je žrtva. Na Kosovu se desio genocid i etničko čišćenje, ali suočeni smo sa ovom novom okolnošću, okolnošću plaćanja cene slobode“, kazao je kosovski predsednik.\n„Naš rat je čist, pravo iz građanskog, oružanog pokreta koji je kao osnovu imao mirnodopski pokret koji je bio jedan od najuspešnijih pokreta na svetu, jer je vodio bitku protiv genocidnog aparata, etničkog čišćenja i istovremeno protiv režima koji je izvršio masakre i genocide poput onih u Sebrenici i šire“, kazao je Tači.\nOn je ocenjio da je najbolja odbrana pravičnost rata koji su vodili i koji niko neće moći da poljulja.\nTači, Veselji, ali i druga lica, čija imena tada nisu saopštena, prema optužnici, terete se za „niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilno nestajanje lica, progon i mučenje“.\nHagHašim TačiHaški TribunalPriština\nJedno reagovanje na “Tači: Nismo prekršili nijednu klauzulu međunarodnog prava”\n13. jula 2020. u 12.20\nTo se tako naziva „Cena slobode“ , ajmo svi da poubijamo one koji nam smetaju pa da kazemo To je cena slobode .


Pozorišni bife | MINUT DO DVANAEST\nKategorija: Pozorišni bife\n11 jula, 2020 11 jula, 2020 Dragoljub Selaković\nGodine koje potrošite motajući se po različitim delatnostima koje su direktno ili posredno vezane za kulturu i umetnost, nauče vas nekim stvarima. U „zrelim godinama“ posmatrate ta dešavanja na sveobuhvatniji način. Danas kada se prisećam i piskaram o sedamdesetim godinama prošlog veka, tim „lepim vremenima“, čini mi se da bar delimično shvatam šta se dešavalo: kako i zašto smo neke stvari uradili a neke nismo, koje smo prednosti iskoristili. Naravno, pravili smo i greške, za neke mogu da nađem opravdanje dok za neke nikako ne mogu da nađem odgovore, sem…\n14 maja, 2020 14 maja, 2020 Dragoljub Selaković\nU skladu sa već pomenutim privrednim razvitkom pedesetih i šezdesetih godina prošlog veka, logično je bilo da nagli razvoj industrije utiče na ubrzani razvoju sekundarnih i tercijarnih grana ekonomije i društvenog života, prvenstveno u Titovom Užicu, a onda, polako, u bližem i širem okruženju. Jedan od najočigledniji primera je saobraćaj. Mislim da bi sa antropološkog aspekta bilo veoma interesantno kada bi se neko pozabavio usponom i padom, sada već pokojne, „Rakete“. Ipak je to neka druga priča pa ćemo se ovde samo ovlašno dotaći ovog saobraćajnog preduzeća, nekadašnjeg giganta, koji…\n21 aprila, 2020 21 aprila, 2020 Dragoljub Selaković\nMoram priznati da sam u ovom nastavku planirao da prvenstveno piskaram o Klubu omladine, kako sam prethodno najavio, ali nekako mi na um pade priča o vremenima i ljudima koji su utirali put za to vreme veoma progresivnoj i avangardnoj, instituciji. Shodno tome, pre nego što krenemo sa pričom o Klubu omladine, evo priče po mom sećanju – za koje ne tvrdim da je apsolutno tačno, već da predstavlja samo pokušaj rekonstrukcije događaja tj. geneze – o tome šta se dešavalo ranije, kako su neki ljudi direktno ili posredno uticali…\nNekategorisani, Pozorišni bife\n4 aprila, 2020 4 aprila, 2020 Dragoljub Selaković\nKao što već rekosmo, jesen 1973. i 1974. godine obeležilo je snimanje “Užičke republike”. Sav taj galimatijas, koji takav filmski spektakl povlači sa sobom, titovoužičko Narodno pozorište i njegove poslenike je gurnulo u drugi plan, ne samo na širem planu, nego i na lokalnom nivou. Ovde možemo da primetimo da je na delu bila uobičajena strategija koja odlikuje naš narod, međ’ svetom poznata kao “o-ruk”. Sve snage i resursi su bili koncentrisani na filmadžije, a ostalima, podrazumeva se i pozorištu, “ako šta prekostane…”. Do takvog zaključka možemo doći uvidom u…\n30 januara, 2020 30 januara, 2020 Dragoljub Selaković\nProsta 1974. godina ostaće upamćena po velikom broju promena na čelnim pozicijama u skoro svim bitnim zemljama koje nazivamo “zapadni blok”, zatim po žestokoj krizi u Velikoj Britaniji do koje je došlo zahvaljujući burnim dešavanjima na Irskom ostrvu, a sve to začinjeno sa prvom velikom naftnom krizom koja polako jenjava ali koja će dugoročno imati veoma bitne posledice, i koja do danas tinja. Hteli mi to da priznamo ili ne, situacija na Bliskom istoku i danas ima veoma značajan uticaj na dešavanja na našoj planeti. U narednim redovima ćemo, po…\nKonačno da završimo pisanije o 1973. godini kojom se bavimo u već nekoliko prethodnih nastavaka. To je bila naizgled mirna, kako se kaže u crkvenom kalendaru, prosta godina, ništa se preterano značajno ni ekscesno nije dogodilo u našoj maloj varoši. S druge strane, bila je veoma bitna jer su na površinu polako počeli da isplivavaju neki ljudi koji su svojim radom doneli neki novi duh koji se odlikovao posvećenošću i pregalaštvom na uspostavljanju temelja za neke nove generacije koje su u to vreme stasavale. Možda ni oni sami nisu bili…\nPozorišni bife (18)\n26 novembra, 2019 26 novembra, 2019 Dragoljub Selaković\nU prethodnom delu ovog pisanija pomenusmo Petra Lazića koji je krajem šezdesetih godina stigao a polovinom sedamdesetih godina izborio se za status prvaka i, možemo slobodno reći, “nosio” repertoar titovoužičkog Narodnog pozorišta. Nije mi bilo teško da skoknem do Šapca kako bih, iz prve ruke, saznao neke dogodovštine iz tog perioda. Prilikom jedne od čestih poseta zavičaju, svratih do Šapca da sa dugogodišnjim prijateljem popričam o tim “herojskim” vremenima, kako se u narodu kaže: “Nekad bilo sad se pominje…” Krajem šezdesetih godina postao je član užičkog ansambla. Pozorište je u…\nKao što rekosmo pri kraju prethodnog nastavka, na mesto direktora titovoužičkog Narodnog pozorišta početkom 1973. godine, tačnije, 1.marta, dolazi profesor književnosti Aleksandar Lale Milosavljević. Ovde moram da navedem interesantnu digresiju koja samo donekle ima veze sa temom ovog pisanija. Tokom svog, ne baš kratkog, motanja po raznim srpskim pozorištima. upoznao sam četvoricu ljudi koji se zovu Aleksandar Milosavljević i sva četvorica imaju direktne ili posredne veze s pozorištem. Ako krenemo po starini: Aleksandar Aca Milosavljević (1933-2007), direktor kragujevačkog Narodnog pozorišta “Joakim Vujić”, član Programskog saveta Sterijinog pozorja, direktor Slobodišta…; Aleksandar…\nPozorišni bife (16)\n3 oktobra, 2019 8 oktobra, 2019 Dragoljub Selaković\nNakon burne 1972. godine, prosta 1973. bila je za nijansu mirnija. Okončani su neki sukobi koji su poprilično trajali, mada je i te godine bilo burnih događaja koji su najavljivali značajne promene na svetskoj i domaćoj sceni. Kao što smo uobičajili, prvo ćemo se podsetiti na svetska dešavanja (na filmu se to zove makro plan), zatim na dešavanja diljem SFRJ-ota pa tek onda zbivanjima u gradu na Đetinji, sa akcentom na Pozorište, a biće tu i poneki intimni detalji. Krenimo redom. U januaru te godine, svetsku scenu su preplavili izveštaji…\nPozorišni bife (15)\n15 jula, 2019 16 jula, 2019 Dragoljub Selaković\nBALADA O DABI, SELAKU I RINU Iskreno se nadam da se cenjeno čitateljstvo seća da sam u prethodnom pisaniju nekoliko puta pominjao dešavanja vezana za epidemiju variole vere iliti velikih boginja. Ovoga puta ispričaću vam, po sećanju, jedno intimno iskustvo koje posredno, a bogami i neposredno, ima veze sa burnim dešavanjima te 1972. “Istog su dana svi bili pelcovani…” je bio tog marta najčešće citirani stih Desanke Maksimović, ali je nama bilo najvažnije to što dva dana nismo išli u školu, zbog kontraindikacija, kako su nam objašnjavali, koje je moglo…


Završena podela humanitarnih paketa na seoskom području - Grad Prokuplje\nU sredu počinje pozorišni Festival „Beskraj 10 kvadrata“\nCrveni krst Prokuplje završio je distribuciju humanitarne pomoći na seoskom području a u nastavku ove akcije, paketi sa hranom i sredstvima za higijenu biće uručeni i ugroženim građanima u prigradskim naseljima, kao i onima koji žive na podrčju grada.\n-Podelu paketa počeli smo od najudaljenijih sela, tako da je ova vrsta pomoći najpre stigla do usamljenih, staračkih domaćinstava u Kruševici, Žitnom Potoku, Bregovini, Bublici, Statovcu, Kožincu, Glasoviku, Ševišu. Ova planinska sela su veoma razuđena, ali naše ekipe su uložile napor i stigle do svakog korisnika kome je ova pomoć namenjena, rekla je Marija Lazić, saradnik u Crvenom krstu Prokuplje.\nNa ovom području pomoć je dobilo 25 porodica, dok je u Beloljinu, Kondželju, Pločniku, Bacu, Tularu, Šišmanovcu, Donjoj Konjuši, Mađaru, Đušnici, Kaludri, Maloj Plani, Velikoj Plani, Prekopucu, Gornjoj Bresnici i drugim topličkim selima pomoć dobilo preko 50 porodica.\nU nastavku akcije ekipe Crvenog krsta obišle su i druga seoska područja, i do sada je podeljeno oko 370 paketa, dok će preostala količina biti uručena ugroženim stanovnicima u gradu i prigradskim naseljima.\nCrveni krst Srbije uputio je Crvenom krstu Prokuplje 500 humanitarnih paketa sa hranom i sredstvima za higijenu, kao i pet tona brašna namenjenih ugroženim staračkim domaćinstvima i domaćinstvima sa više dece, porodicima slabijeg materijalnog stanja, kao i licima koja nemaju pravo na bilo kakvu novčanu nadoknadu ili socijalnu pomoć.


Knjiga nedelje: "Autopilot" Darka Šeparovića - oradio.rs\nKnjiga nedelje: "Autopilot" Darka Šeparovića\nZagrebačka kantuatorka Sara Renar, koja će uskoro svirati u Novom Sadu, preporučila vam je zbirku poezije mladog pesnika i arhitekte Darka Šeparovića "Autopilot".\nDobitnik nagrade Na vrh jezika napisao je zbirku poezije koja je jedna od onih knjiga koja predstavlja novi glas generacije koja dolazi. Kako kaže Sara, ovo delo je odličan primer dobro napisane poezije.\n"Preporučila bih im definitivno Šeparovićevu zbirku "Autopilot". Mislim da je to jedan sjajan primer savremene urbane pametno pisane poezije sa srcem", rekla je Sara.\nDarko Šeparović piše stihove koji ubrzo mogu postati refreni nečije pesme ili odlične poštapalice. Kako je objašnjeno na sajtu modernavremena s takvom opremom, u kojoj se nazire i njegova profesija arhitektura u ovu zbirku je stvarno ugrađen autopilot. Zbirka sigurno leti i bez puno guranja i intervencija, a meko sleće na bolje stranice naše savremene poezije.\nNagrađivana zagrebačka kantautorka Sara Renar nastupiće 27. oktobra u Gerili gde će promovisati svoj treći album "Tišina". Svirka će početi u 21 čas, a cena karte u pretprodaji biće 200 dinara, dok će na dan nastupa karta koštati 300 dinara.\nVredi pročitati: "Beži, Zeko, beži"\nNovosadski muzičar Nemanja Mihailović Kovinac, koji se sa velikim uspehom bavi kako klasičnom muzikom, gde svira fagot, tako i džezom,…\nVredi pročitati: Fotografija od ideje do realizacije\nVišnja Šešum (Milić) je devojka koja je pre nekoliko godina odlučila da izađe iz velike korporativne mašine i krene putem…\nVredi pročitati: "Mistični kabare"\nGlumica Isidora Vlček je Akademiju umetnosti završila u Novom Sadu, gde je i rođena. Osim glumom, bavi se i muzikom…


Vila Bulevar – Zaradi\nVila Bulevar je mali porodični hotel, koji se posebno ponosi na ljubaznost i prijatnost svog osoblja i higijenu u objektu, koja je uvek na zavidnom nivou. Hotel je opremljen sa 58 ležajeva raspoređenih u 16 smeštajnih jedinica. Objekat ima 4 sprata koji su dostupni liftom ili stepenicama. U sklopu Vile nalazi se bašta, osmišljena kao mini-oaza, izmeštena iz bučnog života grada. Tradicionalni koncept Bed&Breakfast savršen je za goste koji su tu poslom ili porodično.


Laguna - Bukmarker - Proslavimo zajedno rođendan Delfi knjižare „Borislav Pekić“ u Knezu! - Knjige o kojima se priča\nDelfi knjižara „Borislav Pekić“ nalazi se u samom srcu prestonice, u Knez Mihailovoj 48, i dobro je poznato i omiljeno mesto svih ljubitelja književnosti koji u njoj pronalaze najveći izbor domaćih i svetskih hitova, bogat gift program, kao i sve one sitnice koje upotpunjuju čitalački ugođaj. Knjižara slavi rođendan od 3. do 5. decembra – ali mi poklanjamo!\nVeselo rođendansko raspoloženje obeležiće i odlična akcija. Od petka 3. decembra do nedelje 5. decembra prilikom kupovine tri ili više knjiga u izdanju Lagune količinski popust će umesto dosadašnjih 10% iznositi čak 20%, a moći ćete da ga kombinujete i sa članskim popustom.\nPreporučujemo naslove domaće i svetske književnosti: ključne principe poslovanja najbogatijeg čoveka na svetu Džefa Bezosa u knjizi „Smišljajte i istražujte“, knjigu Vedrane Rudan „Ljubav na posljednji pogled“, posthumno objavljen roman Miše Aleksića „Preko trnja“, novi roman Sofi Kinsele „Zabava tek počinje“ i mnoge druge.\nDelfi knjižara u Knezu se prostire na četiri nivoa, uz enterijer koji krasi najveće svetske knjižare. Sve što jedna oaza književnosti treba da ima, nalazi se na ovoj adresi: hitovi domaće i strane književnosti u izdanju Lagune, knjige drugih izdavača, naslovi na engleskom jeziku, gift program i kartolerija, edukativne i zabavne igračke za najmlađe. U sklopu knjižare nalazi se i Bukmarker kafeterija, gde u lepom i modernom ambijentu možete u miru razgovarati sa prijateljima ili čitati knjigu, uz odličnu kafu. A ceo sprat je odvojen i za carstvo svih ljubitelja fantastike i stripova jer je tu smeštena striparnica Starway, u kojoj ćete pronaći izvrstan izbor knjiga iz oblasti fantastike i naučne fantastike na engleskom i srpskom jeziku, stripove i tematski gift program.\nPozivamo vas da u odličnom raspoloženju proslavimo rođendan Delfi knjižare „Borislav Pekić“ u Knezu! Pored popusta, očekuju vas i sjajni pokloni.


javni konkurs - Blic Online\nCrnogorska Uprava javnih radova raspisala javni poziv za prikupljanje ponuda za kupovinu stanova za raseljene i izbeglice\nCrnogorska Uprava javnih radova raspisala je danas javni poziv za prikupljanje ponuda za kupovinu 36 stanova u Herceg Novom kako bi rešila stambeno pitanje raseljenih lica i izbeglica u Crnoj Gori.\nSkupština grada Beograda oglasila je javni konkurs za izbor direktora javnog preduzeća "Beogradska tvrđava" na period od četiri godine.\nFILHARMONIJI 4.000.000 Grad Beograd finansiraće 400 kulturnih projekata, evo ko su najveći DOBITNICI\nGrad Beograd ove godine finansiraće delimično ili u potpunosti više od 400 projekata iz različitih kulturnih sfera, a za pojedine izdvojiće se čak i po više miliona dinara.\nDROBNJAK NEUNIŠTIVI Da li je moguće da će ovaj čovek opet dobiti FOTELJU\nNajdugovečniji direktor jednog državnog preduzeća u Srbiji, Zoran Drobnjak okušaće sreću i konkurisati na tenderu za čelnog čoveka JP "Putevi Srbije". Iako je zbog niza afera, krivičnih prijava i lošeg poslovanja godinama unazad na listi za otkaz, Drobnjak je uspeo da "preživi" čak pet srpskih vlada.\nNEPOTIZAM SE ISPLATI Bez konkursa u javni sektor zaposlila sestru i još šest osoba, pa kažnjena sa 2.500 KM\nBelma Baždar je, dok je obavljala funkciju v. d. direktora JU "Centar za socijalni rad Kantona Sarajevo", zaposlila u ovu instituciju bez konkursa svoju sestru i još šest osoba. Iako je protiv nje podnesena krivična prijava, Baždar je tek prekršajno kažnjena i to sa 2.500 KM.\nRaspisan javni konkurs za direktora Železnice\nVlada Srbije raspisala je danas javni konkurs za izbor direktora Železnica Srbije na period od četiri godine, a rok za podnošenje prijava je 15 dana od dana njegovog objavljivanja u Službenom glasniku.\nANEM: Zahtev da se poništi postupak javne nabavke Gradskog veća Požarevca\nAsocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM) saopštila je danas da zahteva da se poništi postupak o sprovođenju javne nabavke za usluge informisanja koje su raspisali gradonačelnik i Gradsko veće Požarevca i raspiše javni konkurs za sufinansiranje projekta kako predvođa Medijska strategija do 2016. godine.\nJavni konkurs za izbor direktora Državne lutrije\nVlada Srbije danas je odlučila da raspiše javni konkurs za imenovanje direktora "Državne lutrije Srbije", saopštila je Kancelarija Vlade za saradnju s medijima.\nMinistarstvo kulture: Javnost ne zanima ko će biti direktori ustanova kulture\nMinistarstvo kulture i informisanja je zapanjeno pred činjenicom da kulturna javnost u Srbiji, kao ni kulturne rubrike u srpskim medijima, uopšte ne učestvuju u procesu izbora direktora Narodnog pozorišta i Muzeja savremene umetnosti, ni raspravom u javnosti, ni predlozima, ni sugestijama, ni kritikama - stoji u saopštenju Ministarstva kulture i informisanja\nMinistarstvo omladine i sporta: Svi konkursi će biti zakoniti, pravični i transparentni\nMinistarstvo omladine i sporta (MOS) Srbije saopštilo je danas da će ozbiljno razmotriti sve zahteve Inicijative mladih za ljudska prava da svi konkursi Ministarstva budu zakoniti i obavezalo se da će prioritet u radu ministra Vanje Udovičića biti omladinska politika.\nZa direktore u 13 javnih preduzeća 237 kandidata\nZa direktore 13 javnih preduzeća za koje je vladina komisija do sada primila i obradila konkursnu dokumentaciju prijavilo se čak 237 kandidata (u proseku 18 po direktorskom mestu), a apsolutni rekord oboren je u „Elektroprivredi Srbije“, gde se za fotelju prvog čoveka prijavilo čak 78 kandidata.\nDinkić: Dajemo 750 miliona evra gubitašima samo da bismo sačuvali socijalni mir\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić izjavio je da, po zakonu, do kraja juna moraju da se raspišu javni konkursi za izbor novih direktora u javnim preduzećima, izražavajući očekivanje da će ove godine privredni rast privrede biti izmedju dva i tri odsto.\nObustavljen javni konkurs za postavljanje splavova\nJavni konkurs za izbor korisnika mesta za postavljanje splavova na teritoriji grada Beograda danas je obustavljen odlukom Ustavnog suda dok se ne dokaže njegova zakonitost.\nNIS dodelio 86 miliona dinara za nove ideje i projekte\nNaftna industrija Srbije (NIS) dodelila je, putem javnog konkursa, sredstva za finansiranje projekata iz oblasti sporta, kulture, ekologije, nauke i humanitarnih delatnosti za 2012. godinu u ukupnom iznosu od oko 86 miliona dinara, saopšteno je danas iz te kompanije.\nNarodni muzej se širi ispod Trga Republike\nNakon sedam godina od zatvaranja stalne postavke Narodnog muzeja, 20. jula biće objavljen prvi javni arhitektonski konkurs za idejno rešenje rekonstrukcije muzejskog zdanja na beogradskom Trgu Republike. Ukoliko 7. novembra bude poznato najbolje rešenje, ali i ukoliko se obezbede sredstva, vrata nacionalnog muzeja mogla bi biti otvorena do kraja 2012. godine.\nUŽIVO, CRVENA ZVEZDA - IGOKEA Crveno-bela EKSPLOZIJA u Pioniru! Čak i Odžo je šutirao za tri poena


Profilna stranica i informacije o modelu slutkarla - youporn\nPoslednje prijavljivanje: 28.5.20. 21.10.52\nKlikom na dugme, podići ćeš slutkarla na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. slutkarla će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o slutkarla\nRadni sati slutkarla\nslutkarla lista želja


Ko je uzeo podsticaje a nije zasejao pšenicu? - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nKo je uzeo podsticaje a nije zasejao pšenicu? Истакнут\nŠIROM Republike Srpske se proveravaju prijavljene parcele sa zasejanom pšenicom. Posao vodi Ministarstvo poljoprivrede RS, a cilj provere je da se utvrdi da li je sva prijavljena površina za sejanje pšenice, a to je oko 15.600 hektara, i obrađena. Ovom akcijom želimo na terenu da utvrdimo da li su podsticaji koji poljoprivrednici dobijaju za pšenicu opravdani ili se zloupotrebljavaju budžetska sredstva, kaže, za "Novosti", Predrag Sladojević, v. d. direktora Agencije za agrarna plaćanja RS.\n- Provera se sada radi i uz pomoć satelitskog praćenja zasejanih površina odnosno programa Etfarm. Ovo je prva godina primene ovog programa u Srpskoj. Etfarmom, odnosno satelitskim snimcima, pokriveno je oko oko 9.600 hektara u RS i jasno se vidi gde je zasejana pšenica a gde nije. Te podatke smo već dobili, ali smo kontrolom na terenu još jednom proverili podatke i videli da je sistem tačan. Oko 6.000 hektara, koje nisu pokrivene stalitima, obilazimo i detaljno proveravamo. Posao ćemo završiti do žetve - ističe Sladojević.\n- Za one koji su se prijavili za podsticaje, a na parcelama nisu ništa zasejali, sledi kazna da se dve godine ne mogu prijavljivati za podsticaje propisane pravilnicima. Oni poljoprivrednici koji su deo prijavljenih parcela zasejali, a deo nisu, dobiće podsticaj, ali će im se deo koji nije zasejan odbiti - pojašnjava Sladojević.


2020. godina donela je napredak u procesu digitalizacije iz razloga koji niko nije tražio. Uloženi su mnogi napori da se održe tokovi rada čak i za vreme pandemije Korona – i idealno da se optimizuju tokom ove operacije. Uspesi su takođe postignuti u svetu logistike, ali još uvek postoji veliki potencijal za dalja poboljšanja u ovom sektoru.\nKoraci napred, ali i dalje prostora za poboljšanje\nTransport robe, kao i njen pretovar i skladištenje bio je, jeste i ostaće, pre svega, fizički proces u logistici. Međutim, ova okolnost ne sprečava činjenicu da bi okvir neophodan za sprovođenje ovog posla trebao imati koristi od dostignuća digitalnih rešenja. Ovo je posebno tačno u svetlu 2020. godine, koja je naglasila koliko krhki lanci snabdevanja mogu biti. Iz ove perspektive, želja prevoznika, špeditera i transportnih kompanija da se opreme efikasnijom opremom, za postizanjem veće transparentnosti u cilju donošenja boljih odluka, a time i generalno za postizanjem otpornosti procesa, previše je očigledna.\nU tom pogledu, nije iznenađujuće da na primer u Nemačkoj „Indeks digitalizacije za mala i srednja preduzeća 2020/2021 ″ može izvesti da se logistička i transportna industrija, čak i izvan industrijskih giganata, sve više poboljšava u smislu krizne otpornosti. I da bi ove kompanije želele da to rade i u budućnosti. Ali kraj puta nije postignut dugim udarcem, i još uvek ima prostora za poboljšanje u poređenju sa drugim industrijama. Gotovo u isto vreme, najavljeno je krajem 2020. godine da sektor transporta i logistike (75 poena) nastavlja da zaostaje za industrijama kao što su informacije i komunikacije (273 indeksna poena) i proizvodnja vozila (193 poena) u indeksiranju u digitalizaciji, koji je objavilo nemačko Savezno ministarstvo ekonomije. Stoga je jasno videti koji potencijal još uvek postoji za povećanje efikasnosti u logističkim procesima.\nStart up-ovi kao partneri za inovacije\nStart-up logistike, poput inovatora Synfioo sa sedištem u Potsdamu, žele da njihovi proizvodi pomognu da se smanji ovaj jaz između onoga što je već postignuto i onoga što je moguće u IT-u. Prateći pošiljke u realnom vremenu, neprekidno ažurirane prognoze ETA-e (Očekivano Vreme Dolaska) i predlažući alternativne rute i načine prevoza, mlada kompanija iz glavnog regiona Nemačke i njen međunarodni tim čine transportnu logistiku transparentnijom – a samim tim i kontrolisanijom uprkos svim svojim inherentnim nemogućnostima.\nMeđu istoričarima sa svojim nepogrešivim pogledom na tok vremena, krize se uvek smatraju i pokretačem promena. Koliko god efekti negativnog scenarija često bili katastrofalni, nije retkost da se lekcije nauče kako bi se izbegle dvostruke greške i na bolji način pripremile za ove opasnosti. Po svoj prilici, čak i one logističke kompanije koje još uvek nisu u potpunosti odlučile da digitalizuju sopstvene lance snabdevanja moraće da slede svoje napredne konkurente kako bi održale svoju konkurentnost ili je uopšte ponovo uspostavile.


06.04.2021 u 14:11\nOštetili PIO fond za više od dva miliona dinara\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Odeljenja za borbu protiv korupcije Uprave kriminalističke policije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Novom Sadu, uhapsili su dve osobe koje se sumnjiče da su malverzacijama u vezi sa PIO fondom oštetile budžet Republike Srbije za više od dva miliona dinara. Zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo zloupotreba službenog položaja uhapšena je G. R. (1967), zaposlena u Republičkom fondu za PIO, filijala Sombor, dok se S. T. (1952), odgovorno lice firme DOO „Diteks” Deronje, tereti za zloupotrebu službenog položaja u podstrekavanju, saopštio je MUP. Kako se sumnja, G. R. je tokom 2016, 2017. i 2018. godine unosila podatke u bazu aktivnih osiguranika koji se odnosi na staž\n05.04.2021 u 10:34\nTurska uhapsila 10 bivših admirala, sporazum iz Montrea doveden u pitanje\nANKARA - Turske vlasti uhapsile su danas 10 bivših admirala, nakon što je grupa od više od 100 penzionisanih najviših mornaričkih oficira izdala u ponoć saopštenje, koje su vladini zvaničnici povezali s prethodnim pokušajima vojnog puča. Deset penzionisanih admirala privedeno je u okviru istrage o sinoćnoj deklaraciji, a još četvorica su pozvana da se jave vlastima u roku od tri dana, javlja turska novinska agencija Anadolija. Ukupno 103 turska admirala u penziji potpisala su izjavu kojom su kritikovali predlog da se Turska povuče iz međunarodnog sporazuma iz Montrea, postignutog još 1936. godine, kojim je regulisan brodski saobraćaj kroz moreuze Bosfor i Dardaneli koji povezuju Sredozemno sa Mramornim i Crnim morem. Smatra se da je 14 osumnjičenih organizovalo izradu deklaracije,\n01.04.2021 u 23:36\nUhapšena zbog prvoaprilske „šale” na račun ćerke\nVičita, Kanzas - Policiji grada Vičite u američkoj državi Kanzas, nije bilo smešno to što je jedna žena u četvrtak telefonirala svojoj ćerki i kao prvoaprilsku šalu joj rekla da je ranjena vatrenim oružjem u svojoj kući. Arntia Vilis (58) je uhapšena jer je nezakonito tražila pomoć hitne službe, saopštila je policija, prenosi Beta. Njena ćerka je obavestila hitnu službu pomoći 911 da joj je majka javila da leži ranjena u kući, piše lokalni list „The Vichita Eagle”. „Do kuće je došlo više policijskih jedinica, verovatno 15 do 20 policajaca iz policijske uprave Vičite, kao i vatrogasci i hitna pomoć”, rekao je poručnik policije Vičite, Ronald Hant. Pošto niko nije odgovorio na pozive, policajci sa štitovima i s puškama su provalili vrata, rekao je Hant i – nisu našli\n01.04.2021 u 14:43\nPolicija privodi „antivaksere” zbog širenja panike\nPo nalogu tužilaštva, policija je jutros privela Jovanu Stojković zbog sumnje da je izvršila krivično delo izazivanje panike i nereda širenjem lažnih vesti, objavama na društvenim mrežama protiv vakcinacije. U toku je velika policijska akcija protiv takozvanih „antivaksera” i privođenja i drugih osumnjičenih su u toku, nezvanično je potvrđeno Tanjugu u tužilaštvu koje kooridnira ovu akciju. Tim povodom očekuje se i saopštenje Ministarstva unutrašnjih poslova, javlja Tanjug. Policija je rano jutros, sa nalogom tužilaštva za pretres stana i drugih prostorija, došla u dom Stojkovićeve, koja je pretres i raspravu sa pripadnicima MUP-a prenosila uživo Fejsbuku, a nakon pretresa je privedena. Stojkovićeva je, prema pisanju medija, poznata po antivakcinaškim stavovima i stavovima


Poslanici o amandmanima na izmene Zakona o zdravstvenoj zašti\nBEOGRAD - Poslanici Skupštine Srbije razmatraće danas amandmane na predložene izmene Zakona o zdravstvenoj zaštiti, koje, pored ostalog, predviđaju da pripravnički staž za zdravstvene radnike sa visokom spremom traje šest meseci.\nNa predložene izmene Zakona o zdravstvenoj zaštiti, za koje ministar zdravlja Zlatibor Lončar veruje da će unaprediti kvalitet zdravstvene zaštite na teritoriji Srbije i stvoriti uslove za unapređenje rada zdravstvenih ustanova i privatne prakse, kao i drugih pravnih lica koja obavljaju zdravstvenu delatnost, podneto je 10 amandmana.\nPrema predloženim rešenjima, pripravnički staž za zdravstvene radnike sa visokom stručnom spremom i za zdravstvene radnike i saradnike sa višom, odnosno srednjom stručnom spremom, iznosiće šest meseci, a za zdravstvene saradnike 12 meseci.\nNova rešenja regulišu i status zdravstvenih radnika, na način da će taj status ubuduće imati i nastavnici ili saradnici fakulteta zdravstvene struke, koji izvode nastavu iz kliničkih predmeta i nastavnici i saradnici fakulteta koji ne izvode nastavu iz kliničkih predmeta, a pružaju zdravstvenu uslugu u zdravstvenim ustanovama.\nOčekuje se da će poslanici danas i glasati o tom, kao i o preostalim zakonima koji su na dnevnom redu tekuće sednice.\n« Koalicija sa Putinom protiv IS je neophodna Suspenzija ZSO i zahtev za Unesko nisu dobar korak »


Veliki pad stope nezaposlenosti u SAD\nPoslodavci u SAD bili su veoma raspoloženi da zapošljavaju u novembru, tako da je stopa nezaposlenosti, prema danas objavljenom vladinom izveštaju, pala na najniži nivo u poslednjih devet godina - 4,6 odsto.\nTo je ujedno jasan signal sve većeg poverenja u najveću svetsku ekonomiju, ali i sve ubedljiviji nagoveštaj da će američka Centralna banka kasnije ovog meseca podići osnovnu kamatnu stopu. Prema izveštaju Sekretarijata za rad, broj zaposlenih u novembru povećao se za sezonski prilagođenih 178 hiljada, što je u skladu sa predviđanjima ekonomista, koji su očekivali 180 hiljada. Istovremeno, brojke iz septembra i oktobra su revidirane, ali u negativnom smislu, te je broj radnih mesta u ta dva meseca smnjen za 2.000 u odnosu na ranije prijavljene podatke.\nStopa nezaposlenosti, koja je pala za 0,3 odsto, nije bila na tom nivou još od avgusta 2007. godine. Uprkos nedostaku radne snage na tržištu, prosečna vrednost rada je posle dva uzastopna meseca rasta, pala za 0,1 odsto, odnosno 3 centa na 25 dolara i 89 centi za sat. Ako se gleda poslednjih 12 meseci, prosečna satnica američkog radnika skočila je za 2,5 odsto.


Arhiva vesti/2008 godina\nOTP banka sponzor studentskog takmičenja\nOTP banka Srbija a.d. Novi Sad je bila sponzor menunarodnog takmičenja u rešavanju menadžerskih i inženjerskih studija slučaja u organizaciji studentske organizacije ESTIEM Novi Sad, organizacije koja okuplja studente Fakulteta tehničkih nauka. ESTIEM je osnovan 1990. u holandskom gradu Ejndhovenu i svake godine okuplja 40.000 studenata iz 23 evropska grada. U takmičenju u Novom sadu su učestvovale 2 ekipe iz Švedske i po jedna iz Varšave, Instabula, skoplja i Beograda.\nEkipe su održale prezentacije u kojima su rešavale studije slučaja – zadatak prve studije slučaja je bilo postavljanje marketing strategije, a druga tema je predstavljala miks inženjerstva i menadžmenta, gde je jedan od zadataka bio optimizacija proizvodnog procesa a drugi uspostavljanje strateškog razvoja u budućem periodu. Stručni žiri, čiji je član bila i gospona Lila Faršang, direktorica Sektora za upravljanje rizicima, imao je težak zadatak da oceni uspešnost timova. Žiri je proglasio ekipu iz Varšave za pobednike ovog takmičenja, a specijalnu nagradu OTP banke, kao najbolji prezenter, dobio je član ekipe iz Ejnhovena.


Protesti koji su za sutra najavljeni za 12 sati ispred zgrade Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH (VSTS) do sada nisu zvanično prijavljeni MUP Kantona Sarajevo.\nOvu informaciju potvrdila je za Avaz Suvada Kuldija, portparol MUP KS.\n– Nema zvanične najave protesta, ali imamo saznanja iz medija da će se održati, tako da će naši pripadnici postupiti u skladu sa zakonom da ne bi došlo do narušavanja javnog reda i mira – rekla je Kuldija.\nNa proteste ispred VSTS, podsećamo, građane je prvi pozvao ministar bezbednosti BiH u tehničkom mandatu Dragan Mektić, i to nakon objave snimka na Žurnalu na kojem je i Milan Tegeltija, predsednik VSTS, prenosi Srpskainfo.\nProteste su podržali i članovi porodice Memić i grupe „Pravda za Davida“, a svoj dolazak najavio je i akter afera koji je sve i snimao Nermin Alešević.\nS druge strane, Ranko Debevec, predsednik Suda BiH, traži od policijskih agencija da se osigurava spoljna zaštita kompleksa Suda BiH, jer, kako je napisao, ovi protesti nose bezbednosni rizik.


Vesti – Evropska unija dozvoljava ulaz vakcinisanim turistima – Travel Magazine – Dnevni Magazin\nVesti – Evropska…\nObjavljeno 05. maj 2021. |\nFoto: Daniel Schludi from Unsplash\nLeto nam se polako približava, te ukoliko ste planirali da letnji odmor provedete unutar EU granica, stiže vest koja bi mogla da vas obraduje. Naime, Evropska unija priprema predlog za otvaranje granica za sve turiste koji su vakcinisani sa obe doze vakcine protiv Covid-19.\n„Vreme je da oživimo turističku industriju“, tvitovala je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen.\nEvropska unija: odluka će biti doneta do kraja maja\nEvropska agencija za lekove (EMA) do sada je odobrila vakcine BioNTech / Pfizer, Moderna, AstraZeneca i Johnson & Johnson, a takođe se očekuje da u narednim danima odobri i dve kineske vakcine Sinovac i Sinopharm.\nU međuvremenu, EU očekuje da se aktivira sistem digitalnih zelenih sertifikata koji će biti dostupni i građanima koji nisu iz EU, ali su primili obe doze odobrenih vakcina od strane EMU.


ePapir: Ovo je novih 27 digitalizovanih postupaka za PRIVREDU SRBIJE | NS Reporter\nBEOGRAD – Privrednicima Srbije danas je predstavljeno novih 27 potpuno digitalizovanih postupaka za izdavanje dozvola, licenci i saglasnosti koji su sada su dostupni na portalu eUprava, u okviru programa ePapir.\nKako se navodi u saopštenju, digitalizacija postupaka za privredu pokrenuta je u okviru trogodišnjeg Projekta za unapredjenje poslovnog okruženja u Srbiji, a oni su predstavljeni danas u okviru diskusije “Nove elektronske usluge za privredu”.\nTaj program sprovode Medjunarodna finansijska korporacija (IFC), članica Grupacije Svetske banke, Republički sekretarijat za javne politike i Кancelarija za IT i eUpravu Vlade Srbije, uz finansijsku podršku Fonda za dobru upravu Ujedinjenog kraljevstva i Ambasade Velike Britanije u Beogradu.\nZahvaljujući sistemskom pristupu digitalizaciji, svega nekoliko klikova zamenilo je učestale odlaske od šaltera do šaltera i poslovanje u Srbiji učinilo bržim, lakšim i jeftinijim.\nSa ciljem da što veći broj administrativnih postupaka bude digitalizovan, nova platforma omogućava neograničeno dodavanje postupaka, što vodi formiranju novih registara za automatsko preuzimanje podataka, a elektronske usluge postaju kvalitetnije i brže.\nDirektorka Republičkog sekretarijata za javne politike Bojana Tošić istakla je da je digitalizaciji prethodilo popisivanje 2.600 postupaka za privredu na republičkom nivou, da je zajedno sa privredom analizirano i predloženo pojednostavljenje 1.000 postupaka, a da je trenutno u procesu pojednostavljenja oko 350 postupaka.\n“Ovo je tek prvih 27 usluga koje sprovode Uprava za bilje i Ministarstvo finansija, a u naredna tri meseca biće dostupno još najmanje 70 elektronskih usluga za privredu iz nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova, Nacionalne službe za zapošljavanje, Ministarstva gradjevinarstva saobraćaja i infrastrukture i Ministarstva zaštite životne sredine, a do kraja godine ukupno oko 200 usluga”, izjavila je Tošić.\nU prvom kvartalu ove godine biće omogućeno da svi privrednici mogu brzo i lako naći sve informacije o postupcima javne uprave na jednom mestu, na Portalu registra administrativnih postupaka, što će im olakšati i pojeftiniti postupanje i u svim nedigitalizovanim postupcima.\nCiljevi trogodišnjeg Projekta za unapredjenje poslovnog okruženja u Srbiji su smanjenje administrativnog opterećenja za privredu kroz pojednostavljivanje 1.750 administrativnih postupaka, omogućavanje elektronskog izdavanja 100 dozvola i uklanjanje praksi koje negativno utiču na razvoj konkurencije. Očekuje se da će biti pojednostavljeno 600 dozvola, saglasnosti i odobrenja.\nProjekat je deo velikog reformskog projekta Vlade Srbije za pojednostavljenje administrativnih postupaka i regulative – ePapir, kojim je, uključivanjem 85 organa i organizacija javne uprave, i skoro 500 državnih službenika, do sada pojednostavljeno ili ukinuto više od 130 postupaka i ostvarene uštede za privredu u vrednosti većoj od 32 miliona evra na godišnjem nivou.\nU okviru programa će biti uspostavljen Registar administrativnih postupaka, kao i Portal Registra koji će predstavljati jedinstveno mesto sa svim potrebnim informacijama za privrednike o svakom postupku koji sprovodi javna uprava.


MOR i EK pomažu državi da lakše zaposli mlade - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » MOR i EK pomažu državi da lakše zaposli mlade\nProgram "Garancija za mlade" podrazumeva ponudu radnog mesta, prakse ili školovanja\nLj. Bukvić02.08.2021. 08:59\nDržava bi uz pomoć Međunarodne organizacije rada i Evropske komisije narednih godina mogla da omogući mladima koji tek završe školu da za kratko vreme dobiju ponudu za posao, praksu ili nastavak školovanja.\nSistem nazvan „garancija za mlade“ u Evropskoj uniji postoji već sedam godina i funkcioniše dobro, a na istom tom principu gde se mladima pruža šansa za pristojan posao ili dalje školovanje zamišljeno je da se sprovede i u Srbiji.\n„U Evropi to daje dobre rezultate, zato je predloženo uvođenje i za zemlje Zapadnog Balkana. Jedino što nas ovde malo brine su kapaciteti Nacionalne službe za zapošljavanje da to iznese jer bi to zahtevalo da se deo njihovih savetnika bavi samo tom merom, da se posveti samo tome“, kaže za Danas Jovan Protić iz Međunarodne organizacije rada.\nDa bi se sprovela ova mera, savetnika u NSZ bi moralo da bude više, a to je, kako kaže, pokazala i pripremna studija koju su radili povodom strategije zapošljavanja za 2021.- 2026. godine.\nZato je preporuka, ističe, da za početak „garancija za mlade“ ne bude na nivou cele Srbije već najpre u nekoliko okruga, a tek onda ako da rezultate da bude na teritoriji cele Srbije.\n„Prednost ovoga je što se olakšava tranzicija od škole do posla kod mladih. Još 2015. smo radili studiju koja je pokazala da najkraću tranziciju imaju mladi koji završe višu školu, onda tek oni sa srednjom i fakultetima, a da ubedljivo najduže traje za one koji imaju samo osnovno obrazovanje, ili nepotpunu srednju školu. Ovo bi za njih mogao da bude podsticaj da ne ispadaju prerano iz obrazovnog sistema, ali i ako im se to i desi da im se ponudi nešto, bilo da je to praksa, posao ili možda nastavak školovanja“, naglašava Protić.\nOvo bi bila opcija mladima koja bi prelomila da ostanu u Srbiji, ali ovaj sistem osim nedostataka kadra koji bi radio sa mladima, ima i drugih neizvesnosti, poput toga kakva će ponuda poslova biti. Jovan Protić kaže da mladi moraju da dobiju ponude za dostojanstven posao, da budu prijavljeni, bezbedni i da tu postoje bojazan da li takvih poslova u Srbiji ima dovoljno.\nNa pitanje da li se simbolično zove „garancija za mlade“ ili će kada zaživi ovaj institut na tržištu rada zaista nešto mladima i biti garantovano, Protić kaže da na to treba gledati kao na garanciju da će se mladima nešto ponuditi u momentu kada izlaze iz škole.\nSlični programi postoje u državama članicama EU, a „garancija za mlade“ značila bi obavezu davanja podrške, odnosno obezbeđivanje posla svim osobama mlađim od 30 godina koje nisu zaposlene, a ne nalaze se ni na školovanju ili nekom od programa usavršavanja.\nOvom bi merom država garantovala mladima da će četiri meseca od završetka formalnog obrazovanja ili ulaska u nezaposlenost dobiti kvalitetnu ponudu za posao, praksu ili školovanje.\nPrema podacima MOR-a, svaka peta mlada osoba u Srbiji nema posao, a u isto vreme se ne školuje ili usavršava.\nPredsednica Sekcije mladih Samostalnog sindikata Ružica Grabovac Marković kaže da „garancija za mlade“ u EU podrazumeva i da se mladima pomaže i kada izgube posao da u kratkom roku nađu nov ili ako ne mogu da nađu nešto u struci, onda se radi prekvalifikacija za nešto što je potrebno.\nNa sastanku o tome kako bi garancija za mlade trebalo da izgleda u Srbiji predstavnici iz Ministarstva rada su rekli, ističe Grabovac Marković, da su naši kapaciteti prilično slabi – i države i socijalnih partnera, i da je njihov plan da se najpre krene sa istraživanjem i sprovođenjem u nekoliko opština.\nIz Ministarstva rada su rekli, ističe naša sagovornica, da je Srbiji u ovome potrebna i finansijska podrška iz EU, jer mi nemamo toliko sredstava, a želja je da se početkom naredne godine napravi i akcioni plan.\n„Moje mišljenje je da bi to bilo idealno za mlade u Srbiji, prilika da ostanu u zemlji, jer im se pruža sigurna perspektiva. Sada kada pitate mlade zašto završavaju, na primer, medicinsku školu, prvi odgovor je „zato što ću da idem u Nemačku, radim za minimum 2.000 evra, imaću na odeljenju pet pacijenata i tri medicinske sestre, dok u Srbiji jedna medicinska sestra brine o pet pacijenata“, napominje Ružica Grabovac Marković.\nZa početak, u tri grada\nU prvom kvartalu ove godine stopa nezaposlenosti mladih od 15 do 29 godina u Srbiji je bila 24,2 odsto, a osim tih podataka na sastanku ministara iz EU i zemalja regiona pre deset dana, gde se govorilo o ovoj temi, istaknuto je i da je Srbija do sada usvojila strateški dokument za postepeno uvođenje garancije za mlade. Ministarstvo rada je od MOR-a tražilo da napravi procenu kapaciteta ministarstava i NSZ i najavljeno je da će tri filijale ove Službe krenuti sa pilotiranjem ovog projekta.\nEUEvropska komisijaMeđunarodna organizacija radaMladinszpomocPosaopraksaskolovanjeZapošljavanje


Tag / Smanjenje penzija / Vesti online\nPalma: Budžet ne puni stezanje kaiša\nLider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma izjavio je danas u Jagodini da budžet ne sme da se puni "stezanjem kaiša" građana Srbije.\nNikada se neću složiti da se u Srbiji smanjuju plate i otpuštaju radnici. Mi nismo tu da smanjujemo nego da povećavamo zaposlenima plate, nismo tu da otpuštamo nego da zapošljavamo. Drago mi je...\nNema zamrzavanja, ni smanjenja plata i penzija\nPredstavnika svih političkih stranaka vladajuće koalicije dogovorila su danas da plate i penzije ove godine ne budu ni zamrznute, ni smanjene, a da njihov dalji rast u 2014. godini budu u skladu sa...\nDačić: Vlada Srbije nije Zid plača\nNema dileme, niti svađa u Vladi oko rešavanja ekonomskih problema, izjavio je danas predsednik Vlade Srbije Ivica Dačić, samo je pitanje koje mere preduzeti.\nDinkić: Neću dozvoliti grčki scenario\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić izjavio je danas da neće dozvoliti da se u Srbiji dogodi "grčki scenario" i da neće biti smanjenja socijalnih davanja.\nSrbija nije blizu bankrota jer ima devizne rezerve i moći će da finansira svoje obaveze, ali nas brine trend i pozitivan stav međunarodnih kreditora u odnosu na Srbiju mogao da bi se promeni ako...


Odbojkašice osvojile ''Kup Jeljcina''\nOdbojkašice Srbije osvojile su ‘’Kup Borisa Jeljcina’’. U poslednjem kolu prestižnog turnira u Jekaterniburgu , u svojevrsnom finalu, u duelu dve neporažene ekipe, Srbija je savladala Rusiju sa 3:2. P setovima 25:19, 22:25, 25:21, 26:28 i 16:14,...\nSa Ruskinjama za prvo mesto\nOdbojkašice Srbije zabeležile su i treću pobedu na “Kupu Borisa Jeljcina” u Jekaterinburgu. Srbija je u dvorani “Uraločka”, u 4. kolu savladala Tursku sa 3:1, po setovima 25:17, 25:18, 21:25 i 25:22, posle 110 minuta igre. Najefikasnije u našem...\nDruga pobeda Srbije na ''Jeljcin Kupu''\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije ostvarila je drugu maksimalnu pobedu na “Kupu Borisa Jeljcina” u Jekaterinburgu. Posle trijumfa nad Bugarskom na startu turnira, Srbija je, u sredu, u dvorani “Uraločka”, u 3. kolu savladala Kazahstan sa 3:0...\nOdbojkaša reprezentacija Srbije poražena je večeras u argentinskoj Kordobi od Bugarske sa 2:3, po setovima 18:25, 25:20, 23:25, 26:24 i 12:15 u drugom meču Grupe G trećeg vikenda Svetske lige.Utakmica za selekciju Nikole Grbića, koji je izveo...\nOdbojkaši na završnom turniru svetske lige\nNajbolji srpski odbojkaši igraće 13. put na finalnom turniru Svetske lige, a treći put uzastopno, pošto su rano jutros u Kordobi pobedili Argentinu i zabeležili šesti trijumf u ovogodišnjem izdanju tog takmičenja. Srbija je pobedila Argentinu sa 3...\nOdbojkaši Srbije pobedili Iran\nMuška odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je večeras u Teheranu Iran sa 3:1 u setovima (25:20, 25:23, 16:25, 25:16), u utakmici drugog kola Grupe D drugog vikenda Svetske lige.Utakmicu koja je trajala nepuna dva sata, u dvorani Azadi gledalo...\nOdbojkaši Srbije u Teheranu\nMuška seniorska reprezentacija Srbije doputovala je jutros (sreda, 7. jun) po našem vremenu u Teheran, gde će igrati u D grupi II vikenda I divizije XXVIII Svetske lige 2017. sa Iranom, Argentinom i Belgijom. Seniori Srbije su dobro, bezbedni su...\nSjajna igra i druga pobeda Srbije\nOdbojkaši Srbije zabeležili su drugu pobedu na turniru B grupe I vikenda XXVIII Svetske lige 2017. u Novom Sadu. Srbija je večeras, u drugom meču poslednjeg, 3. kola savladala Kanadu sa 3:1, po setovima 25:23, 25:21, 20:25 i 25:20, posle 113 minuta...\nOdbojkaši Srbije pobedili SAD na početku Svetske lige\nMuška odbojkaška reprezentacija Srbije počela je večeras odbranu titule u Svetskoj ligi pobedom protiv selekcije SAD sa 3:1 u setovima (25:18, 23:25, 25:20, 25:21), u utakmici prvog kola Grupe B u Novom Sadu. Srbija će sutra od 19 časova igrati...\nŠampioni startovali pobedom\nOdbojkaška reprezentacija Srbije uspešno je startovala u XXVIII izdanju Svetske lige. Branioci titule nadigrali su selekciju Sjedinjenih Američkih Država u dvorani Spens u Novom Sadu sa 3:1(25:18, 23:25, 25:20, 25:21) i posle 111 minuta igre...


NEUROMARKETING - KAKO IZBARONISATI MOZAK\nUkoliko ste nepopravljivi entuzijasta kada je u pitanju progres, verovatno sanjate o danu kada će tehnologija i standard toliko uznapredovati da će vrhunska dostignuća moderne medicine, poput magnetne rezonance, biti uvek nadohvat ruke i najobičnijim smrtnicima, bez hrpe para i višemesečnih lista čekanja, i ne samo u stadijumu kada se doguralo do pitanja života i smrti. No, kako stvari trenutno stoje, preimućstva preventivne medicine, poput skeniranja mozga koje bi moglo da pokaže da li se neki krvni sud krišom sprema da nam eksplodira, ipak će ostati privilegija bogatih ili važnih. Dok mi beskonačno dugo budemo čekali na red ne bismo li snimili moždanu aneurizmu stečenu usled stresa od prevelikih troškova života, naše osiguravajuće društvo, stranka za koju smo glasali, proizvođač našeg omiljenog bezalkoholnog pića ili automobila baškariće se na neurohirurškom odeljenju naše klinike, skenirajući mozgove dobrovoljaca i pokušavajući da otkriju kako da potrošimo još više novca na njihove proizvode ili da još naivnije verujemo njihovim potrošenim idejama.\nTo čime se oni bave naravno nije medicina, već neuromarketing – najnovija grana marketinga, koja koristi moderne medicinske tehnologije, pre svega funkcionalnu magnetnu rezonancu ( fMRI ) , kako bi proučavala reakcije ljudskog mozga na različite marketinške stimulanse. Neuromarketing, koji je doživeo puni zamah u poslednjih nekoliko godina, razvio se prvenstveno zahvaljujući intenzivnom napretku u oblasti neuronauka, koje opet svoj napredak duguju razvoju medicinske tehnologije. Polazeći od namere da saznaju što više o funkcionisanju ljudskog nervnog sistema kako bi se ubuduće uspešnije lečile bolesti poput tumora, šizofrenije, autizma ili depresije, neuronauke su danas stigle do sasvim udaljenih i pionirskih polja poput neuroekonomije, neuromarketinga ili neuropolitike.\nKako neuromarketing funkcioniše? Posmatranjem priliva krvi u određene regione mozga namenjene regulaciji specifičnih funkcija, moguće je pratiti i najmanje promene u aktivnosti tih regiona. A to znači i da je moguće (bar delimično) dešifrovati šta se to u mozgu dešava kada se ispitaniku nudi određeni proizvod, usluga ili emituje najnoviji reklamni spot. Kompanije su konačno dobile priliku da ispitaju koliko i na koji način njihove masno plaćene reklame zaista deluju na mentalne procese, utiču na emocije, donošenje odluka i koliko njihov efekat traje. Tokom poslednje decenije, kako je interesovanje finansijera raslo, otvoreno je više desetina neuromarketinških instituta i laboratorija (najčešće pri univerzitetima), kao i neuromarketing savetodavnih agencija koje spajaju zainteresovane strane – bolnice koje žele dodatnu zaradu, i kompanije zainteresovane za isto.\nZbog kompletne informacije koju pruža, skeniranje mozga magnetnom rezonancom je dominantni način istraživanja u neuromarketingu. Međutim, oni kojima je previše da daju 50.000–100.000 dolara za kratki eksperiment na 10–20 subjekata, koliko košta zadovoljstvo trominutnog zavirivanja u mozak, oslanjaju se na nešto jeftinije metode. Magnetoencefalografija ( MEG ), tehnologija koja čita električne signale moždanih ćelija, koristi se za merenje brzine reakcija na stimulanse, ali ona ne može pokazati koji deo mozga u stvari reaguje. U upotrebi je i elektromiografija , kojom se mere pokreti mišića lica, a time i intenzitet emocionalne reakcije. Radi analiziranja reakcija na različite vrste piva korišćena je i metoda merenja električne provodljivosti kože i promena u pulsu ispitanika, a analiza pokreta mišića kapaka i brzine očnih treptaja poslužila je da se utvrdi da li su ljudi srećniji kada jedu jogort ili sladoled.\nNervne ćelije ne umeju da lažu\nU prošlosti, marketinški stručnjaci oslanjali su se pre svega na dostignuća psihologije, još od vremena Edvarda Bernejsa ( Edward L . Bernays ) , unuka Sigmunda Frojda, koji je prvi pokušao da upotrebi psihologiju i psihoanalizu za manipulaciju nesvesnim u cilju propagande. U međuvremenu su regrutovane i kulturna antropologija i semiotika kako bi, pored ljudske psihe, u obzir bio uzet i širi društveni i komunikacioni kontekst, relevantni rituali i simboli zajednice.\nDo pojave neurotehnologija, osnovna metoda na koju su se oslanjale kompanije bila je anketiranje fokusnih grupa sastavljenih od 6–10 reprezenata ciljne grupe potrošača datog proizvoda. Međutim, kako se s vremenom pokazalo da na donošenje odluka ogroman uticaj ima emotivni deo mozga, čega sami ispitanici često nisu ni svesni, postalo je jasno da za precizne odgovore istraživači moraju da se obrate direktno mozgu. Sada, kada takvi „odgovori mozga“ postoje, ta razlika može i da se izmeri – kada se uporede usmeni odgovori ispitanika i analize njihovih moždanih aktivnosti sa magnetne rezonance, rezultati se poklapaju u samo 70 odsto slučajeva. Ljudi naprosto ne daju pouzdane i kompletne odgovore u anketama, često zato da bi zadržali izvesnu predstavu o sebi, uklopili se u društveno proklamovane norme ili ispunili pretpostavljena očekivanja anketara. Tako će, na primer, tvrditi kako mrze negativni markerting, ali rezultati kampanja pokazuju da na njega odlično reaguju. Takođe, kada ocenjuju neki luksuzni proizvod, skloni su da se izdaju za puritance, mada njihov mozak istovremeno govori da ga žele. U jednom eksperimentu student je tvrdio da najviše voli adidas patike, ali je magnetna rezonanca pokazala da, suprotno onome što govori, njegov mozak proizvodi jaču reakciju na brend puma. Naknadno, ispitanik je priznao da ipak više voli pumu, ali je ona iznad njegovih finansijskih mogućnosti.\nOdgovori fokusnih grupa često su i kulturno uslovljeni – u latinskim kulturama ispitanici će izjaviti kako im se sve dopada – ocena devet u Brazilu jednaka je šestici u Nemačkoj. Istraživati nečije emocionalne reakcije uopšte je teško, budući da je emocije nikad nije moguće potpuno rastumačiti i izmeriti, naročito na osnovu odgovora ispitanika koji često ne umeju ni da ih verbalizuju. Sve je, izgleda, mnogo lakše kada fokusna grupa postanu nervne ćelije u mozgu, koje ne mogu da potpadnu pod uticaj socijalne dinamike, predrasuda ili sujete.\nOno što su do sada pokazali rezultati neuromarketinških istraživanja jeste da u procesu donošenja odluka o kupovini ključnu ulogu najčešće igra deo velikog mozga pod nazivom središnji prefrontalni korteks . Naravno, nije u pitanju nekakvo čarobno „dugme za kupovinu“, već region koji je povezan sa kompleksnim razmišljanjima i procenama, kao i predstavom o samom sebi. Kada se desi da se predstava o nekom proizvodu podudari sa vašom slikom o sebi, tada će se ovo područje u mozgu aktivirati. Brendovi koji se uspešno „ušunjaju“ u ovo područje mozga mogu da budu spokojni – to znači da će potrošači doživljavati njihov prizvod kao nešto blisko sopstvenoj ličnosti. Jedan od prvih velikih eksperimenata neuromarketinga upravo je pokazao koliko je to značajna prednost. U pitanju je bilo ocenjivanje dva arhirivala iz sveta bezalkoholnih gaziranih pića – koka-kole i pepsija. Ocene ispitanika „na neviđeno“ pokazale su da je ukus ovih pića ljudima podjednako dobar jer je polovina izabrala jedno, a polovina drugo piće. Međutim, kada im je prethodno rečeno koju vrstu piju, tri četvrtine njih izabralo je koka-kolu kao ukusniju. Ime koka-kole je kod njih aktiviralo upravo prefrontalni korteks, što znači da je ovaj brend, za razliku od pepsija, zahvaljujući dugotrajnoj dobro usmerenoj kampanji, postigao da bude u skladu sa njihovom svesti o sebi i sopstvenim preferencijama, što se za ispitanike pokazalo kao važnije od samog kvaliteta proizvoda.\nDruga studija koja se bavila procesom donošenja odluka o kupovini pokazala je da kreditne kartice i druga sredstva za odloženo plaćanje koja brzo osvajaju svaki kutak planete zaista imaju snažno psihološko utemeljenje u nesvesnom. Istraživanje koje bi se moglo nazvati i neuroekonomskim pokazalo je da kada odlučujemo o kupovini, mi zapravo ne biramo između trenutnog zadovoljstva sticanja jednog proizvoda i odloženog zadovoljstva kupovine nekog drugog proizvoda za taj isti novac, kako se u ekonomskoj teoriji obično smatra. Zapravo, aktivnost u mozgu ispitanika pokazuje da oni prave izbor između trenutnog zadovoljstva kupovine i trenutnog bola zbog davanja novca. Samim tim, svaki korak u smeru zabašurivanja tog bolnog iskustva rastajanja sa parama, poput čeka ili plastične kartice koja plaćanje pretvara u apstraktan čin, povećava potrošnju jer minimizira bol i osećaj gubitka.\nPored prefrontalnog korteksa, i neki drugi moždani centri pokazuju značajan uticaj na naš odnos prema proizvodima. Kada su u pitanju automobili, naučnici su utvrdili da oni najpoželjniji – sportski kupei poput poršea i ferarija, u mozgu ispitanika aktiviraju region specijalizovan za prepoznavanje lica. Takođe, sportski automobili, za razliku od ostalih, aktivirali su i područje nazvano nucleus accumbens , poznatije kao centar za samonagrađivanje, koje, kada je stimulisano, proizvodi vrstu moždanog opijata. Ovaj centar, povezan sa doživljajem požude i zadovoljstva, osim sportskim automobilima, najčešće se stimuliše drogama, alkoholom ili seksom.\nIznenađujuće je delovalo i otkriće da jaki brendovi izazivaju jake reakcije u mozgu bez obzira na „uzbudljivost“ proizvoda koji reprezentuju. Čuvene marke automobila izazvale su u mozgu ispitanika isto onoliko aktivnosti koliko i poznate marke osiguranja. To implicira da je psihološka moć jakog brenda mnogo veća nego što se misli – a da uspešan marketing čak i od nečeg tako apstraktnog i dosadnog kao što je osiguranje može da napravi uzbudljiv doživljaj.\nNiz studija proučavao je i različite aspekte dejstva reklamnih spotova na gledaoce – da li one bolje deluju ujutro ili uveče, kako program u čijim se pauzama spotovi emituju utiče na recepciju i zašto neke reklame ostaju u ljudskom pamćenju duže od drugih. Kada potencijalnom kupcu predstavljate neki proizvod, ne bi bilo zgoreg i da utičete na to da on odmah poželi da ga zgrabi, a jedan eksperiment pokazao je da kompanije to mogu i da provere skeniranjem područja nazvanog somatosenzorski korteks , koje kontroliše naše pokrete, i motornog cerebeluma , koji koordiniše pokrete ruke. Ukoliko im se proizvod zaista dopao, mozak ispitanika će aktivirati ove centre i „posegnuti“ za proizvodom pre nego što ispitanici uopšte postanu svesni da im se proizvod dopada.\nNiske strasti i reptilski mozak\nKako to u životu obično biva, kada odluke ne donosi najsofisticiraniji deo ljudskog mozga poput prefrontalnog korteksa, onda to čini onaj najprimitivniji. Ono što su neki naučnici davno postavili kao hipotezu, a šta neuromarketing uveliko nastoji da kapitalizuje, jeste činjenica da neki od najmoćnijih impulsa koji diktiraju čovekovo ponašanje dolaze zapravo iz najstarijeg dela, tzv. reptilskog mozga (R-kompleks), koji je, kada se aktivira, u određenim psihičkim stanjima sposoban da premosti više moždane funkcije korteksa. Ukoliko marketari uspeju da pobude primarne nagone – strah, paniku, agresiju, teritorijalnost, požudu ili mržnju – koji potiču iz reptilskog mozga, dobre su šanse da će uspeti da poraze čovekove logičke i racionalne funkcije. Dobar primer za manipulaciju reptilskim mozgom jeste reklamiranje proizvoda u trenucima izliva najjačih emocija na utakmicama, kada se određeni brend, prezentovan publici u stanju kolektivne agresije, najuspešnije povezuje sa primordijalnim nagonima.\nFormula je jednostavna – kreiranje poruke koja će prodreti do najstarijeg dela mozga, bilo artikulisanjem bola, agresije, straha ili potrebe za sigurnošću, povećaće verovatnoću da će pametniji korteks biti izbačen iz igre. Iz ovih razloga, iako sve statistike pokazuju da nisu ni najmanje bezbedna jer su zbog svoje visine sklona prevrtanju, terenska vozila postala su danas u Americi sinonim za porodični automobil, čak i u gradskim uslovima gde najveću neravninu na putu predstavlja ivičnjak trotoara. Instiktivni osećaj sigurnosti koji putnicima daje visoka pozicija sedišta i utisak ušuškanosti u gomili čelika i gume nadvladava racio, koji bi, da ga neko konsultuje, podsetio na to da je jedan prosečni sedan daleko bezbedniji od terenca. Ali, na „reptilskom nivou“, ljudi rezonuju krajnje jednostavno – što sam veći, to sam i sigurniji. Takođe, koliko god to besmisleno zvučalo, za osećaj sigurnosti u vozilu naprosto su ključni i detalji poput držača za čaše jer kupce asociraju na udobnu i toplu sigurnost doma. A kada je dizajniran krajsler PT kruzer, eksperiment sa fokusnim grupama je pokazao da su se putnici osećali manje sigurnim ako su ljudi izvan vozila mogli lako da zavire unutra. Zbog toga je zadnji prozor automobila smanjen, što zapravo otežava preglednost i vožnju čini opasnijom. Ali reptilski mozak je sada bio zadovoljniji, a samim tim i kupci.\nAutoritarci i paničari\nNaravno, posle velikih korporacija, u red za eksperimente sa magnetnom rezonancom stali su i političari. Naravno, radi višeg dobra, kako objašnjava Tom Fridman, strateg Klintonove kampanje iz 1996. godine, službenik Bele kuće i sponzor prvog takvog istraživanja, odnosno, „da bi uneli više nauke u političke nauke“. Sprovedena na UCLA , pionirska studija iz neuropolitike (pogađate – ispitivane su razlike u mozgovima glasača različitih partija) privukla je veliku pažnju medija, ali i donela interesantne rezultate.\nIako su svi ispitanici pokazali pojačanu aktivnost u centru za nagrađivanje kada bi ugledali fotografiju svog favorita u predsedničkoj kampanji, republikanci su pokazali i snažniju pozitivnu emocionalnu reakciju prema svakoj snažnoj liderskoj figuri, a reklamna kampanja Džordža Buša Mlađeg je u mozgu republikanaca stimulisala i aktivnost u oblastima zaduženim za racionalno odlučivanje.\nKod simpatizera Demokratske stranke, s druge strane, prizori terorističkog napada na Svetski trgovinski centar prikazani u Bušovoj kampanji, izazvali su snažnu reakciju u amigdali – centru za detektovanje opasnosti u mozgu, dok republikanci uopšte nisu pokazali sličnu reakciju. Mada su u prvom trenutku naučnici posumnjali da demokratski glasači zapravo vide u korišćenju događaja od 11. septembra šansu za Buša da bude ponovo izabran i da zbog toga osećaju strah, ispitanici su kasnije pokazali istu reakciju i na prizore nuklearnih eksplozija koje je u svojoj kampanji koristio daleke 1964. godine Lindon Džonson, kandidat Demokratske stranke. To je naučnike navelo da zaključe kako simpatizeri Demokratske stranke u načelu više strahuju od upotrebe sile.\nDok napredak neuronauka izaziva sve veću euforiju u sektoru marketinga, a novi rezulati istraživanja bivaju prezentovani gotovo svake nedelje, udruženja koja štite prava potrošača očajnički pokušavaju da podignu svest javnosti o opasnostima od sve efikasnijeg manipulisanja ljudima. „Mi već imamo epidemiju bolesti povezanih sa marketingom – od gojaznosti, dijabetesa, alkoholizma, zavisnosti od kockanja i duvana“, objašnjava Geri Raskin ( Gary Ruskin ), direktor udruženja za nadzor komercijalnih oglašivača ( Commercial Alert ). Nove , sve naprednije metode unose veliku neravnotežu u odnos između kompanija i potrošača. Kupac teško može da se brani od metoda koje utiču na njegovo nesvesno, kada ni ne zna da one uopšte mogu da deluju na njega. Mada su još u rudimentarnoj fazi, neuromarketinška istraživanja napreduju velikom brzinom, a trenutak kada će pomoću neurotehnologija biti moguće efikasnije kontrolisati ljudsko ponašanje možda i nije tako daleko. Prefrontalni korteks, koji igra tako veliku ulogu u potrošačkom odlučivanju, kod dece se razvija kasno, a kod starijih ljudi slabi funkcijom, pa su ove grupe vrlo ranjive i zahtevaju posebnu zaštitu, podseća Raskin. On i njegovo udruženje zahtevali su posebnu istragu Kongresa i Američkog udruženja psihologa ( APA ), koja bi analizirala potencijalne opasnosti od neuromarketinga, a takođe predlažu i zakon koji bi kontrolisao ovo delikatno polje na kome korporacije igraju sa sve većom početnom prednošću.\nA ta prednost se rapidno povećava iz dana u dan. Najnovije vesti govore da grupa informatičkih stručnjaka sa Kembridža i tehnološkog instituta u Masačutesu već usavršava softver koji je sposoban da „čita misli“, odnosno da dešifruje mentalna stanja pomoću praćenja 24 segmenta na ljudskom licu. Jedna od mogućih upotreba ovog softvera koju naučnici najavljuju jeste i odabir pravog trenutka za prodaju proizvoda onlajn korisniku. U isto vreme, oglašivači usvajaju još jednu sveže razvijenu tehnologiju napada na potrošače pomoću hipersoničnog zvuka, putem kojeg se reklamna poruka usmerava direktno na pojedinačnu mušteriju prodavnice, koja je čuje sa efektom slušalica na ušima. Dok kupci čekaju u redu na kasi u samoposluzi ili apoteci, reklamni slogani naći će se bukvalno u njihovim ušima, tako da teško da mogu da ne obrate pažnju na njih. Već ove godine u mnogim američkim prodavnicama ova tehnologija počeće da se primenjuje.\nSve je to zarad našeg dobra\nPredstavnici Brajthaus ( BrightHouse ) instituta u Atlanti, jednog od vodećih centara za neuromarketinška istraživanja, na optužbe za zloupotrebu nauke radi manipulacije ljudima odgovaraju tezom da neuromarketing zapravo pomaže potrošačima jer u suštini brine o njihovim potrebama. Umesto beskonačnog usavršavanja proizvoda, što, na kraju krajeva, ljudima i nije toliko značajno, kompanije sada mogu da se usredsrede na simboličku sferu, odnosno usavršavanje brenda i njegovog pozitivnog imidža, što će, valjda, sve nas usrećiti daleko više. Zapravo, neuromarketing dođe kao neki društveno-koristan rad jer otkriva šta je nama zaista potrebno i kompanijama pomaže da „neurooptimizuju“ svoje proizvode, pa će smanjenje količine nekorisnih stvari koje niko ne želi da kupi dovesti i do smanjenja količine otpada. Takođe, pošto će reklame biti efikasnije (!), kompanije će moći ređe da se oglašavaju, pa će milijarde dolara ostati sačuvane (za koga?). „To je zarad unapređenja javne sfere“, objašnjava Džoi Rejman ( Joe y Reiman ), upravnik Brajthaus instituta, „to će kompanije učiniti boljim.“\nUkoliko vam to nije dovoljan razlog za spokoj i optimizam, treba pomenuti i da se mogu čuti i neke zaista suvisle ideje po kojima bi dostignuća neuromarketinga bila upotrebljavana zarad odvikavanja ljudi od pušenja ili povećanja bezbednosti u saobraćaju. S druge strane, zdrav razum i iskustvo nam, nažalost, kazuju da onaj reptilski mozak civilizacije nekako uvek pobedi i da, pored svih dobrih namera pojedinaca, zloupotrebe uvek prevladaju. Dovoljno je da se, gledajući današnje najpopularnije rijaliti-šou emisije, setimo entuzijazma sa kojim je televizija dočekana kao sredstvo za prosvećivanje narodnih masa. Ima, ruku na srce, na programu i danas poučnih stvari, kao što će, bez sumnje, i neuromarketing uspeti da odvikne od pušenja bar jednog zavisnika od svake stotine novih koje će potencijalno stvoriti.


Ren želi da vidi na koji način Evropska unija može najbolje pružiti pomoć Srbiji\nSkora poseta komesara za proširenje, Oli Rena Beogradu tumači se u Briselu kao jasan znak da Evropska komisija nastoji da podrži nastavak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\nKada za dva dana evropski komesar za proširenje, Oli Ren ode u zvaničnu posetu Srbiji, doneće sa sobom agendu u kojoj će na prvom mestu stajati podrška Brisela, što od sredine prošlog meseca, nosi i potpis šefova država ili vlada Evropske unije. Za očekivati je i okumenat o modifikovanom mandatu pregovora dve strane , "kada za to dodje vreme".\nOčekuje se da će, zauzvrat, biti upoznat za Akcionim planom srpske vlade koji bi trebao da pomogne da se konačno dostigne puna saradnja sa Hagom, konkretno, da se zaključi priča o preostalim haškim beguncima, uključujući i Ratka Mladića. Njegova "produžena sloboda" je direktan razlog prekida pregovora Komisije sa Beogradom, pregovora za koje se još uvek veruje, u slučaju da se u skoro vreme otklone prepreke zaključenju "haške priče", mogli da budu okončani do kraja ove godine.\nU uskoj vezi sa ovim, je i najavljena poseta srpskog vrha sedištu Evropske unije 16. jula, neposredno pred poslednji sastanak Evropskog saveta pre letnje pauze, što bi trebalo da pomogne što skorijem otvaranju prostora da Srbija završi pregovore o obliku prvog ugovornog odnosa sa Unijom.


Venger kupuje u Španiji? - Sportske.net\nVenger kupuje u Španiji?\nLondonski klub mogao bi konačno da sklopi ekipu za napad na titulu!\nInijesta ne bi da 'komšiji crkne krava'!Kros: "Možemo da osvojimo sve trofeje!""Princ" stigao na Bosfor!Venger ponovo kupuje u Barseloni?Real našao zamenu za Ramosa!\nArda Turan i Karim Benzema mogli bi ovog leta da pojačaju "Tobdžije".\nKako pišu ostrvski mediji, Arsen Venger je poslao novu ponudu Atletiko Madridu za turskog reprezentativca. Santi Kazorla, vezni fudbaler Arsenala bio bi deo tog transfera, uz doplatu Arsenala "Jorgandžijama".\nUprava Atletiko Madrida vidi Santija Kazorlu kao idealnu zamenu za turskog fudbalera, pa je ovaj transfer sasvim realan. Konkurencija će im biti Barselona koja je takođe zainteresovana za ovog fudbalera,navodi Telegraf Sport.\nTuran je prethodne sezone odigrao 46 mečeva za ekipu koju predvodi Dijego Simeone i postigao 3 gola.\nTakođe, kako pišu ostrvski mediji, Arsenal je spreman da plati 18 milona funti za napadača Reala iz Madrida, Karima Benzemu.\nFrancuz je bio prvi centarfor Reala u prošloj sezoni i postigao je 22 gola, čini se da ga Madriđani ne bi pustili ni za duplo veći novac. Venger je pronašao alternativu, bacio je oko na napadača Barselone Munira El Hadadija.


PLATA ZA SLUŽENJE VOJNOG ROKA: Zna se koliko će trajati i koja je prva generacija – 24sata online\nOni tokom 2022. godine pune 18 godina, a sa maturom mogao bi da im stigne i poziv za put u kasarnu. Do tada će državni vrh prelomiti da li je Srbiji potrebna takva vojna obaveza, ali i šta ona tačno podrazumeva.\nUkoliko služenje bude “odmrznuto”, prema onome što se trenutno zna, vojni rok mogao bi da traje najkraće četiri, a najduže devet meseci, a vojnici bi tokom nošenja uniforme primali i platu u visini od 20.000 do 30.000 dinara mesečno.\nSvi ovi elementi, zajedno sa troškovnicima, na stolu su u Generalštabu, gde je u toku analiza svih aspekata. Generalštabni stručnjaci u sledećih nekoliko meseci ukrstiće sve argumente “za” i “protiv” i predložiće definitivni izgled vojnog roka. Ovo pitanje potom prelazi u ruke političara.\n– Očekujem ugrubo da do septembra ili oktobra imamo odluku države da li želi odmrzavanje ove obaveze. Do tada ćemo imati i sve detalje kako bi vojni rok izgledao – objasnio je Stefanović.\nSaopštene mere nakon završene sednice Kriznog štaba\nNOVI DONČIĆ: Posle Lesora slovenački reprezentativac pojačava crno-bele!


Jakšić (Otadžbina): Predstojeći izbori na Kosovu nelegalni, licemerno zvati Srbe da glasaju | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 15.10.2021 21:30 > 15.10 21:39\nNa tribini u organizaciji pokreta Oslobodjenje, Jakšić je kazao da "kriminalne strukture", za koje tvrdi da su pod kontrolom predsednika Srbije Aleksandra Vučića, zastrašuju narod i teraju ga da izadje na izbore.\n"Ipak, i na prošlim izborima se veliki broj Srba odazvao bojkotu, uprkos pretnjama", naveo je Jakšić, a saopštio je pokret Oslobodjenje.\nPrema Jakčićevim rečima, Vučić je potpisivanjem Briselskog sporazuma "prihvatio krize" u vezi sa registarskim tablicama i hapšenjima na severu Kosova, kao i čestim upadima specijalnih jedinica ROSU.\n"Do 2013. godine, Srbija je imala oko hiljadu policajaca na severu i civilnu zaštitu od 500 ljudi, duž cele obale Ibra. Sve to je rasformirano ili predato Prištini. Srbi su ostavljeni bez zaštite", rekao je Jakšić.\nPredsednik pokreta Otadžbina kazao je da prema medjunardonom pravu sve na Kosovu i Metohiji pripada Srbiji i da "mi nismo trebali tu ništa da diramo".\n"Medjutim, aktuelna vlast već godinama radi i protiv medjunarodnog prava i protiv suvereniteta Srbije", tvrdi Jakšić.\nPredsednik pokreta Oslobodjenje Mladjan Djordjević kazao je na tribini da do 2013. godine nije bilo nijednog upada ROSU, a da su oni sada redovni.\n"(Premijer Kosovo Aljbin) Kurti ih koristi da bi demonstrirao svojim biračima i zapadu da kontroliše celu teritoriju Kosova i Metohije", ocenio je Djordjević.\n"Svi znaju da to nije istina, da je sporazum dogovorio i da ga primenjuje Vučić i tako će ostati upamćen u istoriji. Uostalom, on u svakom sučeljavanju sa Prištinom doživi poraz, na štetu Srbije", naveo je predsednik pokreta Oslobodjenje.\nTribina je održana povodom najnovijih dešavanja na Kosovu, u okviru serijala "Razgovori sa narodom", koje pokret Oslobodjenje organizuje svake sedmice, osvrćući se na najaktuelnije političke, nacionalne i društvene teme.