Ribe i flaše, 1908.\n„Ja ne slikam prirodu, već idem ispred nje i sa njom zajedno” – Pikaso.\nIako inspiracija za kubistička dela, ne samo Pikasa, već i ostalih umetnika u čijim je delima kubizam zauzimao značajno mesto, dolazi iz prirode, tj. sveta koji ih okružuje, sagledavanje prirode u delima ovih umetnika poprima nove dimenzije. Slika više ne predstavlja prozor u svet, umetnik nije statičan posmatrač, već ulazi u prostor slike prevazilazeći vekovnu udaljenost i dopušta posmatraču da doživi elastičnost i višedimenzionalnost dela.\nVeoma prisutna i često obrađivana tema u umetnosti, mrtva priroda, na početku XX veka postaje predmet eksperimentisanja novim pristupima posmatranja prirode. Geometrijsko razlaganje prostorne organizacije dopušta umetniku da se udalji od mimetičkog prikazivanja predmeta i otvara mogućnost da se bolje predstave elementi boje, forme i linije čineći veliki korak u pravcu apstraktne umetnosti. Kubisti odlaze još korak dalje kada zanemaruju i boju kao značajan element i akcent stavljaju na razlaganje objekata na geometrijske forme i ravni. Mrtva priroda slikana na ovaj način izmešta posmatrača iz njegove statične tačke sa koje posmatra delo i dopušta mu da zajedno sa umetnikom sagleda jedno delo iz različitih uglova, sve vreme navodeći ga da se zapita šta zapravo posmatra i da li je moguće išta sagledati kao celinu.\nRibe i flaše jedna je od mnogobrojnih mrtvih priroda u Pikasovom opusu koja nas poziva da razmislimo o svakom pojedinom predmetu koji je naslikan dok istovremeno razmišljamo i o slici kao celini. Dok posmatramo ovo delo shvatamo da nismo pasivni posmatrač koji se prepušta emocijama, jer su emocije gotovo ili u potpunosti izuzete iz kubističke mrtve prirode. Delo nas navodi da proučavamo geometrijske forme, da pokušamo da shvatimo iz kog ugla je predstavljena flaša, čaša, činija sa ribama i sto. Pošto smo spoznali svaki predmet za sebe, uspevamo da sagledamo celu kompoziciju i da shvatimo da više ne stojimo pred slikom, već da smo njen deo. Sada možemo razumeti dinamičnog umetnika koji želi da pokrene pasivnog posmatrača i uvede ga u umetničku priču o relativnosti stvari.\nIako na prvi pogled možda deluje konfuzno, Ribe i flaše, kao i mnoge mrtve prirode nastale u ovom periodu, navode nas da posmatramo sliku otvorenog uma, navode nas da razmišljamo o njoj. Razmišljanje o slici koju posmatramo inspiriše nas da razmišljamo o svetu koji nas okružuje i o nama samima u njemu.


Osvanuo transparent protiv nastupa Cece na Tamburica festu | Autonomija\nOsvanuo transparent protiv nastupa Cece na Tamburica festu\n"Tambura i Ceca nisu ista fela"\nAktivisti stranke Vojvođanska partija (VP) razvili su na novosadskom mostu Duga transparent „Tambura i Ceca nisu ista fela“ kojim su protestovali protiv gostovanja pevačice Svetlane Ražnatović na predstojećem Tamburica festu u ovom gradu.\nU saopštenju nakon akcije, Vojvođanska partija je navela da je „sramotno“ da osoba poput Ražnatovićeve promoviše ovogodišnji Tamburica fest, jer njena muzika nema veze sa vojvođanskim folklorom.\n„Još je tragičnije što će osoba čiji lik i delo nemaju nikakve veze sa tradicionalnom vojvođanskom muzikom nastupiti na samom festivalu“, piše u saopštenju.\nVP dodaje da je Tamburica fest nastao u drugačijem kulturnom ambijentu od muzike i pesama koje peva Ražnatovićeva, koju su nazvali „ikona srpskog folka“.\n„Za nas, Republikance Vojvodine, ovo predstavlja još jedan grub nasrtaj na vojvođanski identitet i ponižavanje kulturnog ambijenta Vojvodine od strane organizatora festivala“, piše u saopštenju.\nOvogodišnji sedmi Tamburica fest, odnosno svetsko takmičenje tamburaških orkestara, održava se od 26. do 28. juna na Petrovaradinskoj tvrđavi.


Serija A - Đuričić poražen u Udinama (video)\nIzvor: Sportske.net, 12.Jan.2020, 15:38\n"Zebrete" na kraju zabeležile i ubedljivu pobedu.\nFudbaleri Udinezea ostvarili su pobedu u 19. kolu italijanske Serije A pošto su na domaćem terenu savladali Sasuolo rezultatom 3:0.\nNakon nešto boljeg početka, tim iz Udina je stigao do zasluženog vođstva u 14. minutu kada je Stefano Okaka glavom savladao nemoćnog Konsiljija, a pogodak je priznat nakon pregledanog VAR snimka.\nSasulo je pokušavao da u drugom poluvremenu stigne do izjednačenja, ali sve >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << je palo u vodu kada je Ken Sema u 68. minutu preciznim udarcem duplirao prednost svoje ekipe.\nKonačnih 3:0 postavio je Rodrigo De Paul u prvom minutu nadoknade vremena.\nSrpski internacionalac Filip Đuričić proveo je na terenu 69 minuta kada ga je zamenio Raspadori.\nUdineze bolji od Sasuola\nFudbaleri Udinezea pobedili su na svom terenu Sasuolo sa 3:0, u utakmici 19. kola italijanskog prvenstva...Domaći su poveli u 14. minutu golom Stefana Okake, a prednost je udvostručio Ken Sema u 68. minutu...Konačan rezultat postavio je Rodrigo De Pol u prvom minutu nadoknade vremena...Crno-beli su...


Karleuša prozvala Maju Berović zbog sličnog kostima: "Pakao! JK sa Aliexpress-a" - Svetionik.com\n348 Karleuša prozvala Maju Berović zbog sličnog kostima: "Pakao! JK sa Aliexpress-a"\nTelegraf · 07.11.2020 11:33\nRadi se o crnom, seksi kostimu sa kapuljačom\nAdd to bookmarks Ne prikazuj Telegraf\nTelegraf 1 mesto · danas 20:46\nGlumac Nenad Jezdić večeras je primljen u KBC Dragiša Mišović u Beogradu zbog obostane upale pluća, nezvanično saznaje Telegraf.rs. Pročitaj više\nTelegraf 2 mesto · danas 15:28\nNa društvenim mrežama pojavila se poruka jednog komšije drugom zbog navodne krađe patika. Iako u opisu nije navedeno gde se to desilo, navodi iz poruke sugerišu da je u pitanju Vojvodina. U opisu objave ne stoji ni podatak o tome kada se desilo, ali ga situacija sa korona virusom jasno stavlja u ovu godinu. Pročitaj više\nTelegraf 3 mesto · 04.12.2020 23:22\nJedna od najvećih zvezda sa naših prostora, Marija Šerifović, održala je humanitrani koncert na YOUBOX muzičkoj platformi kako bi se prikupio novac za lečenje Minje Matić, koja boluje od retke i teške bolesti - spinalne mišićne atrofije. Pročitaj više\nTelegraf · danas 01:40\nMarija Šerifović održala je humanitarni onlajn koncert Marije Šerifović za pomoć maloj Minji Matić, koji je bio realizovan preko aplikacije YOUBOX. Nakon što su sredile tehničke poteškoće, počeo je u 22 časa. Pročitaj više\nTelegraf · danas 17:09\nSnimak sa Ade Ciganlije kao da nije načinjen u piku trećeg talasa epidemije korona virusa u Srbiji. Iz vozila u pokretu snimljena je kolona vozila iz suprotnog smera koja stoje u mestu. Pročitaj više\nKako je jedan legendarni Volkswagen od "ljubavi na prvi pogled" postao "član porodice"\nTelegraf · danas 17:34\nTelegraf · danas 18:36\nFudbaleri Vojvodine u 17. kolu Superlige Srbije pobedili su Mačvu sa 1:0, ali je sportska strana tog duela definitivno u drugom planu zbog teške situacije kroz koju novosadski klub prolazi! Pročitaj više\nDetalji napada u Tršiću: Komšije čule jauke, pa pozvale policiju. Muž izbo ženu nožem posle svađe\nTelegraf · danas 21:15\nN. M. iz Tršića, kod Loznice, koja je, večeras, primljena u Opštu bolnicu u ovom gradu, u stabilnom je stanju, rekla je Dragana Mitrović, portparolka Opšte bolnice Loznica. Pročitaj više\nPrinudno sletanje nasred autoputa: Posle kvara na avionu, pilot je morao da prizemlji letelicu\nTelegraf · danas 21:00\nUznemirujući snimak prinudnog sletenja nasred autoputa dogodio se blizu Mineapolisa, a svu sreću izbegnuta je tragedija. Pročitaj više\n(UŽIVO) Serija Mornara, za egal sa Partizanom (3/4)\nTelegraf · danas 19:47\nNakon dvonedeljne pauze zbog takmičenja reprezentacija, nastavljaju se klupska takmičenja, a Partizan nakon pauze igra meč devetog kola ABA lige, u kom gostuju Mornaru iz Bara (19.00 Arena sport 1). Pročitaj više\nTelegraf · danas 13:11\nMnoge poznate dame u drugom stanju pojavljivele su se u emsijiama na teleizijama, dok su druge žene izbegavale javne dođagaje, ali je kamera uspela da uhvati kako su izgledale tokom trudnoće. Pročitaj više\nUpozorenje RHMZ: Sutra i u ponedeljak najjači udari vetra u ovih 9 mesta, nosiće sve pred sobom\nTelegraf · danas 13:24\nTokom prve dekade decembra u košavskom području duvaće jak i olujni jugoistočni vetar, a na jugu Banata i sa orkanskim udarima, upozorio je danas Republički hidrometeorološki zavod. Pročitaj više\nBeograđanin našao foru da prevari "Oko sokolovo": Svi pobesneli kad su videli šta je uradio\nTelegraf · danas 14:39\nBahato parkiranje pojedinaca uobičajeno je na ulicama gradaova, tako i u Beogradu. Česte su prilike da se vide nesavesni vozači na delu. Primer koji pokazuje i da su maštoviti, zabeležen je kamerom. Pročitaj više\n"Ti si čista Lunina kopija": Žena od sultana u haljini koju je pre nje nosila Đoganijeva\nTelegraf · danas 12:39\nPevačica Tijana Milentijević objavila je na svom Instagram profilu fotografiju u identičnoj haljini koju je ranije nosila Luna Đogani, što je izazvalo brojne reakcije. Pročitaj više\nTelegraf · danas 13:46\nPoznate ličnosti ukrasile su svoje domove povodom predstojećih novogodišnjih i božićnih praznika, a među njima Jelena Karleuša i Nataša Bekvalac svojim jelkama strušile su društvrene mreže. Pročitaj više\nGlumac Petar Benčina zaražen je korona virusom. Pročitaj više\nTelegraf · danas 17:52\nSnimak nadzorne kamere na kojem se vide dva starija muškarca kako se tuku na kasi supermarketa u Osijeku deli se ovih dana na društvenim mrežama. Pročitaj više\nTelegraf · danas 16:13\nDerbi 17. kola Superlige igra se na stadionu u Humskoj (16.00 Arena sport 1), gde Partizan dočekuje ekipu Čukaričkog, petoplasirani tim na tabeli Superlige Srbije. Pročitaj više\nTelegraf · danas 17:22\nTrener fudbalera Crvene zvezde Dejan Stanković izjavio je da i protiv Zlatibora u 17. kolu Superlige idu na pobedu. Pročitaj više\nTelegraf · danas 18:33\nU Srbiji već danina je nepovoljna situacija sa korona virusom. Broj zaraženih svakodnevno se meri u hiljadama, a lekari, koji apeluju da se poštuju mere za prevenciju, se bore da ljude izleče od ovog virusa koji je zadesio čitav svet Pročitaj više\nZbog gesta porodice pokojnog bubnjara Amadeus benda u humanitarne svrhe otišlo skoro 100.000 dinara\nTelegraf · 03.12.2020 15:24\nBubnjar Amadeus benda Bojan Zlatanović Tokan sahranjen je 26. novembra u Leskovcu, na Špitaljskom groblju. Pročitaj više\nTelegraf · 04.12.2020 17:37\nLuna Đogani i Marko Miljković uključili su se u humanitarnu akciju za pomoć Minji Matić iz Kragujevca , koja boluje od retke i teške bolesti - spinalne mišićne atrofije. Poznati par, koji imaju svoji modni brend, rešili su da uplate 52 dinara od svake porudžbine. Pročitaj više\nTelegraf · 29.11.2020 08:34\nProtesti tokom dana bili su mirni, međutim u ranim večernjim satima izbili su sukobi u više gradova Pročitaj više\nTelegraf · 02.12.2020 14:12\nTelegraf · 03.12.2020 21:21\nDrugi put u poslednje četiri godine Crvena zvezda će igrati u nokaut fazi Lige Evrope, a nakon što je posle remija sa Hofenhajmom u Beogradu izborila drugo mesto u svojoj grupi. Pročitaj više\nTelegraf · 04.12.2020 12:54\nFudbalska reprezentacija Srbije pretrpela je neuspeh u baražu Lige nacija pošto u duelu sa Škotskom nije izborila Evropsko prvenstvo. Ceh za to će platiti selektor Ljubiša Tumbaković, koji u ugovoru ima klauzulu da on može biti raskint u slučaju da se ne obezbedi EURO, a kako Telegraf saznaje, Vladan Milojević je sve bliži klupi Orlova. Pročitaj više


Dino park i Omladinsko-kulturni centar uskoro na Zlatiboru - Sjajne Vesti\nAutor Vedran Martinović 20.04.2016 Nema komentara\nPROMOCIJA SRBIJE, TURIZAM, DECA\nSJAJNE VESTI SA ZLATIBORA\nNa Zlatiboru Uskoro počinje postavljanje Dino parka i izgradnja Omladinskog-kulturnog centra. Na konferenciji za novinare, koja je održana u prostorijama Turističke organizacije „Zlatibor“ 19. aprila, najavljeno je skoro otvaranje Dino parka za koji je opština Čajetina izdala lokaciju za izgradnju. Dino i avantura park će biti najveći u ovom delu Balkana, a planirano je zaposlenje od oko 40 radnika.\nKako je najavljeno Dino i avantura park će biti otvoren u avgustu ove godine, ali samo prve faze. O značaju ovog projekta suvišno je govoriti jer su Dino parkovi širom Evrope jedna od najposećenijih destinacija među mlađim kategorijama. Lokacija za park se nalazi sa leve strane ulice Sportova, iznad Studentskog odmarališta „Ratko Mitrović“, na oko 3 hektara. Posetiocima će biti omogućeno da pogledaju oko 30 dinosaurusa u prirodnoj veličini, što pokretnih, što statičnih od kojih će najveća atrakcija biti Tireks dužine 15 metara i visine 8 metara. Pored edukativnog dela, gde će se posetioci upoznati sa vremenom iz koga potiču dinosaurusi, biće organizovane i radionice, a posebna pažnja će se usmeriti i na zabavne sadržaje. Interesantno mesto će biti i klizalište koje će raditi svih 365 dana u godini, zatim nekoliko otvorenih i zatvorenih dečijih igrališta, rođendaonica za proslavu dečijih rođendana, mini golf, jahanje ponija, biće uređen poligon za „paintball“, bina na kojoj će se održavati predstave i avantura park. Takođe poetiocima će biti na raspolaganju i kafe picerija, restoran sa popularnim cenama, pa će kompletna porodica moći tu da provede čitav dan. Još jedna nezaobilazna stanica biće Dino šop, gde će moći da kupe suvenire vezane za dinosauruse, ali i za čitavu turističku ponudu Zlatibora.\nŠto se tiče izgradnje Omladinskog-kulturnog centra, ona je planirana polovinom godine, a kraj 2017. godine kada će ovaj centar biti potpuno u funkciji. Nalaziće se u neposrednoj blizini zgrade Turističke organizacije. Omladinsko-kulturni centar već poseduje projekat a finansijska sredstva su obezbedile opština Čajetina i Turistička organizacija „Zlatibor“, dok će 20 miliona dinara doći od Ministarstva trgovine i turizma.\n„U pitanju je savremeni multifunkcionalni centar, površine 1.825 metara kvadratnih, koji će u svom sastavu imati pozorišnu salu od 225 mesta, i koristiti se za bioskopske projekcije, imaće i nekoliko manjih sala, galeriju za izložbe slika, prostor za biblioteku, koja je nedostajala Zlatiboru i nekoliko kancelarija za udruženja koja posluju na teritoriji opštine Čajetina“ – izjavili su iz TO Zlatibora na konferenciji za novinare.\nTO „Zlatibor“ je podsetila da je modernizovala svoj sajt i da ćete sada brže i lakše doći do informacija – www.zlatibor.org.rs\ntop vesti, sjajne vesti, zlatibor, cajetina, turisticka organizacija zlatibora, zlatiborski okrug, dino park, dinosaurusi, omladinsko kulturni centar zlatibor, tireks\nDino park i Omladinsko-kulturni centar uskoro na Zlatiboru postavio Vedran Martinović 20.04.2016


NESVAKIDAŠNJI KONCERT U KOTORu – Kulturni Centar Kotor\n“Balkansko mediteransko veče“ održano je u velikoj sali kotorskog Kulturnog centra.\nOperska solistkinja Zorica Belić, magistar solo pjevanja iz Novog Sada i tamburaški kvintet koji čine akademski muzičari pod vođstvom prof. dr Ljubinka Lazića ponudili su kotoranima nesvakidašnji muzički program.\nImpresivna interpretiracija tradicionalne muzike Balkana, uz brilijantni instrumentalni zvuk tamburice u rukama muzičkih virtuoza i učešće vrsnog, višestruko nagrađivanog lirskog soprana, novosadske operske dive, mr Zorice Belić, solistkinje u vokalnim partijama, još jednom nas je uvjerila da muzika nema barijera i da govori univerzalnim jezikom.\nKao poseban raritet izvedena su i najljepša djela opusa klasične muzike na tamburici – Štrausovi valceri posvećeni Dunavu, Šubertova i Vivaldijeva muzika, argentinska Pjacolina tango muzika, mađarski čardaši, najlepša španska, italijanska napolitanska muzika kao i ruska narodna muzika.\nSnimak koncerta nalazi se na linku


Za kapitalne investicije 42 odsto prihoda budžeta - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Za kapitalne investicije 42 odsto prihoda budžeta\nZnačajni projekti u oblasti turizma i zaštite životne sredine na Zlatiboru\nOsim u turistički razvoj Zlatibora, koji je ove godine obeležio 125 godina organizovanog turizma i beleži stalni rast broja turista, lokalna samouprava je na osnovu svojih strateških planova predvidela i projekte u cilju zaštite prirode na toj planini.\n0Piše: N. Kovačević 24. decembra 2018. 16.00 Izmenjeno: 16.00\nOd 1.887.000.000 dinara, koliko iznosi ovogodišnji opštinski budžet, prema rečima Miloja Rajovića, predsednika SO Čajetina, 42 odsto prihoda je planirano da se uloži u kapitalne investicije, a među njima su i značajni projekti u oblasti turizma i zaštite životne sredine koji su ranije započeti i koje bi trebalo završiti.\nZa narednu godinu je planiran završetak „Gold gondole“, panoramske žičare duge skoro devet kilometara, koja će putnike prevoziti od centra Zlatibora, preko međustanice kod Ribničkog jezera, do vrha Tornika. Tu investiciju, ukupne vrednosti 13 miliona evra, opština sama finansira. U nameri da poboljša ponudu u oblasti sportskog i rekreativnog turizma, Opština je, za 1.601.700 evra, kupila sportsku halu „Wai Tai“ na Zlatiboru i pre nekoliko dana je zvanično postala njen vlasnik.\nTakođe, sledeće godine trebalo bi da bude završeno savremeno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda na Zlatiboru, u blizini Obudojevice, koje će značajno poboljšati kvalitet vode u toj rečici, ali i u Rzavu i dalje u slivu reke Drine. Taj projekat je vredan 4,5 miliona evra, od kojih je Vlada Slovenije, posredstvom Centra za međunarodnu saradnju i razvoj, donirala 1,5 miliona evra, a ostatak je obezbedila Čajetina iz svog budžeta.\nU narednim godinama zvaničnici Čajetine najavljuju i izgradnju manjih sistema za prečišćavanje otpadnih voda, kao i reciklažno dvorište, koje će omogućiti da se, uz primenu visokih standarda u zaštiti životne sredine, otpad prikuplja i transportuje na regionalnu deponiju Duboko u Užicu. Kako postojeće transportno mesto na Zlatiboru ne zadovoljava higijenske i ekološke standarde, za tu namenu biće određena nova lokacija.\nMilan Stamatović, predsednik opštine, navodi da je razvoj Čajetine, a posebno turističke privrede na Zlatiboru, usklađen sa potrebom da se očuva priroda. On navodi da Zlatibor nije samo centar tog turističkog mesta, koji je urbanizovan i uređen na osnovu potreba savremenog gosta i predstavlja epicentar svih dešavanja, već da su to i obližnja sela i očuvana priroda.\n– Da smo turistički razvoj uskladili sa očuvanjem prirode govori i podatak o tome da je svega 1,4 odsto teritorije opštine Čajetine pod objektima. Više ima površina pod vodama – potocima, rekama, jezerima, nego pod objektima. To znači da postoje velike mogućnosti za održivi razvoj turizma i mi ćemo ih iskoristiti, kazao je za Danas Stamatović i podsetio na strateški plan razvoja te opštine kojim je predviđeno, u narednih nekoliko godina, milion gostiju i deset miliona noćenja godišnje.\n– Predstoje nam nove investicije kako bismo ostvarili taj cilj, a to podrazumeva da se izgradi još hotela visoke kategorije, pratećih sadržaja, ali i drugih ustanova na Zlatiboru, koji će se razvijati upravo u tom pravcu, ali uz očuvanje prirodnih resursa. Na osnovu Strategije razvoja Opštine Čajetina, koja je urađena na period od deset godina, uskladili smo razvoj Zlatibora i cele opštine sa zaštitom životne sredine i planiramo velika ulaganja u ekološke projekte. Primera radi, do 2022. godine nameravamo da izgradimo i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Čajetini, Sirogojnu i Mačkatu. S druge strane, na području Čajetine nema divljih deponija, tako da smo sve bliži cilju o Čajetini kao prvoj ekološkoj opštini u Srbiji, naveo je Stamatović.\nU sledećoj godini, kako je najavio, počeće i izgradnja vodosistema „Sušica“, koji bi trebalo da podrži planirani razvoj Zlatibora, posebno Zlatnog grada, novog turističkog kompleksa koji je planiran da se gradi u blizini Ribničkog jezera.\n– Prva faza, koja podrazumeva crpnu stanicu i cevovod od izvorišta Sušičko vrelo do postrojenja za preradu vode na Žigalskom visu u Tripkovi, trebalo bi da bude završena tokom 2019. godine. Od priliva sredstava zavisiće nastavak radova prema Čajetini i Zlatiboru. Naš cilj je da 2020. godine vodosistem završimo do Zlatibora, kako bismo kasnije mogli da razvijamo „Zlatni grad“. Potrebno je da se sadašnja vodoakumulacija Ribničko jezero i postrojenje za preradu vode za piće delimično rekonstruišu, kako bi se stvorila mogućnost da jezero služi za rezervno vodosnabdevanje, ukoliko se bude događalo da nema dovoljno vode sa izvorišta Sušičko vrelo, objasnio je Stamatović.\nPočela zimska sezona na Torniku\nOd 20. decembra, uz značajne pogodnosti, počela je zimska sezona na Ski-centru Torniku, koji radi od devet do 16 časova. Na stazama Tornik, Čigota i Ribnički put ima do 50 centimetara utabanog snega. U radu je sistem za veštačko osnežavanje, kako bi se osposobile i ostale dve staze, a u pogonu je šestosedna žičara. Prvog dana na stazama je bilo oko 800 skijaša, a narednih dana biće im dostupne i ostale staze. U JP „Skijališta Srbije“ očekuju da će ovogodišnja skijaška sezona na Torniku nadmašiti prošlogodišnju, koja je trajala 90 dana i tokom koje je prodato 50.000 skijaških karata.\nKapitalne investicije, projekti, TurizamČajetina


Evropski komesar za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelji\nEvropski komesar za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelji (Varhelyi) poručio je u četvrtak (7. maj) da je pandemija korona virusa jasno potvrdila da je budućnost Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji i istakao da se mora održati fokus na vladavini prava, funkcionisanju demokratskih institucija i javnoj upravi.\nU obraćanju članovima Komiteta za vanjske poslove Evropskog parlamenta, Varhelji je naveo da pandemija korona virusa nije poremetila pažljivo pripremani ekonomski i investicioni plan za region, koji je prvobitno trebalo da bude usvojen na samitu EU i zemalja Zapadnog Balkana u Zagrebu.\n"Taj plan je jedan od tri elementa iz novog pristupa Evropske komisije za region, a izrađen je kao dopuna na ranija dva elementa, tačnije, revidiranu Metodologiju proširenja EU, koju je Komisija predstavila u februaru radi vraćanja kredibiliteta jednoj od najvažnijih politika Unije, te odluku o otvaranju pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom, koju su čelnici EU usvojili u martu zajedno sa revidiranom Metodologijom", naveo je Varhelji.\n"Više nego ikad, moramo jasno reći da EU stoji iza zapadnobalkanskih partnera i ostaje posvećena podršci, ne samo njihovim naporima da se izbore sa virusom i strukturalnim uticajem na društva i ekonomije, nego da osiguramo naš angažman u svim oblastima naše agende da osiguramo evropsku perspektivu za region i opipljivu stvarnost za njegove građane", naveo je Varhelji.\nLideri EU: Sprovođenje reformi od ključnog značaja za napredak Zapadnog Balkana\nEU iz Zagreba potvrđuje pomoć za Zapadni Balkan, o budućem članstvu obazrivo\nUkazujući da je Evropska komisija jasno isticala da se pandemija može pobijediti isključivo globalnim djelovanjem i radom s partnerima, Varhelji je ocijenio da to nigdje nije bilo očiglednije kao na Zapadnom Balkanu.\nPodsjećajući na konkretne mjere koje je Evropska komisija preduzela prema zemljama Zapadnog Balkana, što uključuje i 3,3 milijarde evra bespovratnih sredstava i zajmova, Varhelji je naglasio da je riječ finansijskom paketu, neuporedivom sa bilo kojim dosadašnjim drugim mjerama podrške.\nNaglasio je kako nijedan drugi region nije dobio toliku finansijsku pomoć i toliko mehanizama koji su obično rezervisani samo za države članice EU.\n"Ušli smo u ovu krizu zajedno i zajedno ćemo iz nje izaći. Naše ekonomije su blisko povezane, a ekonomski i investicioni plan koji je sada pomjeren za drugu polovinu ove godine biće još i važniji", istakao je Varhelji.


Lopovi im opljačkali automobil dok su ručali u Jablanici – Bh-index\n09/08/2018 by Avaz.ba\n– Odlučili smo da u Jablanici ručamo, ali kada smo pošli do vozila da krenemo u pravcu Modriče, vidjeli smo da je staklo na automobilu razbijeno – govori Stoko Pejić, vlasnik automobila, piše “Avaz“.\n– Od NN počinitelja ili više njih izvršena je provala u putničko motorno vozilo marke ’VW’ tip ’Tiguan’, registarskih oznaka ZH 480307, vlasništvo Pejić Stoke, sina Petra, rođenog 16.08.1952.godine u Gradačcu, nastanjen u Modriči, ulica Dobrinja br.54, koje se nalazilo na parking prostoru restorana ’Zdrava voda’ u Jablanici koji se nalazi na južnom izlazu iz grada – navodi se u Zapisniku Policijske stanice Jablanica.\nPreporučeno za vas: Ko je bio Slaviša Krunić koji je likvidiran kod Banje Luke i šta je govorio o BiH\n– Nikada mi se nešto slično nije dogodilo. Dakle, nemate slobodu da pauzirate nakon dužeg putovanja, da ručate i odmorite. Nisam optimista da će siledžije i lopovi biti otkriveni i sankcionirani – rekao je Stoko Pejić.\nPogledajte snimak akcije hapšenja Crnogoraca koji su švercali 20 tona hašiša


U Kisaču održan treći festival slovačkog praznika lepote narodnih nošnji - Minority News\nU Kisaču održan treći festival slovačkog praznika lepote narodnih nošnji\nTreći po redu festival „Slovačka narodna nošnja Slovaka u Vojvodini” održan je 29. septembra u Kisaču, gde je nakon defilea učesnika obučenih u slovačke nošnje iz različitih krajeva Vojvodine, otvorena izložba trenutno jednog od najboljih fotografa iz Republike Slovačke Petera Brenkusa pod nazivom „Tichá krása“, što simbolizuje nežnu ili jednostavnu lepotu.\nPokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević svečano je otvorila ovu izložbu, na kojoj su veštim fotografskim objektivom izložene impresivne fotografije mladih devojaka u prelepim slovačkim narodnim nošnjama.\nPozdravljajući prisutne i samog autora Petera Brenkusa, Miloševićeva je, uz divljenje, izrazila zadovoljstvo što upravo u godini koja je obeležena kao godina zaštite kulturnog nasleđa, ne samo kod nas, već i u celoj Evropi, mi to bogatstvo nasleđa danas imamo ispred sebe.\n„I kao što svaka slika govori umesto hiljadu reči, tako i mi danas možemo sa ponosom da kažemo da naše bogatstvo upravo jeste ova različitost i posebnost, koja ovaj prostor gde se prepliću tolike kulture, nacije, običaji, istorije čini sasvim drugačijim i zato sa ponosom vam mogu poželeti da ovaj festival, kao i svi njegovi prateći sadržaji potraju što više, u čemu će vam Pokrajinska vlada i sekretarijat na čijem sam čelu biti sigurni i pouzdani partneri“ rekla je otvarajući izložbu Dragana Milošević.\nTreći festival „Slovačka narodna nošnja Slovaka u Vojvodini” zvanično je otvorio pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučno istraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević, koji je ovom prilikom istakao značaj ovog festivala, jer impozantnim načinom čuva tradiciju Slovaka na ovim prostorima, staru tri veka.\n„Vekovna tenzija ljudi na ovim prostorima da skromnim životom, u lepoti i ljubavi žive i stvaraju, Slovaci su to očuvanjem svoje tradicije i dokazali“ rekao je prof. dr Milošević i dodao da sve ove nošnje oko nas i pred nama svedoče o ugrađenoj lepoti, koja traje i simbolizacija nošnji kroz status porodice, prepoznavanje žene od devojke po bojama, kao i pečat prostora sa kojeg dolaze nam govore da i tada, kao i danas čine posebnost, jer energično promovišu kulturni i nacionalni identitet na ovim prostorima, a nas sve zajedno zbog svega toga čine ponosnim.\nIspred Grada Novog Sada pozdravne reči uputio je član Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić, a među zvanicama su bili i pokrajinski sekretar za finansije Smilja Jovanović i potpredsednica Skupštine AP Vojvodine Snežana Sedlar, koji su svi zajedno sa sekretarima Draganom Milošević i prof. dr Zoranom Miloševićem, kako su to organizatori festivala nazvali „krstili“ novu fotomonografiju “Slovačka lepota”, autora Pavela Surovog i Branislava Kokavca.\nPo rečima direktora Kulturnog centra „Kisač“ u Kisaču Pavela Surovog, posetioci i ovog trećeg festivala, koji za temu ima stare slovačke nošnje, imaju priliku da vide kako su se Slovaci oblačili po drugim selima u Vojvodini, ali onako kako su to slovačke bake i prabake činile. Kako je rekao, upriličena je revija starih slovačkih nošnji i osim kisačkih tu su i one iz Stare Pazove, Kovačice, Bačkog Petrovca, Aradca, Bingule, Dobanovaca, Gložana, Padine, Selenče, Šida i Vojlovice. Na taj način, kako objašnjava Surovi, slovačka kultura i tradicija približavaju se bratskom srpskom narodu, kao i ostalim nacionalnim zajednicama u Vojvodini. Narodna nošnja kod Slovaka uvek je bila simbol tradicije, određivala je ekonomski status, bračni status, starost. Za svako slovačko mesto ili kraj vezivala se i specifična nošnja, a ta specifičnost ogledala se u korišćenju određenih krojeva, tkanina, ornamenata, u bogastvu kolorita, kao i u propratnim ukrasnim detaljima i nakitu.\nOznake:\tfestival „Slovačka narodna nošnja Slovaka u Vojvodini”, Kisač, slovačke nošnje


NAJVEĆI ASTRO NEGATIVAC: Retrogradni Merkur će se u 2018. desiti tri puta a evo kako da se zaštitite od njegovog pogubnog uticaja | Astrosudbina\nNaslovna ASTRO NAJVEĆI ASTRO NEGATIVAC: Retrogradni Merkur će se u 2018. desiti tri puta...\nNAJVEĆI ASTRO NEGATIVAC: Retrogradni Merkur će se u 2018. desiti tri puta a evo kako da se zaštitite od njegovog pogubnog uticaja\nKada neko pomene retrogradni Merkur ne bude nam svejedno. On je sa punim pravom zaslužio svoju negativnu reputaciju, a evo kada ga možete očekivati u 2018. godini.\nNaime, taj fenomen se ne dešava toliko često, on traje mnogo duže od pomračenja i može da napravi potpuni haos za svaki horoskopski znak.\nMerkur postaje retrogradan 3 do 4 puta godišnje i vlada komunikacijom, putovanjima i tehnologijom.\nTokom ovog perioda, očekuju se problemi sa kompjuterima, brojni nesporazumi, pa čak poslovima za koje smo mislili da su sigurna stvar.\nZato i nije čudo zašto mnogi ljudi kasne na važne sastanke i dogovore kada retrogradni Merkur ima “svojih 5 minuta”.\nRetrogradni Merkur će se u 2018. desiti tri puta a evo kako da se zaštitite od njegovog pogubnog uticaja\nAko želite da se zaštitite od njegovog negativnog uticaja, razmišljajte o ponovnom povezivanju, istraživanju i obnavljanju stvari na koje ste zaboravili.\nOvo nije period kada je pametno započinjati nešto novo, ali može da bude od velike koristi ako želite da razrešite određene dileme ili se ponovno posvetite nečemu što ste napustili.\nAko razmišljate o projektu koji nikako da završite ili pozivu starom prijatelju sa kojim se niste čuli sto godina, onda je retrogradni Merkur pravo vreme za to.\nEvo kada nas ove godine sve očekuje retrogradni Merkur:\n– od 22. marta do 15. aprila\n– od 26. jula do 19. avgusta\n– od 16. novembra do 6. decembra\nretrogradni merkur u 2018.\nPrethodni tekstOBE PLANETE SIMBOLIŠU SREĆU I VITALNOST: Saznajte šta vam donosi kvadrat Sunca i Jupitera od 5. do 15. februara 2018. godine\nSledeći tekstNJIHOVA LJUBAV JE VEČNA: Ova 4 horoskopska para se nikada neće rastati


Saradnja Novog Sada i Rodosa u kandidaturi za Evropsku prestonicu kulture – Explore Novi Sad\n/ decembar 7, 2017\nPlanirajte svoje beskrajno velike uspehe u Novoj 2018. u restoranu Beskraj\nNajbolja dnevna žurka u gradu\nTematska tura: Zaboravljene Novosađanke\nŠta vam je sve potrebno za prvo samostalno putovanje\nAnketa: Kako Novosađani vide Evropsku prestonicu kulture\nPoziv građanima za učešće u anketiranju za projekat kulturnih stanica\nHomeNovi Sad 20,21Saradnja Novog Sada i Rodosa u kandidaturi za Evropsku prestonicu kulture\n/ septembar 28, 2016\nNakon višednevnih pregovora i razmatranja potencijalnih zajedničkih aktivnosti, postignut je dogovor o saradnji između projekata Novi Sad 2021 i Rodos 2021. Rodos je jedan od grčkih kandidata za Evropsku prestonicu kulture, a dogovor je postignut između grčkog predstavnika Nikosa Čacipapasa (Nikos Chatzipapas) i Vuka Radulovića, menadžera za međunarodnu saradnju i komunikaciju projekta Novi Sad 2021.\nPotpisivanjem ovog sporazuma, od danas naš grad i zvanično sarađuje sa svim gradovima finalistima za Evropsku prestonicu kulture 2021. godine! Naime, Novi Sad je od ranije imao potpisane sporazume o saradnji sa Temišvarom, Klužom, Baja Mareom i Bukureštom, finalistima za izbor u Rumuniji, kao i Elefsinom i Kalamatom, koji su u finalu takmičenja u Grčkoj.\nNedavno je Temišvar proglašen Evropskom prestonicom kulture za 2021. godinu, dok se Novi Sad nalazi u finalu, a da li će osvojiti ovo laskavu titulu biće poznato 13. oktobra prilikom finalnog predstavljanja u Briselu.\nEvropskim prestonicama kulture za 2016. proglašeni su poljski Vroclav i španski San Sebastijan, dok će titule naredne godine poneti danski Orhus i jedno od glavnih letovališta na Kipru, Pafos. U 2018. prestižnu titulu dobiće Leuvarden u Holandiji i Valeta na Malti, a 2019. Plovdiv u Bugarskoj i Matera u Italiji. Evropske prestonice kulture za 2020. biće hrvatska Rijeka i irski Galvej, dok je Temišvar za sada jedini grad koji je proglašen prestonicom kulture za 2021. godinu.\nPodsetimo, naš grad je do sada sarađivao sa više od 30 evropskih gradova, od kojih najmanje 20 nekadašnjih i budućih, kao i gradova kandidata za Evropsku prestonicu kulture. Više od 95% svih predloženih projekata realizovaće se u saradnji sa organizacijama i umetnicima iz cele Evrope. Na taj način želimo da, putem kulture, gradimo nove i obnavljamo mostove između Novosađana i stanovnika gradova širom Evrope. Istovremeno, mi želimo da još čvršće pozicioniramo Novi Sad kao nacionalni, regionalni i evropski centar kulture.\nPredavanje američkog stručnjaka u fandrejzingu Džerija Tvomblija “Tajne uspešnih fandrejzera”\nPonovo zazvonilo sa Petrovaradinske kule


Na gradilištu ljubljanske džamije nadjene svinjske glave\nBeta 13. januara 2016. 16:40\nNa gradilište Islamskog verskog centra i džamije u Ljubljani, u noći izmedju utorka i srede, bačene su svinjske glave, prenose danas slovenački mediji.\nPolicija, koja je jutros obaveštena o ovom slučaju, pošto su radnici došli na gradilište, izvršila je uvidjaj i pokrenula istragu. Na mestu buduće džamije pronadjene su svinjske glave i tegle pune svinjske krvi.\nPolicija je saopštila da se istraga vodi protiv nepoznatih počinilaca osumnjičenih za podsticanje na neprijateljstvo, nasilje ili netoleranciju na verskoj osnovi, što je kažnjivo zatvorom do dve godine.\nIslamska zajednica Slovenije saopštila je da slučaj smatra napadom na manjinsku versku zajednicui pozvala sve ostale verske zajednice, uključujući Katoličku crkvu i Srpsku pravoslavnu crkvu, da taj čin energično osude.\nPrva džamija u Sloveniji s islamskim centrom trebalo bi da bude završena sledeće godine, a koštaće oko 35 miliona evra. Trećinu novca osbezbedio je donacijom Katar, a očekuju se i prilozi muslimana iz Slovenije i drugih država.


SzS o učešću na okruglom stolu: Nisu to pregovori vlasti i opozicije | Autonomija\nSzS o učešću na okruglom stolu: Nisu to pregovori vlasti i opozicije\nNova stranka: Konstruktivna razmena mišljenja i stavova\nSavez za Srbiju (SzS) saopštio je da današnji okrugli sto na beogradskom Fakultetu političkih nauka (FPN), na kom su na poziv FPN i Fonda za otvoreno društvo, učestvovali predstavnici političkih partija i nevladinih organizacija kao i profesori tog fakulteta, „nisu nikakvi pregovori vlasti i opozicije“.\nU saopštenju se navodi da su predstavnici SzS na današnjem skupu izneli stavove tog opozicionog bloka, „bazirane na sporazumu o izbornim uslovima koji su potpisale sve opozicione stranke u decembru 2018. godine, na Sporazumu sa narodom i preporukama i zaključcima Stručnog tima protesta 1 od 5 miliona“.\nSavez je dodao da će poštovati zahtev organizatora okruglog stola i da neće iznositi u javnost diskusije učesnika skupa na Fakultetu političkih nauka.\nNova stranka bila na okruglom stolu o izbornim uslovima, nada se da će nastavak biti javan\nNova stranka učestvovala je danas na okruglom stolu na temu izbornih uslova u Srbiji, na Fakultetu političkih nauka u Beogradu kom su prisustvovali predstavnici dela opozicije i vlasti, predstavnici civilnog sektora koji se bave praćenjem izbornih procedura i nekoliko profesora političkih nauka.\nKako je saopšteno, dogovoreno je da dijalog, kako danas, tako i ubuduće, bude vođen po principu „Chatham House“, odnosno bez izlaženja u javnost sa informacijama.\nU ime NOVE u diskusiji je učestvovao predsednik Političkog saveta Aris Movsesijan koji je izrazio zahvalnost Fakultetu političkih nauka i Fondu za otvoreno društvo na organizaciji i mogućnosti za konstruktivnu razmenu mišljenja i stavova.


Dačić kritikovao rezoluciju o Šešelju – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Dačić kritikovao rezoluciju o Šešelju\nDačić kritikovao rezoluciju o Šešelju\nRedakcija Send an email 2. decembra 2014\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić danas je na sastanku šefova spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana u Evropskom parlamentu oštro kritikovao rezoluciju o Vojislavu Šešelju koju je EP izglasao prošle nedjelje.\n– Šešeljeva politika treba da bude osuđena ali ne i Srbija, poručio je šef srpske diplomatije i izrazio žaljenje što je došlo do otkazivanja njegove posjete Zagrebu prošle nedjelje kao i zbog otkazivanja posjete premijera Hrvatske Zorana Milanovića Beogradu.\n– Nastavićemo sa reformama i razvojem regionalne saradnje, kao što ćemo nastaviti i sa usklađivanjem naše spoljne politike sa evropskom, rekao je Dačić obraćajući se kolegama iz regiona i članovima spoljnopolitičkog komiteta EP.\nOn je, međutim, upozorio da je teško graditi mir i stabilnost u regionu, a da ih je vrlo lako razgraditi i kao primjer naveo rezoluciju o Šešelju.\n– Srbija nije učestvovala u odluci Tribunala da pusti Šešelja niti je Tribunal postavio ikakve uslove, rekao je Dačić i podsjetio da se haško tužilaštvo nije žalilo na odluku o puštanju dok je Šešelj bio u Hagu, a da se žali sad kad je u Beogradu.\nDačić je rekao da se Srbija promijenila u odnosu na 1990-te godine i da je i samo prisustvo ministara iz regiona na ovoj konferenciji dokaz o tome.\nOn je u kontekstu suočavanja sa prošlošću kritikovao EP kao i predstavnike Kosova na konferenciji, zato što nisu pomenuli neophodnost formiranja posebnog suda za zločine nad Srbima.\n– Zašto niko, ali baš niko nije govorio o tome?, upitao je Dačić.\nDačić je zaključio izlaganje riječima da se Srbija jasno ogradila od Šešeljeve politike ne samo što se vidi iz izbornih rezultata nego i kroz izjave koje su on i drugi članovi Vlade Srbije davali protekle nedjelje.\nNakon Dačićevog izlaganja za riječ se javio poslanik EP Andrej Plenković koji je inicirao rezoluciju o Šešelju.\nOn je rekao da je odluka tužilaštva Tribunala da se Šešelj vrati u pritvor bila ispravna reakcija na rezoluciju EP i poručio da se od Srbije očekivalo i još se očekuje jasna ograda od Šešeljevog govora mržnje.\ndačić rezolucija o šešlju\nPreminulo 11 osoba, još 37 zaraženo\nI dalje se brani savski nasip na lokaciji „Visoč“\nOtvaraju se bašte kafića, a učenici nižih razreda kreću u školu\nDA LI SU OVAKO IZGLEDA PAKAO? Guše se od sumpora, olovne prašine i crnog snijega


Niška televizija » Od 119 škola nastava u prepodnevnoj smeni potpuno obustavljena u 33 škole (VIDEO)\nObjavljeno 22.10.2014. 15:02\nIako je bilo očekivano da se jednodnevnom štrajku upozorenja priključi više od 70% škola u Srbiji, taj broj je daleko manji. Kada je reč o Nišavskom upravnom okrugu, od 119 škola nastava je u prepodnevnoj smeni potpuno obustavljena u 33 škole, dok su u četiri škole časovi skraćeni na 30 minuta, potrvrdio je za NTV načelnik školske uprave u Nišu Živomir Jovanović. Slična situacija je i u drugim gradovima, a u Ministarstvu prosvete kažu da bi zaposleni u školama koje su obustavile rad mogli da ostanu bez dela zarade.\nU nekim školama nije bilo nastave, negde su časovi bili skraćeni na 30 minuta, ali je najvećem delu nastava normalno organizovana. Tako se u Nišu od 59 škola, štrajku odazvalo 23, kaže predsednica gradskog odbora samostalnog sindikata obrazovanja Zorica Kitanović koja kaže očekivala veći odziv.\nKomentarišući jučerašnju izjavu ministra prosvete Srđana Verbića da prosečna plata u prosveti mora da bude smanjena sa 42 000 na 39 000 dinara, Kitanović je rekla da ne zna kojom metodom je ministar došao da tog broja, ali i dalje smatra da postoji način da prosvetni radnici budu izuzeti od tog smanjenja.\nProsvetni radnici koji danas štrajkuju mogli bi da ostanu bez dela zarade, rekao je pomoćnik ministra prosvete Zoran Kostić i najavio da je to ministarstvo i dalje otvoreno za razgovor sa sindikatima.\nŠtrajk upozorenja organizovala su četiri najveća reprezentativna sindikata obrazovanja koji pored izuzeća od smanjenja plata traže i uvođenje platnih razreda i otpočinjanje pregovora o kolektivnom ugovoru. U Beogradu je organizovan i protestni skup prosvetnih radnika, a predstavnici sindikata ističu da ne odustaju od svojih zahteva, a o daljim aktivnostima će odlučiti nakon analize štrajka. Predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Dragan Matijević ranije je izjavio da će nastava biti nadoknađena u onim školama koje su gubile nastavu.\nNa listi ARS tri kandidata iz Niša (VIDEO)


Fabrika H&S Fruits u Arilju praviće proizvode od voća za rusko i japansko tržište\nU Arilju je u toku gradnja fabrike za preradu voća, kompanije H&S Fruits, koja je zajednički projekat srpske kompanije “Stanić doo” iz Arilja i mađarske “Horizon Food” iz Kečkemeta, a projekat je rezultat saradnje dve vlade, Srbije i Mađarske.\nPostrojenje H&S Fruits će prerađivati voće i praviti kaše, džemove i sokove, a u planu je da počne sa proizvodnjom tokom jeseni ove godine. Vrednost investicije je oko šest miliona evra i predstavlja važan investicioni projekat u oblasti prehrambene industrije.\nKompanija će imati najmanje 25 zaposlenih, a njen kapacitet meri se sa 12 tona na sat i oko 120.000 teglica džemova nedeljno.\nPrema rečima predsednice Vlade Republike Srbije Ane Brnabić, koja je prethodnog vikenda posetila fabriku, cilj je da kompanija u Arilju ima proizvodnju, preradu, čitav lanac dobavljača, odnosno da pravi sokove, džemove, a da mađarski partner obezbeđuje tržišta.\nKako je kazala, fokus izvoza proizvoda ove kompanije biće na ruskom, ali i na japanskom tržištu, koje je, kako je ocenila, izuzetno zahtevno.\nProjekat je rezultat saradnje Vlade Republike Srbije i Mađarske, kao i saradnje Razvojne agencije Srbije i HEPA – Mađarske agencije za promociju izvoza, a osnova za saradnju je Memorandum potpisan 2018. godine u Budimpešti, nakon zajedničke sednice srpske i mađarske vlade.


Ako ste se ikad pitali da li je moguće živeti večno, pročitajte ovaj zanimljiv tekst o naučnoj metodi oživljavanja koja ima najviše šansi za uspeh u tome da ostvari ljudsku opsednutost da se nadmaše vreme i smrtnost.\nBez obzira na to odakle smo, svako od nas je bar jednom čuo za ovu, navodno, nepogrešivu tehniku koja vraća mrtve u život. Nije u pitanju nikakav sveti ritual, kult sekti ili reinkarnacija u koju veruju pripadnici različitih veroispovesti i filozofija, već se radi o metodi koja zbog svoje povezanosti sa naukom deluje da ima najviše šansi za uspeh u tome da ostvari ljudsku opsednutost da se nadmaše vreme i smrtnost.\nReč je o krionici, metodi koja za cilj ima da sačuva nedavno preminulo ljudsko telo uz pomoć zamrzavanja tečnim azotom. U teoriji, ova metoda može da očuva telo, a posebno moždane veze, uz pomoć zamrzavanja, na isti način na koji se meso čuva u frižideru par dana kako bi se kasnije koristilo za jelo. Svakako da mehanizam kojim se izbegava neumitno proticanje vremena i koji je na granici prihvatljivosti fizike i biologije nije samo jednostavno otvaranje i zatvaranje vrata komore za zamrzavanje.\nOvde se uočava prekretnica između nauke i dobrih želja, stvarnosti i težnji da se ostvari nešto imaginarno bez metoda ili adekvatnih alatki: krionika čeka da ostvari rezultate preko razvitka neuronauke u budućnosti. Najteži izazov se nalazi u „reanimaciji“ uma jedne osobe. U pitanju je polje koje je relativno novo za neuronaučnike i koje poseduje tek par odobrenih teorija, kao zrna peska u velikom okeanu misterija i nedoumica.\nGlavna nada onih koji podržavaju ovu metodu leži u napretku konektomike, discipline koja se bavi proučavanjem svih veza koje mozak razvija između svake anatomske jedinice, to jest, svojih neurona. Uz pomoć neurona može da se napravi mapa svih neuronskih veza u procesu precizne simulacije (a ne reanimacije) postojećeg mozga. Međutim, teško je da se potpuno razume kako funkcionišu mozak i deljenje informacija sinapse mozga, kao da se radi o mapi jednog grada koja prikazuje urbanistički plan, ali ne precizira šta se nalazi u kom bloku, niti imena ulica i avenija.\nPosebno je komplikovano razrešiti misteriju moždane sinapse i posebnost svakog nervnog sistema unutar njih, jer mozak ne funkcioniše isto kao i drugi organi, već se svaki sastoji od svojih sopstvenih veza. Majkl Hendriks, neuronaučnik i profesor biologije, izjavio je za MIT Techology Review: „Osobine vaših neurona i sinapsi koje čine da vi budete vi, nisu opšte. Široka lepeza suptilnih hemijskih promena, stanja genetskih regulativa i subćelijske distribucije složenih molekula čine deo dinamičnog toka živog mozga.“\nU tom smislu bilo bi apsurdno posmatrati krioniku kao naučnu praksu, jer joj nedostaju argumenti kako bi se uspešno realizovala u današnjem svetu. Šira društvena zajednica, koja je i za i protiv ove metode, slaže se u tome da je sada nemoguće ostvariti ciljeve krionike.\nDanas sve navodi na to da je više u pitanju čin naučne fantastike i fantazije, nego nešto lako ostvarivo. Međutim, različite firme u Sjedinjenim Američkim Državama i Rusiji nude svoje usluge krionike ljudima koji su spremni da plate basnoslovne sume novca u najtežim trenucima: smrti voljene osobe.\nNjihova ranjivost je eksploatisana kako bi se stvorila zarada preko nade, žaljenja i svih osećanja kroz koja prolaze oni koji izgube voljenu osobu. Svaka osoba ima obavezu da ostvari sve što je želela i da shvati da nije potrebna neka revolucionarna tehnika da bi se dostigla besmrtnost. Prema rečima Karla Sagana: „Ako imamo na umu neograničen broj mogućnosti i puteva koji vode do rođenja jedne osobe, treba da budete srećni što ste vi vi ovog istog trenutka. Razmislite o velikom broju mogućih alternativnih univerzuma u kojima, na primer, vaši pra-pra-preci nikad nisu našli jedni druge, a vi nikad niste dobili mogućnost da se rodite i postojite. Imate zadovoljstvo da živite na jednoj planeti, udišete vazduh, pijete vodu i da uživate u toploti najbliže zvezde. Povezani ste sa svim generacija i svim živim bićima na ovom svetu putem DNK. Takođe i sa univerzumom, jer je svaka ćelija vašeg tela stvorena u srcima zvezda.“\nUkoliko su vas zainteresovale reči ovog svestranog naučnika, možete da pročitate detaljnije o tome šta je pisao svojoj ćerki o životu, besmrtnosti i o tome zašto smo zvezdana prašina na ovom linku.


Момировић и Жиофре: Важно инфраструктурно повезивање Србије и Европске уније\nHomeEkonomijaMomirović i Žiofre: Važno infrastrukturno povezivanje Srbije i Evropske unije\nMomirović i Žiofre: Važno infrastrukturno povezivanje Srbije i Evropske unije\n03/12/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nMinistar Momirović je to izjavio nakon sastanka sa šefom Delegacije EU u Srbiji Emanuelom Žiofreom, i naglasio da je strateško opredeljenje Srbije pristupanje Evropskoj uniji.\n„Srbija pripada Evropi istorijski, civilizacijski i ekonomski, a uskoro ćemo našu infrastrukturu dovesti do nivoa kakav imaju zemlje Zapadne Evrope. Naše strateško opredeljenje je pristup EU, i to se nije promenilo i neće se promeniti, i zaista mnogo radimo na tome da što pre postanemo članica“, rekao je Momirović.\nUkazao je da je EU glavni ekonomski partner Srbije i glavni partner u investicijama u infrastrukturu.\nMomirović je naveo da su juče prisustvovali početku radova na izgradnji autoputa Niš-Priština, dodajući da su institiucije EU dale velika bespovratna sredstva kako bi taj projekat bio realizovan.\n„Danas smo sa ambasadorom pričali o drugim projektima, najviše o železničkom Koridoru 10, pre svega o delu od Beograda do Niša, brzo krećemo u realizaciju i tog projekta. Pričali smo o velikim grantovima koje će nam institucije EU obezbediti“, naveo je Momirović.\nKaže da je sa ambasadorom Žofreom razgovarao i o projektima u oblasti zaštite životne sredine kao što su postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, kanalizaciona infrastuktura, kolektorska infrastruktura…\nMomirović je istakao da Srbija i za sprovođenje tih projekata dobija značajna bespovratna sredstava od evropskih partnera.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Emanuele Žiofre istakao je da je EU glavni donator Srbije i da postoji snažna ekonomska saradnja između Srbije i EU.\n„EU je, takođe, najveći trgovinski partner Srbije i iz EU dolazi najviše stranih direktnih investicija. Sve to zahteva bolju povezanost i zato nam je važno da bolje povežemo Srbiju sa EU“, rekao je Žiofre.\nIstiče da je EU za projekat izgradnje „Autoputa mira“, odnosno autoputa od Niša do Prištine, obezbedila bespovratnu pomoć od 40 miliona evra, a da su pored tog iznosa EIB i EBRD obezbedile povoljne zajmove u iznosu od 220 miliona evra.\nŽofre je kazao da je tema razgovora bila i železnički deo Koridora 10, koji povezuje Beograd i Niš i pruža se dalje prema jugu, dodajući da je taj projekat od velikog značaja za modernizaciju želeničkog sistema u Srbiji.\nEdukacija najstarijih sugrađana na temu bezbednog učešća u saobraćaju u Subotici


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Nezakonita odluka da se Georgievu zabrani ulazak"\n24. 11. 2020. 11:01 >> 11:23 0\nSocijalistička narodna partija Crne Gore smatra da je odluka Uprave policije Herceg Novi da muzičaru Vladu Georgievu zabrani ulazak u Crnu Goru na deset godina nezakonita i neprimjerena.\nIz SNP navode da ovo nije prvi put da je Georgievu zabranjen ulazak u državu.\n"Naime, hercegnovska policija mu to već ranije nije dozvolila, čak i kada je bilo potrebno da dođe u Herceg Novi zbog porodičnih razloga. Nema drugog objašnjenja za ovakav postupak UP Herceg Novi osim da je u pitanju revanšizam njenih starješina, koji se svete Georgijevu zbog njegovih jasnih i neskrivenih političkih stavova. Poznato je da je Georgiev kritičar režima Mila Đukanovića i pristalica novih snaga vlasti u Crnoj Gori", kažu u SNP-u.\nIz te partije pozivaju nadležne u Upravi policije Herceg Novi da odustanu od donošenja takve odluke.\n"Svako drugo rješenje smatraće se kao osveta zbog javno deklarisanih političkih stavova Vlada Geogrieva i kao takvo biće podložno reviziji kada na čelo MUP-a dođe ministar iz nove vladajuće većine", navodi se u saopštenju SNP-a.\nSNP Vlado Georgiev


Haradinaj: Loša je Kurtijeva namjera da vladu formira samo s manjinama i bez učešća Srpske liste ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n24.02.2021 u 19:55\nLider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj poručio je danas da građani Kosova očekuju da se institucije što pre formiraju, kao i da se ispune obaveze proizašle iz kosovskog ustava, uključujući unutrašnji i spoljni dijalog.\nHaradinaj je u postu na Fejsbuku kritikovao i najavu lidera Samoopredeljenja Aljbina Kurtija koji je rekao da će novu kosovsku vladu formirati sa manjinama i Srbima koji nemaju izbornu moć.\n“Unutrašnji dijalog samo sa predstavnicima manjina i bez ikakve izborne moći Srba iz centralnog dela Kosova, ne samo da može biti selektivan, već i loš signal za unitarni karakter države“, rekao je Haradinaj.\nOn je najavu Samoopredeljenja o učešću na izborima u Albaniji ocenio kao preuranjenu.\n“Mislim da je nepotrebno žuriti sa učešćem na parlamentarnim izborima u Albaniji i bojim se da će, ako ne i učesnici ovih izbora, drugi to videti kao trik i priliku za obnavljanje starih scenarija za podelu. To se može smatrati i vrstom nemoći da se suoči sa neotuđivom integracijom severa zemlje“, poručio je Haradinaj.


Penzionisani general potpukovnik američke vojske Ben Hodžis u razgovoru za Srpski servis Glasa Amerike\nIstim povodom američka ambasada u Prištini pozvala je vlasti Kosova i Srbije da žrtvama i njihovim porodicama obezbede, kako je navedeno, pun pristup pravdi i informacije o sudbini njihovih voljenih.\nIntervenciji Alijanse, koja je počela 24. marta 1999. prethodili su sukobi vojno-policijskih snaga tadašnje SRJ i snaga Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), kao i ubistva, deportacije i masovni progoni kosovskih Albanaca tokom 1998-1999.\nViše od 1.600 ljudi se na Kosovu vodi kao nestalo, podaci su nevladine organizacije Fond za humanitarno pravo.\nMeđu njima je više od 1.100 Albanaca i oko 450 Srba, kao i više od 100 žrtava bošnjačke i romske nacionalnosti.\nNevladina organizacija Hjuman rajts voč (HRW) u publikaciji pod nazivom "Po naređenju" o ratnim zločinima počinjenim na Kosovu navodi da je broj izbeglih i raseljenih Albanaca sa Kosova tokom sukoba iznosio 862.979.\n"Više od 80% celokupnog stanovništva na Kosovu, i 90% kosovskih Albanaca, raseljeno je iz svojih domova", navedeno je u publikaciji objavljenoj 2001.\nTo su okolnosti u okviru kojih je, januara 1999, u selu Račak na jugu Kosova izvedena akcija snaga SRJ u kojoj je ubijeno 45 civila albanske nacionalnosti, što je bio jedan od ključnih povoda delu međunarodne zajednice da pokrene NATO intervenciju.\nTadašnji politički zvaničnici bivše krnje jugoslovenske države, što se može reći i za veći deo činilaca savremenog političkog života Srbije, tvrdili su da se radilo o legitimnoj akciji protiv naoružanih pobunjenika OVK, uz ponavljanja da je izveštaj Vilijema Vokera, posmatrača Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), o tom događaju bio lažan.\nTači, Meta i Voker na komemoraciji povodom 21 godine od masakra u Račku\nKonačno, odluka o intervenciji doneta je nakon neuspešnih pregovora delegacija Kosova i SRJ u Rambujeu i Parizu, februara i marta 1999.\nUpitan da li su postojali načini da se intervencija najmoćnijeg vojnog saveza protiv jedne evropske države izbegne – Hodžis za Glas Amerike odgovora da mu deluje da je za to bilo potrebno, kako se izrazio, postojanje održive strategije.\n“Verujem da konkurencija moći velikih sila sprečava sukob širokih razmera. To dugoročno znači postojanje održive strategije za region koja bi poboljšala ekonomsku i diplomatsku integraciju. Sa konkretnim ulaganjima i održivim naporima Sjedinjenih Država, Ujedinjenog Kraljevstva, Nemačke i Francuske možda su mogli biti stvoreni uslovi da se izbegne intervencija”, ukazuje saradnik vašingtonskog Centra za analizu evropske politike (CEPA).\nTokom intervencije, prema podacima Fonda za humanitarno pravo, za sada jedinim relevantnim izvorom kojim se može raspolagati, imenom i prezimenom potvrđeno da je u NATO napadima život izgubilo ukupno 758 ljudi: 205 civila srpske nacionalnosti, 220 civila albanske nacionalnosti, 28 civila romske i drugih nacionalnoti, 30 pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova i 275 pripadnika Vojske Jugoslavije i MUP-a Srbije, navodi Institut za evropske poslove. Na teritoriji Kosova stradalo je 488 ljudi, u Srbiji 260, u Crnoj Gori 10 osoba.\nGenerala Hodžisa upitali smo kakva se uteha može ponuditi porodicama civilnih žrtava intervencije – među kojim su bila i deca… U odgovoru nas je podsetio da je tokom svoje poslednje posete Beogradu obišao spomenik u Tašmajdanskom parku “Bili smo samo deca” – podignutog u znak sećanja, prema izvorima iz srpske štampe, na 79-oro dece svih nacionalnosti poginulih tokom NATO intervencije u SRJ.\n“Svaki nevino izgubljen život je tragedija. Nijedan roditelj nikada ne bi trebalo da iskusi bol koji sa sobom nosi gubitak deteta. Zato je važno da učinimo sve što je moguće upotrebom diplomatskih i ekonomskih sredstava kako bismo izbegli konflikte. Dok se istovremeno nacije i njihovi lideri pridržavaju međunarodnih standarda i zakona”, ukazuje Hodžis u pisanom odgovoru za Glas Amerike.\nOd 2001. godine, na teritoriji Republike Srbije otkrivene su četiri masovne grobnice sa telima 941 Albanaca ubijenih na Kosovu 1999. U batajničkim masovnim grobnicama otkriveni su posmrtni ostaci 744 kosovska Albanca stradalih na Kosovu od 24. marta do 22. maja 1999. godine.\nIstovremeno, od okončanja NATO intervencije koja je trajala 78 dana i postizanja Kumanovskog sporazuma juna 1999, Kosovo su napustili brojni građani srpske nacionalnosti.\nU publikaciji nevladinog Hjuman rajts voča (HRW) navedeno je da je do kraja 2000. taj broj iznosio više od 210.000 Srba.\n"Neposredno po dolasku KFOR-a na Kosovo bilo je rasprostranjenih i sistematskih paljenja i pljačkanja domova koji su pripadali Srbima, Romima i drugim manjinama i razaranja pravoslavnih crkava i manastira. Uporedo sa ovim razaranjima, stanovništvo je bilo i na meti maltretiranja i zastrašivanja čiji je cilj bio da se ljudi primoraju da napuste svoje domove", navedeno je u publikaciji "Po naređenju" o ratnim zločinima počinjenim na Kosovu.\nSrbija i Kosovo, koje je februara 2008. proglasilo nezavisnost što srpske vlasti ne priznaju, od 2011. vode dijalog koji bi trebalo da doprinese sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa dve strane i neophodan je uslov za napredak evrointegracija dve zemlje.\nŠainović i Lazarević\nNikola Šainović, haški osuđenik i bivši potpredsednik Vlade Srbije, pravosnažno je osuđen pred Haškim tribunalom na zatvorsku kaznu u trajanju od 18 godina za zločine protiv čovečnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja na Kosovu od 1. januara do 20. juna 1999. godine.\nNakon odslužene dve trećine kazne, koju je služio u Švedskoj, 2015. godine pušten je na slobodu.\nTribunalu se predao aprila 2002.\nVladimir Lazarević, haški osuđenik i general koji je komandovao Prištinskim korpusom i Trećom armijom Vojske bivše Savezne Republike Jugoslavije, pred Haškim triibunalom pravosnažno je osuđen na 15 godina zatvora zbog ratnih zločina nad Albancima na Kosovu.\nKazna mu je, nakon žalbe, umanjena na 14 godina zatvora.\nNa slobodu je pušten, decembra 2015, pošto je odslužio dve trećine zatvorske kazne na koju je bio osuđen.\nVladimir Lazarević se Haškom tribunalu predao 2005. godine.\nMeđutim, istovremeno sa tim procesom - Srbija ne napreduje očekivanim tempom u pregovorima o članstvu u Evropskoj uniji. U 2020. nije otvorila nijedno pregovaračko poglavlje, dok je sa druge strane, produbljivala političke, ekonomske i vojne odnose sa Rusijom i Kinom.\nUpravo iz te dve zemlje je poslednjih godina, pod uglavnom nepoznatim finansijskim uslovima, nabavljala oružje i oruđe.\n“Svaka nacija odgovorna je za zaštitu sopstvenog naroda. Ali nisam siguran za kakve se to pretnje Srbija priprema. Želeo bih da vidim nastavak vežbi i mogućnosti za obuku srpskih oružanih snaga sa američkim oružanim snagama i drugim saveznicima u regionu, posebno u pogledu humanitarnih misija, inženjerskih misija, logistike, mirovnih misija”, ukazuje general Hodžis.\nSvoj već dobro poznati stav da Srbija 2020-tih nije Srbija 1999 - uprkos napomenama političkih zvaničnika Srbije poput predsednika Skupštine Ivice Dačića da bi NATO-u najradije vratio istom merom zbog intervencije, general Hodžis ne revidira.\n“Verujem da većina mladih građana Srbije gleda u budućnost naspram prošlosti. Svesni su da najbolje mogućnosti za sebe: bolju ekonomiju, zdravstvenu zaštitu i obrazovanje dolaze orijentisanjem prema Zapadu. Vezivanje za Kremlj većini nije poboljšalo život. Srećom, dovoljan broj lidera u Srbiji je to prepoznao i potiskuje zloćudni uticaj Kremlja. Takođe je važno da je američka vlada, uključujući naš odličan tim ambasade u Beogradu, strpljivo radila tokom dužeg vremenskog perioda na pomoći Srbiji. Mislim da ta kombinacija postepeno daje obećavajuće rezultate”, zaključuje u pisanom odgovoru za Glas Amerike Frederik Ben Hodžis - bivši glavnokomandujući američkih kopnenih snaga u Evropi.\nOsim istupa predsedavajućeg najvišim predstavničkim i zakonodavnim telom Srbije, ne može se ni zanemariti činjenica da je javni servis - Radiotelevizija Srbje u udarnom terminu omogućio osuđenim ratnim zločincima da relativizuju sudski utvrđene činjenice o zločinima na Kosovu zbog kojih su robijali.\nOdlukom parlamenta iz 2007. godine Srbija je proglasila vojnu neutralnost i time se obavezala da neće pristupati nijednom vojnom savezu do, kako je navedeno u usvojenoj rezoluciji, raspisivanja eventualnog referenduma na kojem bi se moglo odlučivati o tom pitanju.\nTakođe, Srbija je od decembra 2006. članica “Partnerstva za mir” – političko vojnog programa NATO-a saveza usmerenog ka stvaranju poverenja među zemaljama članicama Severnoatlantske alijanse NATO-a, drugih država Evrope i nekadašnjeg Sovjetskog Saveza.\nVučić i Volters: Dobra saradnja Srbije i NATO\n"SAD Srbiji da ponude veći podsticaj za priznanje Kosova ili 'neprijatnu alternativu' ako to odbije"\nŠta će Vučić dobiti od Putina i Šija u Kini?\nDačić: Rusija je garant srpskih interesa\nNATO i SAD najveći donatori srpskom Ministarstvu odbrane


Položaj i prava osoba sa invaliditetom i dece sa smetnjama u razvoju u kontekstu evropskih integracija\nUžički centar za prava deteta 12.09.2017.\nJavni događaj na temu „Položaj i prava osoba sa invaliditetom i dece sa smetnjama u razvoju u kontekstu evropskih integracija“, biće organizovan u sredu, 20. septembra 2017. godine, sa početkom u 11 časova za članove učeničkog parlamenta, ali i za ostale srednjoškolce iz Arilja.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije 11.09.2017.\nKada je policija zaplenila sredstva za krivolov prepelica u lovištu njegovog zavičajnog lovačkog društva, Predsednik Lovačkog saveza Srbije se otvorenim pismom obratio Direktor policije.\nZajednička akcija i usaglašen stav OCD u Srbiji doprinosi većem uticaju civilnog društva na proces EU integracija\nBeogradska otvorena škola 11.09.2017.\nUkupno 19 predstavnika organizacija civilnog društva i medija koji su partneri Beogradske otvorene škole na projektu Civilno društvo za EU od 3. do 7. septembra učestvovalo je u studijskoj poseti Briselu. Cilj posete bio je da se učesnici upoznaju sa radom institucija Evropske unije, kao i da razmene iskustva sa predstavnicima briselskih organizacija civilnog društva.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije 08.09.2017.\nAktivisti Tima za borbu protiv krivolova iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije uz podršku operativaca Policijske stanice iz Bača 4. i 5. septembra otkrili su četiri slučaja krivolova prepelica. Krivolov se odvijao na lokacijama u okolini Bača, Plavne i Bačkog Novog Sela.\nProjekat gradnje minihidrocentrale na Toplodolskoj reci stopiran\nVojvođanska zelena inicijativa 08.09.2017.\nOd aprila 2017. godine do sada Vojvođanska zelena inicijativa je organizovala medijsku kampanju, protiv gradnje minihidrocentralala na rekama na Staroj planini, u saradnji sa Udruženjem Temska i uz podršku velikog broja medija.\n„Vršnjačko nasilje kroz prizmu povećanja ostvarivanja prava deteta u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj Uniji“\nUžički centar za prava deteta 08.09.2017.\nUžički centar za prava deteta i udruženje građana „PRIMUS“ iz Priboja, uz pomoć Kancelarije za mlade iz Priboja, organizuje 21.09.2017. u prostorijama Omladinskog centra u Priboju pano prezentaciju sa izložbom na temu „Vršnjačko nasilje kroz prizmu povećanja ostvarivanja prava deteta u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj Uniji“.\nPANO PREZENTACIJA, INTERAKTIVNE RADIONICE I KVIZ „Evropski dnevnik”- evropske integracije, uloga mladih u prevenciji rasizma, ksenofobije, nasilja i netolerancije\nU periodu od 19. do 26. septembra 2017.godine Užički centar za prava deteta i udruženje građana KoAktiva iz Kosjerića, u saradnji sa Tehničkom školom Kosjerić, organizovaće niz interaktivnih, multimedijalnih i edukativnih aktivnosti namenjenih srednjoškolcima: pano prezentacije, interaktivne radionice, kvizovi...\nOdrživo upravljanje vodama i šumama u Zapadnoj Srbiji\nPodrinjski antikorupcijski tim 06.09.2017.\n„Podrinjski antikorupcijski tim” iz Loznice, Ekološko udruženje „Rzav-God Save Rzav” iz Arilja, i udruženje građana Forum civilne akcije FORCA iz Požege, 22. septembra, sa početkom u 12 časova u Arilju, organizuju Okrugli sto „Održivo upravljanje vodama i šumama u Zapadnoj Srbiji”.\nJužne vesti: „Evropski zakoni neophodni za bolji rad Gorske službe”\nJužne vesti 06.09.2017.\nIako su u većini zemalja Evropske unije spasilačke službe volonterske, one imaju veliku podršku države.\nManjinske politike u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj Uniji\nUžički centar za prava deteta 04.09.2017.\nUdruženje građana „Aktivacija“ iz Sjenice, Kancelarija za mlade Sjenica i Užički centar za prava deteta organizuju radionicu na temu „Manjinske politike u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj Uniji“ gde će se srednjoškolci upoznati sa delom Akcionog plana za poglavlje 23 koji se tiče nacionalnih manjina.\nToplički centar za demokratiju i ljudska prava 04.09.2017.\nToplički centar za demokratiju i ljudska prava i Koalicija za nadzor javnih finansija su izradili analizu Zakona o javnim nabavkama sa predlozima za izmenu odredaba čija je primena u dosadašnjoj praksi otežana, kao i onih odredaba koje nisu u potpunosti usklađene sa domaćim zakonodavstvom i zakonodavstvom Evropske unije.\nEkološka katastrofa u opštini Bačka Topola\nVojvođanska zelena inicijativa 04.09.2017.\nU četvrtak, 30. avgusta 2017. godine dogodila se ekološka katastrofa u selima opštine Bačka Topola - Njegoševo, Pobeda, Gunaroš, Orahovo, Utrine, Brazilija u kojima je došlo do trovanja i velikog pomora pčela.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije 31.08.2017.\nČetvoro zaposlenih Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije posetilo je sedište Društva za posmatranje i proučavanje ptica Slovenije (DOPPS – BirdLife Slovenia) u Ljubljani i neposredno se upoznali sa njihovim radom, kao i dva prirodna rezervata kojma upravlja ova najveća nevladina organizacija koja se bavi zaštitom i proučavanjem prirode u Sloveniji.\nJavni događaj „Prevencija i zaštita dece od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja”\nUžički centar za prava deteta 29.08.2017.\nU Osnovnoj školi „Živko Ljujić” u Novoj Varoši, 13. septembra sa početkom u 10.00 časova održaće se se diskusiona grupa i prezentacija na temu „Prevencija i zaštita dece od nasilja zlostavljanja i zanemarivanja”. Diskusiona grupa je namenjena osnovcima i srednjoškolcima, ali i roditeljima i drugim profesionalcima koji rade sa decom.\nDUGOROČNA ŠTETA OD PUSTOŠENJA ŠUMA KOŠTA SRBIJU NEKOLIKO MILIJARDI EVRA\nPodrinjski antikorupcijski tim 28.08.2017.\nNovi ministar za zaštitu životne sredine na početku svog mandata izneo je procene da će Srbiju prilagođavanje standardima iz Poglavlja 27 koštati oko 15 milijardi eura i najavio strane investicije u oblasti zaštite životne sredine, ali je zainteresovanoj javnosti ostalo nejasno kako će se te investicije realizovati i pod kojim uslovima.\nSastanak u Ministarstvu rudarstva i energetike kao posledica medijskog pritiska – Borba za Toplodolsku reku\nVojvođanska zelena inicijativa 22.08.2017.\nNeprekidni medijski pritisak na javnost i donosioce odluka doveo je do toga da je predstavnik Ministarstva rudarstva i energetike zakazao sastanak sa predstavnicima Udruženja građana „Temska“ i ostalih udruženja za petak, 25.08.2017. u 11h u prostorijama Ministarstva rudarstva i energetike, u ulici Kralja Milana br. 36.\nMediji o protestu „Da li inspektori čuju muziku na Struju!“\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije 22.08.2017.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije je u subotu 19. avgusta 2017. godine od 10:30 časova u Beogradu na Trgu Republike i Novom Sadu na Trgu Slobode je organizovalo miran građanski protest pod nazivom „Da li inspektori čuju muziku na struju?“. Ovaj skup osmišljen je kao vid iskazivanja nezadovoljstva zbog lošeg postupanja odnosno nepostupanja nadležnih državnih institucija povodom slučajeva masovnog krivolova prepelica.\nPodrinjski antikorupcijski tim 20.08.2017.\nEksploatatorima šljunka i peska iz rečnih korita važeći Zakon o vodama u članu 89. dozvoljava („obavezuje ih“!?) da svakog 5-og u mesecu prijave količinu iskopa za predhodni mesec, što je nesvojstven i retko viđen oblik poverenja države prema onima koji eksploatišu prirodna bogatstva koja pripadaju svim građanima Srbije.\nKrovna organizacija mladih Srbije 18.08.2017.\nKrovna organizacija mladih Srbije je uz podršku Beogradske otvorene škole i Švedske izradila Alternativni izveštaj o položaju i potrebama mladih.


septembar, 2014 - Poluvreme.rs - sportski web portal - Strana 5\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 9 septembra, 2014\nProteklog vikenda u Batajnici održan je finalni pozivni turnir u šahu za mlade pod nazivom „Memorijal Branka Bogovca“. Samo najbolji u toku cele protekle sezone imali tu čast da od strane organizatora budu pozvani da odmere snage u dve grupe, starijoj do 16 godina, i mlađoj do 12 godina. Poziv da se nađu među elitom...Dalje »\nJovanović probio led i doneo Borcu pobedu\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Fudbal 8 septembra, 2014\nFudbaleri starčevačkog Borca slavili su minimalnim rezultatom na domaćem terenu protiv ekipe OFK Kikinde u četvrtom kolu Zonske lige-grupe Banat. Strelac jedinog pogotka na meču bio je Saša Jovanović, koji je golom u 20.minutu prekinuo golgeterski post Borca od tri utakmice i doneo važna tri boda svom timu. Nastavili su Starčevci trend prilično neefikasnih utakmica...Dalje »\nTenis: Pobednici ITF turnira su Marko Osmakčić i Seone Mendez\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 7 septembra, 2014\nPobednici 17-stog po redu ITF turnira, „Pančevo International 2014“, u singlu su Švajcarac Marko Osmakčić i Australijanka Seone Mendez. U muškom singl finalu rekete su ukrstiti Švajcarci Marko Osmakčić i Johan Nikles. Boljom igrom pobedio je Osmakčić sa 2:1, po setovima: 6:1, 2:6, 6:4. Finale singla u konkurenciji devojčica nije odigrano, jer se Andrea Amalia...Dalje »\nRaspoložene Šapčanke „preslišale“ Pančevke\nNapisao Redakcija u kategoriji Fudbal 7 septembra, 2014\nUtakmica 2.kola Prve lige Srbije ostaće dugo u sećanju domaće ekipe sa Mise. Fudbalerke Mačve iz Šapca potpuno su nadigrale domaću ekipu Železničara rezultatom 7:0, poluvreme 4:0. Pančevke su „igrale“ potpuno opušteno, čini se nemotivisano, i jedna da su za 90 minuta igre napravile dve-tri povoljne prilike koje nisu uspele da iskoriste. S druge strane,...Dalje »\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Fudbal 7 septembra, 2014\nFudbaleri pančevačkog Dinama zabeležili su treću uzastopnu pobedu u novoj sezoni Srpske lige, grupa Vojvodina. Ovog puta bili su bolji od Radničkog iz Šida rezultatom 1:0, a nove bodove za Dinamo doneo je Novak Šalipurović iz jedanaesterca. Iako je danima pred utakmicu u Pančevu padala kiša, za vreme same utakmice uslovi za igru su bili...Dalje »\nTenis: Švajcarci u muškom singl finalu ITF-a u Pančevu\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 6 septembra, 2014\nNakon petog dana ITF turnira, Pančevo International 2014, poznati su finalisti u singl konkurenciji kod dečaka i devojčica, kao i pobednici u dubl konkurenciji kod dečaka i devojčica. U singl konkrenciji kod dečaka u finale su se plasirali Johan Nikles i Marko Osmakčić, obojica iz Švajcarske, dok će se u finalu singla kod devojčica sastati...Dalje »\nTenis: U subotu, finalni mečevi “ITF Pančevo International 2014”\nU petak, 5.septembra 2014.godine, na terenima Teniskog kluba Dinamo u Pančevu, odigrani su četvrtfinalni mečevi u singlu i polufinalni mečevi dubla, u obe konkurencije, u okviru “ITF Pančevo International 2014” turnira. Nakon četvrtog dana turnira, uprkos jednodnevnoj pauzi zbog kiše, dobili smo polufinaliste u singl konkurenciji, i finaliste u dubl...Dalje »\nTenis: Rezultati mečeva drugog kola ITF turnira u Pančevu\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 5 septembra, 2014\nJuče su na teniskim terenima SRC Mladost odigrani mečevi drugog kola ITF turnira, Pančevo International 2014, koji su nastavljeni nakon dana pauze zbog kiše. Posle mečeva drugog kola, boje Srbije u četvrtfinalu će braniti Filip Grbić i Stefan Milićević u muškoj konkurenciji, dok je u ženskoj konkurenciji jedina bila uspešna Anđela...Dalje »\nTenis: Počeo ITF međunarodni turnir u Pančevu, prvo kolo\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 3 septembra, 2014\nPored mečeva prvog kola u singlu odigrani su i mečevi dublova, i u muškoj i u ženskoj kategoriji. Organizaciono, prvog dana glavnog žreba, turnir je protekao u najboljem mogućem redu, i odigrani su svi mečevi prvog kola. Prema dole navedenim rezultatima, vidi se da su takmičari koji brane boje Srbije, Nikolina Jović, Tijana Spasojević, Anđela...Dalje »


Održan sastanak regionalnih razvojnih agencija i Ministarstva\nSastanak je oragnizovan sa ciljem da se definišu projektne ideje na nivou regiona, koje se temetski odnose na delokrug nadležnosti MPRRPP, kao i na sprovođenje obaveza preuzetih međunarodnim Konvencijama i Protokolima koje sprovodi ovo ministarstvo.\nPosle predstavljanja rada i perspektive Regionalnih razvojnih Agencija, prezentovane su osnovne aktivnosti MPRRPP i Odeljenja za EIMSP, ističući mogućnosti buduće saradnje, kroz zajedniče ideje, njihovu realizaciju kroz značajne razvojne projekte, kojima bi doprineli pozitivnoj afirmaciji Srbije i resornog Ministarstva. Predstavljene su mogućnosti potencijalnih izvora finansiranja projektnih aktivnosti kroz medjunarodne fondove, lokalne budžete , sredstva multinacionalnih kompanija kao i značajnih donacija biletaralnih donatora.\nPrisutni su se usaglasili da je saradnja u odnosu na Evropsku Konvenciju o predelu, jedan od dominantih izazova za sve i inspiracija kojom mozemo da kreiramo partnerske projekte sa Regionalnim razvojnim agencijama.\nMinistarstvo je korisnik PROFID fondova finansijske pomoći Švedske Agencije za razvoj i međunarodnu saradnju (SIDA), kojom započinje relaizaciju projekta :’’ Izrada Akcionog plana za implementaciju Evropske Konvencije o predelu i Pravilnika o karakterizaciji predela Srbije’’, koji će u sledećoj fazi definisati i ulogu lokalnih vlasti u sprovodjenju prostornih i urbanističkih planova, kao i obavezu da Studija predela postane sastavni deo prostorno planske dokumentacije na svim nivoima.\nNa sastanku su definisani predlozi nekoliko projekata, a predstavnici Regionalnih razvojnih Agencijaće ih razraditi u odnosu na zahtevane kriterijume, uključujući i finansijsku konstrukciju, radi buduće aplikaciju kod biletaralnih donatora.\nPosebno se insistiralo na projektima transnacionalne i prekograničnu saradnje, zbog boljih mogućnosti kada su u pitanju IPA Fondovi i biletarlane donacije.\nSastanak je završen sa konstruktivnom idejom o neophodnosti partnerske saradnje Regionalnih razvojnih Agencija i MPRRPP u budućim projektnim aktivnostima od zajedničkog interesa.


Kfor na ibarskom mostu koji deli Kosovsku Mitrovicu\nPredsednik republike Boris Tadić, koji diktira politiku Srbije prema Kosovu, napravio je poslednjih meseci niz pogrešnih poteza koji su državu doveli u poziciju da rizikuje dalje pridruživanje Evropskoj uniji zarad lažnih ubeđenja da može da se izbori za Kosovo.\nKako za “Blic” kažu domaći analitičari i dobro upućeni izvori iz diplomatskih krugova, Tadićevi sastanci sa dve za nas najmoćnije žene Angelom Merkel i Hilari Klinton bili su jako loši i protraćene su ozbiljne šanse da se nešto uradi i za Srbe na Kosovu i za dobijanje statusa kandidata.\nOba sastanka je pripremao Tadićev savetnik Jovan Ratković, inače najvatreniji zagovornik podele Kosova.\nIdeja o podeli Kosova, kažu diplomatski izvori “Blica”, najviše je razbesnela i Klintonovu i Merkelovu i omogućila Prištini da stekne povoljnije pozicije i u pregovorima i na terenu.\nKako tvrde izvori bliski administraciji u Vašingtonu, američka državna sekretarka je očekivala nove predloge od Borisa Tadića na osnovu najave da ima plan za Kosovo u četiri tačke, ali se “razočarala i zaključila da je samo gubila vreme”.\n- Napravljen je niz velikih i glupih grešaka, a najgluplja je to što nova demokratska elita nije otvoreno narodu rekla da je Kosovo izgubio Milošević. U svim anketama koje sprovodimo između 60 i 70 odsto ljudi kaže da je Kosovo izgubljeno i ne veruju manipulacijama koje im se serviraju sa televizije da se bore za Kosovo. Vreme je za hrabre političare koji će jasno reći istinu. Treba se vratiti za pregovarački sto i tražiti od EU garancije za Srbe na severu. Treba se izboriti za Ahtisarijev plan plus pod uslovima koji su razmena realnih predloga - kaže za “Blic” Milan Nikolić, direktor Centra za proučavanje alternativa.\nUgledni političari iz DS nezvanično tvrde za “Blic” da je situacija veoma teška i procenjuju da je “šta god da se uradi - gubitak”. Vlast u Srbiji je zauzela veoma tvrdu poziciju prema EU, a ljudi koji su na barikadama sada su taoci nesprovodive odluke koja je doneta samo da bi podela Kosova ostala kao mogućnost.\n- Iluzija je Beograda da posrednik EU Robert Kuper radi na svoju ruku i da će ga u ponedeljak Borislav Stefanović ubediti da prihvati neki njegov kompromisni predlog.\nNema šansi da Srbija na terenu zacementira podelu Kosova kao mogućnost. Mi bismo imali mnogo bolju poziciju u dijalogu sa Prištinom ako bismo dali do znanja i EU i SAD da prihvatamo da su granice već povučene - objašnjava za “Blic” Vladimir Todorić, direktor Centra za novu politiku.\nLider SPS Ivica Dačić izjavio je pre dva dana da se “Kosovo danas ne brani na barikadama, već mudrom politikom” i ocenio da je svako rešenje za tu pokrajinu bolje nego trenutna, izuzetno teška situacija.\n- Ne može više ovako - mi nemamo stav ni o čemu, ni o Kosovu, ni o Paradi ponosa - rekao je Dačić.\nNi opozicija nema ideje o tome kako da se izađe iz sadašnje pozicije. Tomislav Nikolić, lider SNS, na pitanje “Blica” kako rešiti problem, odgovara: “Ima ko je plaćen da o tome razmišlja.”\n- Situacija na severu nije pat pozicija, nego uvod u tragediju. Zvanični Beograd ne sme da podržava i toleriše one koji huškaju Srbe i drže ih u samoizolaciji, preteći da će nestabilnost preneti i u Srbiju. Odmah treba da se urazumimo, prihvatamo Ahtisarijev plan, izjavimo da na njemu želimo dalje da radimo s Prištinom i međunarodnom zajednicom i nađemo efikasnije garancije za Srbe i njihove veze sa Srbijom - rekao je juče za “Blic Čedomir Jovanović, lider LDP.\nUjedinjena demokratska Srbija učestvuje u razgovorima sa Vučićem o aktuelnoj situaciji i odlaganju izbora\n"TEŠKI RAZGOVORI U BELOJ KUĆI" Čadež: Ekonomski predlozi na stolu konkretni i dobri\nKukan: Crna Gora je lider Zapadnog Balkana u evrointegracijma, Srbija na drugom mestu\n- Lider Zapadnog Balkana u pregovorima o članstvu u EU trenutno je Crna Gora a na drugom mestu je Srbija -ocenio je evroparlamentarac Eduard Kukan napominjući da se nove članice evropske porodice mogu očekivati za osam ili devet godina, ali ne pre.


‘’Volim reku, a ti?’’ – ekološki projekat kompanije Henkel pod okriljem ProNature linije proizvoda\nDodaj u moja kolekcija1109918 standard HKPressrelease\nProjekat kompanije Henkel „Volim reku, a ti?“ realizovan i u Pirotu\nKompanija Henkel u saradnji sa Savezom organizacija podvodnih aktivnosti Republike Srbije, proteklog vikenda realizovala je akciju čišćenja Zavojskog jezera kod Pirota. Tom prilikom, više od 30 ronilaca prikupilo je oko 300 kilograma otpada i očistilo jedno od najlepših veštačkih akumulacija u našoj zemlji.\n„Vođeni održivim vrednostima, nastavljamo sa projektom čišćenja reka i jezera, treća lokacija je bila Zavojsko jezero kod Pirota. Zajedničkim snagama sa Savezom organizacija podvodnih aktivnosti republike Srbije i njihovim sjajnim roniocima smo uspešno očistili I „olakšali“ za 300 kg otpada Zavojsko jezero. Radujemo se sledećoj, ujedno i finalnoj, lokaciji za ovu godinu – Adi Ciganliji sa iskrenom željom da skrenemo pažnju javnosti na loše navike bacanja smeća u reke, jezera i prirodu“, istakla je Milica Šljivančanin, Trade i category menadžer.\n„Veoma smo zahvalni RK Pirot na odlično organizovanoj akciji, ali i našem partneru kompaniji Henkel sa kojim se zajedničkim snagama borimo u očuvanju životne sredine. Htela bih da napomenem da je RK Pirot pokrenuo monitoring centar na Zavojskom jezeru, uz finansijsku pomoć Evropske unije, sa ciljem da zaštiti jezero i kontroliše kvalitet vazduha i vode, ali i omogući nadzor svih aktivnosti”, izjavila je Božana Ostojić, predsednica Saveza Organizacija Podvodnih aktivnosti Republike Srbije.\nZavojsko jezero jedno je od nаjposećenijih mesta zа odmor u našoj zemlji koje kаrаkteriše lepotа prizorа, a zahvaljujući Henkelovoj akciji svi posetioci će u naradnom periodu moći neometano da plivaju i uživaju u čarima ovog jezera.\n„Volim reku, a ti?“ projekat realizovan i u Pirotu, čišćenjem Zavojskog jezera\nU akciji čišćenja Zavojskog jezera, prikupljeno je oko 300 kilograma otpada zahvaljujući učešću 30 ronilaca, članova Saveza organizacija podvodnih aktivnosti Republike Srbije. Zavojsko jezero je jedno od najlepših veštačkih akumulacija u našoj zemlji, omiljeno mesto zа odmor koje kаrаkteriše lepotа prizorа, a zahvaljujući #pronature akciji svi posetioci će u naradnom periodu moći neometano da plivaju i uživaju u čarima ovog jezera.\nmsword Saopštenje za javnost  (572 KB) 1109922 standard HKDownload\n‘’Volim reku, a ti?’’ - Čišćenje Zavojskog jezera kod Pirota\nVisoko (886.96 KB)\nNisko (114.06 KB)\nDodaj u moja kolekcija1109924 download HKPicture\nVisoko (862.01 KB)\nNisko (99.23 KB)\nDodaj u moja kolekcija1109928 download HKPicture\nVisoko (468.04 KB)\nNisko (75.73 KB)\nDodaj u moja kolekcija1109930 download HKPicture\n„Volim reku, a ti?“\nProjekat čišćenja reka i jezera uz podršku ProNature linije proizvoda


Zvezda silna na Čairu | Belle Amie\nIzmeđu redova – Počelo čišćenje 46 divljih deponija\nDanas uglavnom vedro\n19:05, 05. 11. 2017 >> 22:17 Sportska redakcija Fudbal, Niš, Sport, Vest dana, Vesti 0\nFudbaleri Radničkog poraženi su kao domaćini od Crvene zvezde sa 4:0, u utakmici 16. kola Superlige Srbije.\nNišlije nisu uspele da se ozbiljnije isprse pred liderom na tabeli, koji je zasluženo odneo sva tri boda sa stadiona Čair.\nJunak trijumfa gostiju bio je Aleksandar Pešić, strelac het-trika.\nMeč je počeo bez uzbuđenja, Zvezda je imala veći posed lopte, a prvu pravu priliku uspela je da pretvori u vodeći gol. Pešić je bio uporan i stigao je jednu loptu na samoj liniji, dodao je do Milića, a ovaj je odmah uposlio Kangu, koji je sa 10 metara rutinski savladao Živkovića.\nOdličnu šansu Radnički je imao u 28. minutu, kada je Arsić zapretio pred golom Borjana, ali je njegov udarac završio zamalo iznad prečke.\nZvezda 2:0 povela u 37. minutu, kada je Kanga sjajnom asistencijom spojio sa golom Pešića, a ovaj je u situaciji jedan na jedan lako izašao na kraj sa golmanom Mladenom Živkovićem.\nČetiri minuta kasnije, Pešić je pao u kaznenom prostoru Radničkog nakon duela sa Subićem, sudija Šegrt je pokazao na belu tačku, a siguran izvođač penala bio je upavo Pešić, za 0:3.\nZvezda je u drugom poluvremenu nastavila da kontroliše meč, a ovaj period se igrao u dosta sporijem ritmu.\nRadnički je pokušavao da dođe do počasnog pogotka, a najbliži je bio je 69. minutu, kada je golman gostiju Borjan još jednom pokazao da je se nalazi u velikoj formi, pošto je u istoj akciji odbranio udarce Saše Stojanovića i Arsića iz neposredne blizine.\nMilić je imao kolosanu priliku za Crvenu zvezdu u 71. minutu nakon centaršuta Rodića, a Živković je intervenisao i spasio svoj klub primljenog četvrtog gola.\nIpak, tri minuta kasnije nije mu bilo pomoći, a ponovo je egzekutor bio Pešić. Kanga je poslao pas u prazan prostor ka Pešiću, pa je iskusni strelac izašao sam pred Živkovića, driblinzima ga okrenuo nekoliko puta, a onda plasirao loptu u nebranjenu mrežu, za konačnih 0:4.\nRadnički je i dalje na deobi sedme pozicije na tabeli sa Napretkom, jer obe ekipe imaju po 23 boda, dok je Zvezda lider sa 43 boda na svom kontu.\nU Superligi Srbije sledi dvonedeljna pauza, a Radnički u narednom kolu gostuje lučanskoj Mladosti.


PRIŠTINA - Predsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači izjavio je da je „curenje” dokumenata Specijalizovanih sudova u Hagu ugrozilo njegov legitimitet u očima građana, oštetilo sliku Prištine i prava potencijalnih okrivljenih. On je to rekao povodom današnje akcije Euleksa u Prištini u kojoj su uhapšeni predsednik i potpredsednik Udruženja veterana tzv.OVK Hisni Gucati i Nasim Haradinaj zbog ometanja pravde. Tači u saopštenju kaže da nijedan potencijalni okrivljeni neće izbeći pravde i da ne postoji nijedan razlog za, kako kaže, spektakularnim ekspedicijama ili akcijama. „Građani Kosova i ceo svet očekuju da Specijalizovani sudovi daju pravi, stručan i transparentan odgovor na monstruozne navode, kao što su insinuacije o trgovini OVK ljudskim organima ili o 'žutoj\nPRIŠTINA – Organizacija veterana OVK saopštila je da je i danas neko dostavio nove dosijee za koje pretpostavljaju da su iz Specijalnog suda, a potpredsednik te organizacije Nasim Haradinaj kaže da su među dosijeima i predlozi optužnica protiv Hašima Tačija i Kadrija Veseljija. Predsednik udruženja veterana OVK Hisni Gucati rekao je da se u pristiglim dokumentima pominju razna imena, za koja, kako kaže, nije ovlašćen da ih spominje, prenosi Gazeta ekspres. Ipak, potpredsednik Nasim Haradinaj potvrdio je da se u dosijeima nalaze predlozi optužnica za bivše lidere takozvane OVK, prenosi Tanjug. „To su predlozi optužnice za Hašima Tačija, Azema Silju, Jakupa Krasnićija, Redžepa Seljimija, Kadrija Veseljija. Takođe se pominje i Džavit Haljiti, ali i veliki broj mesta na Kosovu”,


Evroliga: Pobede Fenerbahčea i Olimpijakosa - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Evroliga: Pobede Fenerbahčea i Olimpijakosa\nEvroliga: Pobede Fenerbahčea i Olimpijakosa\nU drugim utakmicama četvrte večeri plej-ofa Evrolige, do pobeda su došli košarkaši Fenerbahčea i Olimpijakosa.\n0Piše: A. Pavlović 20. aprila 2018. 22.48 Izmenjeno: 22.50\nFoto: EPA-EFE/ GEORGIA PANAGOPOULOU\nKošarkaši Fenerbahčea po drugi put su savladali Baskoniju, ovoga puta mnogo teže nego u prvom duelu, 95:89.\nNajbolji u redovim aktuelnog šampiona Evrope bili su Bred Vonamejker sa 19 i Jan Veseli sa 16 poena, dok su u ekipi Pedra Martineza najfekasniji bili Met Džening sa 17, te Vensan Poare sa 14 poena.\nNaredni meč u ovoj seriji igra se 24. aprila u Španiji i ako istanbulski tim i u njemu slavi, čekiraće kartu za fajnl-for koji se održava od 18. do 20. maja u Beogradu.\nU drugom meču večeri Olimpijakos je pred svojim navijačima apsolutno bio bolji 79:68 i zasluženo je izjednačio u seriji protiv Žalgirisa na 1:1.\nBolje su gosti „otvorili“ utakmicu, Vasilije Micić je postigao šest brzih poena, ali ih je onda „presekla“ jedna nepotrebna tehnička greška trenera Šarunasa Jasikivičijusa zbog protesta, pa su se domaći brzo odlepili na dvocifrenu prednost (28:18).\nNju su čuvali sve do polovine treće četvrtine kada gosti dolaze u egal, 54:54, ali onda sledi nova serija „crveno-belih“ iz Pireja 11:1 i meč se bez većih problema privodi kraju u korist izabranika Janisa Sferopulosa.\nEvroliga, fenerbahce, olimpijakos\nEvroliga: Pobede CSKA i Žalgirisa\nDžejms i Kalates na crti\nPopravni za Žalgiris i Baskoniju


Sutra novo izvlačenje u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi", stiglo više od 8,5 miliona koverata - RTV Santos\nSutra novo izvlačenje u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“, stiglo više od 8,5 miliona koverata\nDrugo izvlačenje u okviru drugog kruga nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2020“ biće održano sutra, 30. januara, sa početkom u 17.55 časova uz direktan prenos na Prvom programu Radio-televizije Srbije.\nU sutrašnjem izvlačenju biće dodeljeno pet automobila „fijat 500L“ i jedan stan u Beogradu, u naselju „Zemunske kapije“, a srećne dobitnike izvući će selektorka naše ženske košarkaške reprezentacije Marina Maljković.\nU nagradnoj igri koju organizuje Vlada, a podršku pruža NALED, pravo učešća imaju građani koji pošalju koverte sa 10 fiskalnih računa ili 10 slipova, ne starijih od 1. septembra 2020. godine, sa minimalnim pojedinačnim iznosom od 100 dinara.\nFiskalne račune i slipove ne treba mešati u istoj koverti. Sve koverte koje budu ubačene danas do kraja radnog vremena poslovnica pošte, naći će se u sutra u bazenu u studiju i biće u konkurenciji za vredne nagrade.\nNa poleđini koverte odnosno na strani na kojoj se otvara, neophodno je napisati ime i prezime, adresu iz ličnih dokumenata i kontakt telefon dok je na drugoj strani dovoljno napisati „Uzmi račun i pobedi 2020“.\nSve koverte se redovno mešaju i sve koverte poslate u prvom krugu i dalje nalaze u studiju i konkurišu za vredne nagrade.\nVlada Srbije još jednom podseća građane da je učešće u nagradnoj igri epidemiološki bezbedno i ne podrazumeva čekanje u redu niti ulazak u poslovnice pošte.\nApelujemo na građane da koverte spakuju i adresuju kod kuće, a kako bi one našle put do studija i bile u konkurenciji za vredne nagrade, dovoljno je da pravilno popunjene koverte ubace u najbliže poštansko sanduče, navodi se u saopštenju Vlade.\nPrethodnoOd 1. februara poskupljuje taksi prevoz u Zrenjaninu\nSledećeKada i kako možete da se prijavite za 60 evra pomoći od države i ko ima pravo da dobije više novca


Ambasadori SAD: Izjave o mogućem ujedinjenju neoprezne | SC Radar\nAmbasadori SAD: Izjave o mogućem ujedinjenju neoprezne ■NajnovijeApr 21, 20170 comments Ambasadori SAD u Beogradu, Pritini i Tirani reagovali su povodom izjava o moguem ujedinjenju Albanije i Kosova, ocenjujui ih kao “neoprezne”.\nAmbasador SAD u Pritini Greg Delavi okarakterisao je izjave o moguem ujedinjenju Kosova i Albanije kao neoprezne.\n“Amerika administracija podrava suverenitet Kosova i Albanije, ali mi smo protiv neopreznih pria o ujedinjenju i preteranih reakcija na te izjave, koje miniraju odrivi razvoj u regionu”, rekao je Delavi za Radio slobodnu Evropu.\nNjegova reakcija je usledila nakon to je premijer Albanije Edi Rama u intervjuu za portal Politiko rekao da su otvoreni put prema evrointegracijama i jasna perspektiva jedini nain da Balkan ostane miran, ali da, “ukoliko ta nada, odnosno perspektiva, nedostaje, onda se male unije mogu desiti”.\nLajmi.net, takoe, izvetava da je ameriki ambasador u Albaniji Donald Lu kritikovao premijera Albanije Edija Ramu zbog date izjave.\nOn tvrdi da takve izjave ugroavaju stabilnost u regionu i evropski put i Kosova i Albanije.\nTakoe, reagovao je i ambasador SAD u Beogradu Kajl Skot koji je naveo da SAD vide kao problem “neke ne do kraja paljive izjave date proteklih dana o ujedinjenju i menjanju granica na Zapadnom Balkanu”.\nDa podsetimo, premijer Albanije Edi Rama rekao je da ujedinjenje njegove zemlje i Kosova ne moe da se iskljui ukoliko prespektiva ulaska zemalja regiona u EU nastavi da bledi.\nTakoe, predsednik Skuptine optine Bujanovac Jonuz Musliju ostao je pri stavu da hipotetikoj Albaniji ujedinjenoj sa Kosovom treba dodati i Preevsku dolinu.


► Evropski sud poništio sporazum EU-SAD o razmeni ličnih podataka\nEvropski sud pravde ocenio je u odluci da "Štit privatnosti" omogućava "mešanje u osnovna prava ljudi čiji se podaci dostavljaju" SAD, jer američke vlasti mogu da imaju pristup tim podacima.\n"Ova odluka stvara pravnu nesigurnost za hiljade malih i velikih kompanija sa obe strane Atlantika koje se oslanjaju na 'Štit privatnosti' za svakodnevni prenos komercijalnih podataka", reagovao je Aleksandar Rur (Roure) iz briselskog ogranka udruženja za kompjutersku i telekomunikacionu industriju (ČIA).\nOn očekuje da će evropski i američki zvaničnici "brzo pronaći trajno rešenje, u skladu sa evropskim pravom".\nSud u Luksemburgu je, međutim, ocenio valjanim drugi mehanizam za prenos podataka iz EU u ostatak sveta, "standardne ugovorne klauzule", model ugovora koji je definisala Evropska komisija, a koji svaka kompanija može da koristi za izvoz podataka, na primer ka filijali, matičnoj kući ili trećem licu.\n"U zavisnosti od sadržaja odluke, videćemo koje ćemo već pripremljene alatke koristiti za konsolidaciju osnovnih prava i proveriti da li zaštita koju daje EU ide sa podacima", objasnio je on.\nSAD su saopštile da su "duboko razočarane" odlukom suda u Luksemburgu.\n"Nadamo se da ćemo uspeti da ograničimo negativne posledice po transatlantske ekonomske odnose, vredne 7.100 milijardu dolara, i koji su od vitalnog značaja za naše građane, preduzeća i vlade", rekao je Ros.\nSAD su najavile da su odobrile prodaju Tajvanu 100 raketnih sistema odbrane Harpun u transakciji procenjenoj na oko 2,4 milijardi dolara, u vreme kada Peking već besni zbog prodaje oružja tom...


Najveći svetski proizvođač automobila je precizirao da je celogodišnja operativna dobit, isključujući troškove vezane za skandal s emisijom gasova iz dizel motora, iznosila 10 milijardi evra (12,2 milijarde dolara) u odnosu na 19,3 milijarde evra godinu dana ranije, prenosi Rojters.\nNeto novčani tok u automobilskoj diviziji VW-a iznosio je oko 6 milijardi evra.\nIsporuke vozila grupe Folksvagen kupcima nastavile su snažan oporavak u četvrtom tromesečju i čak su premašile isporuke iz trećeg kvartala 2020, navodi se u saopštenju grupe.\nProdaja automobila VW-a je u decembru porasla za 1,7 odsto, dok je u Evropi u istom mesecu broj registracija novih automobila opao za skoro 4 procenta, prema nedavnim podacima Evropske asocijacije proizvođača automobila (ACEA).\nNakon objave poslovnog rezultata, akcije Folksvagena su na trgovanju do 11:58 časova po srednjoevropskom vremenu preokrenule silazni trend, ojačavši za 1,5 odsto na 164,32 evra.\nDESETKOVANA PRODAJA AUTOMOBILA Šokantan pad na tržištu u Nemačkoj\nJAPANSKI AUTO GIGANT OČEKUJE PAD PROFITA OD 80 ODSTO Korona pokosila prodaju vozila\nKoliku INFLACIJU očekuju srpski privrednici, a koliku BANKARI?\nKratkoročna i srednjoročna inflaciona očekivanja bankara i privrednika u Srbiji kreću se u granicama ciljanog koridora od 3 odsto plus/minus 1,5 procentnih poena, prema rezultatima januarske ankete Narodne banke Srbije.\nNATPROSEČNO RAZVIJENI U ODNOSU NA EU Samo Poljska proizvodi više smrznutog voća od nas\nPo proizvodnji smrznutog voća Srbija zauzima drugo mesto u Evropi, odmah iza Poljske, a dobre su nam pozicije i u sektoru proizvodnje cigareta i suncokretovog ulja.\nEvropska centralna banka uvodi DIGITALNI EVRO\nEvropska centralna banka (ECB) razmišlja o uvođenju digitalnog evra i planira da testira ideju pilot-projektom koji počinje sredinom oktobra.\nOVDE KORONE NIJE BILO U selu kod Šida sve "pršti" od posla, kažu da im nikad nije bilo bolje, rasli su 10 odsto, tražili radnika više, ali imaju i svoju TUGU\nIako neverovatno zvuči da vam neko za 2020. godinu kaže da je bila jedna od najboljih godina do sada, takvih slučajeva ima. I ne govorimo samo o pojedincima i o firmama, već o mestu i varoši u Srbiji u kojoj tvrde da ima je prethodna godina bila jedna od najboljih.\nNa svetskim tržištima vrednost dolara prema korpi valuta prošle nedelje je porasla, nakon dve nedelje pada, zahvaljujući rastu prinosa na američke državne obveznice i oštrom padu najvećih svetskih berzi. Dolarov indeks, koji pokazuje kretanje američke prema ostalih šest najvažnijih svetskih valuta, ojačao je prošle nedelje 0,5 odsto, na 90,84 boda.


Analiza: Brexit i evropski fudbal - šta ako...?! | BN\nAnaliza: Brexit i evropski fudbal - šta ako...?!\nUkoliko se Britanci 23. juna izjasne za izlazak iz Evropske unije, to će uticati i na fudbal. Evo i kako...\nFudbal 21.06.2016 | 23:15\nBritanci će se u četvrtak, 23. juna, na referendumu popularno nazvanom Brexit izjasniti za ili protiv Evropske unije, a ukoliko bude izglasan izlazak dogodiće se i određene promene na fudbalskoj mapi Evrope.\nNe epohalne, ali ne i neznačajne.\nJedan od postulata Evropske unije je sloboda kretanja, samim tim i zapošljavanja, za sve njene građane, tako da "zloglasni" uslovi za dobijanje radne dozvole u Velikoj Britaniji nisu pogađali fudbalere iz EU, za razliku od igrača iz ostalih krajeva sveta, koji su morali da imaju perfektan CV, "čistu" prošlost i da su pritom, recimo, odigrali 75 odsto utakmica za nacionalni tim u periodu od dve godine uoči apliciranja.\nIako su Britanci povremeno, isključivo mladim i talentovanim fudbalerima, "gledali kroz prste" kada je dodeljivanje radne dozvole u pitanju, nije mali broj igrača odbijen po ovom pitanju.\nUz podsećanje da će potencijalno rastajanje EU i VB trajati dve do četiri godine, i da će u tom periodu Britanci morati da poštuju zakone EU, ne i da učestvuju u njihovom izglašavanju, treba napomenuti da istinske fudbalske zvezde ne bi trebalo da brinu oko dobijanja radne dozvole, bilo da dolaze iz Evropske unije ili drugih delova sveta.\nBritanci će pregovarati sa svakom članicom EU o bilateralnim odnosima i zadržati određene sporazume i pravila sa pojedinim evropskim državama, tako da će velike zvezde evropskog fudbala i dalje biti rado viđene u Premijer ligi.\nIsto se odnosi i na Bosmanovo pravilo, jer analitičari najavljuju da ono neće biti ukinuto na Ostrvu, ukoliko dođe do razlaza.\nKako u Engleskoj trenutno igraju velike zvezde iz kontinentalnog dela Evrope, pa i EU, ali i mnogi manje poznati igrači u nižim ligama, pretpostavka je da Brexit na njih neće uticati dok im traju aktuelni ugovori, a da bi radna dozvola mogla da bude uzeta u obzir tek nakon završetka procesa razdvajanja i, ujedno, isteka važećih ugovora.\nZapravo razlaz i ukidanje poglavlja 19, koje se tiče socijalne politike i zapošljavanja, moglo bi da ima negativan efekat za engleske klubove u poređenju sa konkurencijom iz zemalja koje ostaju u Evropskoj uniji.\nUkidanje slobode kretanja zaustaviće brojne "latino" fudbalere sa dvojim državljanstvima, na osnovu porekla koje vuku iz zemalja Evropske unije, da bez problema dobijaju radne dozvole. To je do sada bio slučaj sa Argentincima, Brazilcima, Kolumbijcima i ostalim fudbalerima koji su na osnovu nemačkih, italijanskih, španskih, francuskih ili portugalskih korena, bezuslovno dobijali pravo na rad u Engleskoj.\nTo više neće biti slučaj i takvi fudbaleri, čiji uticaj na fudbalski poredak u Evropi nikako nije zanemarljiv, mahom će ostajati unutar granica EU.\nRedak je primer da engleski fudbaleri igraju "preko", osim kada odrade karijeru pa odu da se "penzionišu" u Sjedinjenim Državama, tako da ne možemo da govorimo o tome da će igrači iz Britanije biti posebno pogođeni potencijalnim rastankom.\nDa li će rastanak dovesti do promene uslova neophodnih za dobijanje radne dozvole u Ujedinjenom Kraljevstvu? Teško je pretpostaviti, ali od ranije postoji ozbiljan sukob između interesa Premijer lige, koja je pomerila granice potpisivanjem novog TV ugovora vrednog 5,1 milion funti s jedne i engleskih nacionalnih fudbalskih interesa sa druge strane.\nGovorimo o koliziji između "najšire moguće baze talenata" za šta se zalaže Premijer liga i projekta nazvanog "razvoj engleskih fudbalera" koji primenjuje Fudbalska asocijacija.\nRazlike između ova dva pristupa nisu bile toliko izražene u godinama kada je bilo koji Nemac, Italijan, Španac, Portugalac, Francuz, Šveđanin, Holanđanin, Belgijanac, itd, mogao bezuslovno da dobije dozvolu za rad u Britaniji, ali će jaz dobiti na značaju ukoliko svaki stranac bude morao prvo da ispuni stroge kriterijume za dobijanje radne dozvole.\nUkoliko bi u budućnosti FA, kao ipak vrhovna fudbalska vlast na Ostrvu, pooštrila kriterijume za potpisivanje ugovora sa premijerligašima, tada bi posledice mogle da budu značajne.\nPodsećamo, prema sadašnjim propisima, samo bi standardni reprezentativci imali kakve-takve šanse da budu "odobreni", kao i mali broj "vunderkindova" sa zavidnim uspesima u mlađim kategorijama, što je inače zimus pomoglo Marku Grujiću da proše "sito i rešeto" i ostvari transfer iz Crvene zvezde u Liverpul, bez seniorskog nastupa za Srbiju, ali sa sveže osvojenom titulom prvaka sveta na Novom Zelandu.\nPodsećamo na važan detalj s početka teksta, da će Britanija u slučaju izlaska iz EU svakako održati seriju pregovora sa svakom članicom Unije i odlučiti kakve će odnose imati u budućnosti.