Dan online - Vijest dana: Sa 10.000 zatvorili slu�aj Keljmendi - 2012-05-05\nVijest dana SKANDAL TU�ILA�TVO POSTIGLO PORAVNANJE SA GZIMOM HAJDINAGOM OKO DIVLJE GRADNJE KOSOVSKOG NARKOBOSA Sa 10.000 zatvorili slu�aj Keljmendi ■Biv�i gradona�elnik Ulcinja je odmah nakon �to mu je ponu�eno odustajanje od krivi�nog gonjenja na ra�un porodili�ta uplatio tra�eni iznos Vrhovno dr�avno tu�ila�tvo saop�tilo je ju�e da je biv�i predsjednik Op�tine Ulcinj Gzim Hajdinaga zloupotrijebio slu�beni polo�aj tokom trogodi�njeg obavljanja te funkcije, zbog �ega �e na ra�un ulcinjskog porodili�ta morati da uplati deset hiljada eura.\nOsnovno dr�avno tu�ila�tvo u Ulcinju, kako se navodi, sprovelo je istragu protiv Hajdinage i utvrdilo da je 2008., 2009. i 2010. godine, iskori��avanjem slu�benog polo�aja i prekora�enjem ovla��enja, na �tetu sada�njih i budu�ih razvojnih potencijala op�tine, pribavio korist ve�em broju bespravnih graditelja.\n– On je suprotno Zakonu o ure�enju prostora i izgradnji objekata, zaklju�ku Vlade i upozorenju nadle�nog ministarstva, i suprotno odredbama Zakonika o krivi�nom postupku kojima se �titi �ivotna sredina, napla�ivao komunalije koje je kao predsjednik Op�tine nenamjenski koristio – navodi se u saop�tenju.\nHajdinaga je, po ocjeni vrhovnog dr�avnog tu�ioca, na taj na�in podsticao divlju gradnju i bespravnim graditeljima omogu�io sticanje prava na legalizaciju podignutih objekata „te neplanskom i neformalnom gradnjom dozvolio stvaranje promjena sa zna�ajnim posledicama u oblasti prostornog planiranja”. Interesantno je da tu�ila�tvo u �turom saop�tenju nije pomenulo nijedno ime „divljih” graditelja kojima je Hajdinaga omogu�io da grade, a posebno �udi �to su izostavili ime kosovskog narkobosa Nasera Keljmendija, koji je u Ulcinju bespravno sagradio hotel „Kaza grande”. Prema saznanjima „Dana”, Hajdinagi je ju�e uru�eno rje�enje u kojem se navodi da �e tu�ila�tvo odustati od krivi�nog gonjenja ukoliko on pristane da uplati novac u dobrotvorne svrhe. „Danu” je potvr�eno da je on odmah nakon toga uplatio novac na tra�eni �iro ra�un, �ime je istraga protiv njega i Keljmendija zatvorena. Slu�benici Odsjeka za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije i Ispostave policije Ulcinj, u okviru akcije „Palma”, ranije su osnovnom dr�avnom tu�ila�tvu u tom gradu podnijeli krivi�nu prijavu protiv Gzima Hajdinage i Nasera Keljmendija. U tom predmetu je ranije saslu�ano 12 osoba, me�u kojima i glavni administrator grada Ulcinja Pjetar Ljulj�uraj, sekretar za finansije �eka Fatmir, �ef kabineta predsjednika op�tine Sadik Pelinku, sekretar Sekretarijata za za�titu imovine �emso Hasanagaj, sekretar za komunalne djelatnosti �or�e Dabovi�, potpredsjednik Op�tine Red�a Nail i sekretar za urbanizam Nazif Hod�i�. Izjave su uzete i od biznismena i ugostitelja iz Ulcinja Suada Mi�eli�a, Envera Ceke, Nikole Simonovi�a, Sehata �krijelja, Fuada Had�ibetija i Ravlje D�emala.\nSvi su saslu�ani u svojstvu gra�ana, a me�u biznismenima je najve�i broj onih koji su dobili dozvole za izgradnju objekata na podru�ju ulcinjske op�tine.\nPrijava protiv biv�eg gradona�elnika Ulcinja Gzima Hajdinage podnijeta je zbog postojanja osnovane sumnje da je po�inio krivi�no djelo zloupotreba slu�benog polo�aja u produ�enom trajanju, a protiv Nasera Keljmendija, osniva�a i zakonskog zastupnika preduze�a „Donata kompani”, zbog osnovane sumnje da je po�inio krivi�no djelo gra�enje objekta bez gra�evinske dozvole. Policijske mjere i radnje upu�uju na sumnju da je Hajdinaga u periodu od 1. oktobra 2008. godine do kraja 2010. godine po�inio krivi�no djelo koje mu se stavlja na teret tako �to je, u svojstvu predsjednika op�tine Ulcinj, uz prekora�enje granica svog slu�benog ovla��enja pribavio korist investitorima.\nNe spori optu�be\nS obzirom na to da iz utvr�enih �injenica nesumnjivo proizilazi da je Hajdinaga izvr�io krivi�no djelo zloupotreba slu�benog polo�aja koriste�i svoje zakonsko ovla��enje i op�te pravo raspolaganja optu�bom, tu�ilac je krivi�no pravni spor okon�ao tako �to je primijenio institut odlo�enog krivi�nog gonjenje, saop�tili su iz tu�ila�tva. – Tu�ilac je to u�inio jer Hajdinaga nije osporio utvr�ene �injenice, a prihvatio je zakonsku obavezu koju mu je odredio tu�ilac – da u korist Doma zdravlja „Bogdan Vujo�evi�” – Porodili�ta Ulcinj uplati deset hiljada eura – naveli su iz tu�ila�tva. Objavi na\nUjdurma umi�ljenog oca nacije Gvozdenovi� zaposlio sina u A2A Ubio tasta, ta�tu, �uru i sebe Zlo�in u cik zore Vulevi� je radio za DB Parada licemjerja,la�i i groteske �ekaju Saja da se vrati iz bjekstva Direktorima bonusi od osam plata KAP nema 5,5 miliona za struju Uzimali kredite, a pare dr�ali kod Aca Naslovna\nSa 10.000 zatvorili slu�aj Keljmendi �alovi�: Luk�i� je zavr�io! Mugi je malo nervozan Crnu Goru tu�e i zbog mu�enja Sa 10.000 zatvorili slu�aj Keljmendi Istra�iti slu�ajeve nasilja nad novinarima Nalo�eno psihijatrijsko vje�ta�enje Najčitanije danas


Krajem maja u Beograd stiže politička delegacija Evropske komisije da ispravi greške u reformi pravosuđa, odnosno izboru nosilaca pravosudnih funkcija, tokom kojeg je bez funkcije ostalo 837 sudija i oko 160 tužilaca, saznaje „Blic”.\nPiše: D. Pušonjić\nDragana Boljević i Snežana Malović\nPlanirano je da tada bude formirana zajednička komisija sastavljena od predstavnika EK, Ministarstva pravde, Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca, da bi koordinirala nastavak reforme pravosuđa. Da Brisel ne odstupa od pomenutog zahteva, najjasnije je javno formulisao Žoze Manuel Barozo, predsednik EK. On je 27. aprila, u pismu predsednicima cehovskih udruženja srpskih sudija i tužilaca, naglasio da „zaključci ekspertske misije EK potvrđuju da je postupak reizbora pokazao značajne nedostatke u pogledu sastava i nezavisnosti Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca, primene objektivnih kriterijuma, kao i transparentnosti i pouzdanosti celokupnog procesa”.\nBarozo je obznanio da su upravo ta pitanja nedvosmisleno pokrenuta kod „naših srpskih sagovornika” i da će Evropska komisija „pažljivo nadzirati razvoj budućih događaja”. Nešto ranije je Štefan File, komesar za proširenje EU, pismo sa istim ocenama lično uručio predsedniku Borisu Tadiću, a dobili su ga premijer Mirko Cvetković i ministarka pravde Snežana Malović.\nKoliko pažljivo EU nadzire otklanjanje grešaka vidi se i po tome što danas sa Đanijem Pitelom, prvim potpredsednikom Evropskog parlamenta, u Briselu razgovara delegacija u kojoj su Dragana Boljević, predsednik Društva sudija Srbije, Omer Hadžiomerović, sudija, Goran Ilić, predsednik Udruženja tužilaca Srbije, i Marina Matić, izvršni direktor tužilačke organizacije.\n- Reč je o neformalnom sastanku koji se odvija na inicijativu evroposlanika iz Portugalije i Italije. Oni su postavili poslanička pitanja o reizboru nosilaca pravosudnih funkcija u Srbiji. Više od toga sada ne mogu da kažem - izjavila je Boljevićeva za „Blic” pred odlazak u Brisel.\nU mozaiku koji se sklapa u EU veliku važnost ima i zasedanje Evropskog udruženja sudija (EUS), koje deluje u sastavu Svetskog udruženja sudija, održano u Bordou 7. i 8. maja. Izvor „Blica” kaže da je usvojena rezolucija bitno oštrija od ma koje dosadašnje ocene nepravilnosti izbora nosilaca pravosudnih funkcija u Srbiji, jer je konstatovano „da su pogaženi svi međunarodni standardi, pa se zato insistira na reviziji reizbora svih sudija koje nisu reizabrane”. Izrada rezolucije je u toku, a biće prosleđena i Briselu i zvaničnicima u Beogradu.\nInače, u Ustavni sud Srbije stiglo je više od 800 ustavnih žalbi na izbor sudija i tužilaca, ali ni o jednoj još nije odlučeno iako rok ističe krajem juna. USS je sve žalbe dostavio na odgovor Visokom savetu sudstva i Državnom veću tužilaca. USS je odbio zahtev VSS da rok za odgovor produži za 15 dana.\nSnežana Malović Dragana Boljević Delegacija Evropske unije reforma pravosuđa Sudije Sudije


LŠ: Iznenaðenja, goleada i rasizam – RADIO SPORT\nOčajno veče imali su fudbaleri Mančester junajteda u meču sezone. Imperativ u vidu barem boda u Lajpcigu „crveni đavoli“ protumačili su tako amaterski da su porazom u Nemačkoj eliminisani iz Lige šampiona već u grupnoj fazi – 3:2.\nPosle 20 godina čekanja, Lacio je remijem sa Brižom – 2:2 prošao grupni deo najelitnijeg takmičenja. Barselona je košmar od početka sezone upotpunila novom blamažom; iako joj je i poraz od dva gola razlike garantovao prvo mesto u grupi i povoljniji žreb, dozvolila je da je Juventus na Nou Kamp stadionu razmontira sa ubedljivih 3:0.\nU poslednjih sedam godina, od odlaska ser Aleksa Fergusona u penziju, Junajted je potrošio stotine miliona evra na pojačanja; kako je poslovao možda najbolje opisuju i sve tri situacije u kojima je sinoć matiran De Hea.\nSkupo plaćeni Megvajer, uz Van Dajka najskuplje dovedeni defanzivac u istoriji fudbala, zajedno sa saigračima iz poslednje linije, napravio je kardinalne greške posle kojih Anhelinu, Haidari i Klajvertu nije trebalo puno truda da svoj Lajpcig, sasvim zaluženo, odvedu u šesnaestinu finala Lige šampiona.\nNemci su već posle 13 minuta vodili sa 2:0, da im kojim slučajem nije poništen gol u 30. minutu zbog ofsajda Orbana bio bi to brzopotezni šah-mat. Klajvert je u 69. rešio sve dileme, iako je Junajted do kraja meča ublažio poraz, ne i bruku, golovima Fernandeza iz penala i zaboravljenog Pogbe.\nLacio je uspeo ono što nisu ni mnogo kvalitetnije generacije „nebesko plavih“; posle 20 godina posta prošli su grupnu fazu Lige šampiona. Milinković-Savić je kao starter bio svedok istorijske utakmice u kojoj su golove za Rimljane postigli Korea i Imobile.\nGosti su se od najelitnijeg takmičenja oprostili dostojanstveno izborenim remijem sa igračem manje, pogocima Vormera i Vanakena.\nBarselona je haotično stanje od početka sezone „zavrtela“ novom blamažom. Iako im je sinoć samo trebalo da ne izgube sa tri gola razlike, Mesi i saigrači uspeli su i to da uprskaju.\nRonaldo sa dva gola iz penala (prvi bio nepostojeći) podebljao je svoj saldo na vrhu večite liste strelaca u Ligi šampiona postigavši ukupno 134 gola.\nMekini je samo dosolio ranu Barselone, koja bi nešto morala da uradi kako očaj na kraju takmičarske godine ne bi prešao u katastrofu.\nPrekid u Parizu zbog rasizma\nScena kakva nikada do sada nije viđena u Ligi šampiona! Fudbaleri Pari sen Žermena i Bašakšehira su usred utakmice napustili teren! Neviđeni skandal se desio tokom utakmice, kada je četvrti sudija, Rumun Sebastijan Koltesku, nazvao Dembu Ba, napadača Bašakšehira, “crnim tipom”.\nTo je toliko razbesnelo igrače oba tima, kao i stručne štabove, pogotovo Pjera Veba, pomoćnika u istanbulskom klubu, da su se ostrvili na arbitra optužujući ga da je rasista.\nU tom, ključnom trenutku, pola klupe Bašakšehira skočilo da se buni zbog nedosuđenog prekršaja, a da je četvrti sudija rekao glavom Hateganu: „Izbaci crnca“.\nTurski sastav je prvo izašao sa terena u 24. minutu, a solidarisali su se i fudbaleri Pari sen Žermena, te je teren Parka prinčeva ostao prazan. Utakmica je prekinuta u 26. minutu.


Žene u politici: sistematičnije, staloženije i hrabrije - BFPE Srpski\nBeogradski fond za političku izuzetnost u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, a uz finansijsku podršku Ambasade Kraljevine Holandije u okviru MATRA programa održao je sastanak sa predstavnicama lokalnih samouprava i političarkama iz lokalnih političkih partija u Paraćinu 28. februara 2019. godine, u okviru projekta „Za više žena na mestima odlučivanja“. Na sastancima razmatrani su značaj rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou i načini primene dobre prakse organizovanja žena u politici, kao i uloga lokalnih mehanizama za rodnu ravnopravnost i potencijalnih saveznika u njihovoj afirmaciji na lokalnom nivou.\nSastanak u Paraćinu otvorio je Saša Paunović, predsednik Opštine Paraćin ukazujući na činjenicu da su žene sistematičnije, staloženije i hrabrije, ali i otpornije na pretnje i pritiske u politici. On je naglasio da žena na pozicijama odlučivanja i izvršnim funkcijama u opštini Paraćin ima, a da ih je nešto manje u opštinskom veću.\nJelena Kotević, iz kabineta Poverenice za zaštitu ravnopravnosti je predstavila rezultate istraživanja koje je sprovedeno u opštinama Srbije koje govori u prilog činjenici da žena i dalje ima mnogo manje na pozicijama odlučivanja, a više na operativnim pozicijama.\nVišnja Baćanović, aktivistkinja Ženske platforme za razvoj Srbije, govorila je o značaju rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou. Uvođenje rodne perspektive u rad radnih tela u opštinama i gradovima, je ključno, kao i da se koriste sva raspoloživa sredstva, a posebno postojeći mehanizmi za rodnu ravnopravnost. Takođe, ukazala je na razne mogućnosti saradnje na lokalnom nivou, kao i potencijalne teme oko kojih se žene mogu udružiti i na kojima mogu zajedno raditi.\nO iskustvu žena u politici iz ličnog iskustva govorile su i diskutovale Gordana Čomić i Snežana Paunović iz Ženske parlamentarne mreže Narodne skupštine Republike Srbije. Obe govornice su se osvrnule na svoje početke u politici, motivima, kao i izazovima sa kojima se žene svakodnevno suočavaju u politici, kao i na mogućnosti koje aktivno političko delovanje otvara. One su takođe, naglasile važnost saradnje i umrežavanja, kao i zajednički nastup kada su u pitanju teme koje se odnose na žene.\nAktivno učešće u razgovoru uzeli su pomoćnici gradonačelnika, članovi i članice Komisije za rodnu ravnopravnost, predstavnici i predstavnice Kancelarije za mlade, Saveta za bezbednost, Saveta za zapošljavanje, članovi i članice Gradskog veća, kao i predstavnici javnih preduzeća. Razgovoru su se pridružile i predstavnice političkih partija, kao i predstavnice organizacija civilnog sektora iz Paraćina.\nUčesnice u učesnici su uzeli aktivno učešće i delili svoja iskustva i dileme sa prisutnim ženama.\nU organizovanju okruglog stola veliku podršku pružili su institucija Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, grad Paraćin, kao i alumnisti i alumnistkinje programa Beogradskog fonda za političku izuzetnost.\nTakođe tagovano Više žena


Sirijci igrali fudbal u Sremu | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Sport > Sirijci igrali fudbal u Sremu\nTradicionalni Vidovdanski turnir u malom fudbalu u Adaševcima završen je prošle srede, 20. jula. Ove godine Adaševčani su sa ponosom, ugostili fudbalske ekipe na novoizgrađenim terenima, koji je adaptiran zahvaljujući donaciji Ujedinjenih nacija za razvoj, preko japanske ambasade.\nNa sam dan završnice turnira, kada su proglašeni i ovogodišnji pobednici, odigrana je i jedna nesvakidašnja utakmica međunarodnog karaktera, između igrača domaćih ekipa i migranata iz Sirije koji su smešteni na Motelu Adaševci. Ovom prijateljskom utakmicom želela se poslati slika svetu kako Komesarijat za izbeglice i stanovnici ovog dela Srema, prihvataju migrante i ophode se prema njima.\n– Turnir u malom fudbalu je ove godine prošao u najboljem redu, iako je zbog radova na novom terenu, turnir ove godine počeo nešto kasnije nego prethodnih godina. Odlučili smo se da odigramo i jednu međunarodnu utakmicu sa migrantima koji su smešteni kod nas u Adaševcima i u šidskoj opštini. Cilj ove utakmice jeste da vratimo osmeh na lica migranata koji su daleko od svojih domova i da im barem na neki način ulepšamo boravak na našim prostorima. To je isključivo prijateljska utakmica, gde nema ni pobednika ni gubitnika, nego jednostavno nam je bila želja, da i oni vide da mi ovde mislimo na njih, ali i da pokažemo svetu kako se Komesarijat za izbeglice u Srbiji, ophodi prema migrantima – istakao je predsednik Mesne zajednice Adaševci Ilija Mirković.\nFudbalska utakmica između migranata i domaćina, iako je rezultat bio u drugom planu, završena je rezultatom 5:5.\nEkipa „Univerzala“ iz Šida, koja je se u svim dosadašnjim turnirima pokazala kao nepobediva ekipa, pobednik je i ovogodišnjeg turnira u malom fudbalu u Adaševcima. U finalnoj utakmici „Univerzal“ je pobedio ekipu „Sinema“ iz Šida, rezultatom 4:1 i tako po šesti put poneo naslov pobednika turnira. U borbi za treće mesto, ekipa „Studio Cana“ pobedila je ekipu „Sale petrol“ iz Šida, rezultatom 6:5. Za najboljeg igrača proglašen je Miloš Derajić, za najboljeg strelca Vladimir Veteha i za najboljeg golmana Miloš Matić, član pobedničke ekipe „Univerzal“ iz Šida.


TV SLIKE I PRILIKE: U traganju za ekonomskim akrobatom - Nira Press\nPočetna » TV SLIKE I PRILIKE: U traganju za ekonomskim akrobatom\nKoji smo mi narod?! Svi bi da pevamo i igramo, prevrćemo se preko glave i, uopšte, želimo da preko noći postanemo slavni, bar u emisiji „Ja imam talenat“\nČist račun, duga ljubav“ je poslovica koje se najčešće setimo kod sitnih potkusurivanja. Kao, nikome nećemo da ostanemo dužni. U krupnijim poslovima važe druga pravila, zar ne. Svejedno, prvi deo narodne mudrosti poslužio je kao dobar naslov za emisiju na TV Avala. U jednom od prošlih „Čistih računa“ bilo je reči o organizacijama potrošača koje bi trebalo da budu uticajnije, da žustrije štite interese kupaca, proveravaju kvalitet proizvoda na tržištu i rade još mnogo toga. U pokušajima da se rasvetli njihova uloga, uvek se ostaje na zaključku da je njihov uticaj, kod nas, minimalan ili nepostojeći, a da u drugim državama, funkcionišu veoma efikasno, na radost potrošača.\nMožda je sve to tako jer su kupci, tamo negde, edukovani da traže pomoć. Znaju svoja prava i šta znači kad se kaže: kupac je na prvom mestu. Ko će kod nas da traži zaštitu zato što je kasirka dva puta ukucala litar mleka ili mu je dopremljena neispravna mašina za pranje sudova? Ne tvrdimo da nema civilizovanih rešenja za konfliktne situacije, ali to se kod nas najčešće završava svađom začinjenom psovkama i kletvama. I pretnjom da ova noga više nikada neće kročiti u prodavnicu u kojoj je potrošač potcenjen. Baš će poslovođa da se potrese.


Evrovizija – koja država je bila pobednik na društvenim mrežama? - Marketing Mreža\nTakmičenje za pesmu Evrovizije završeno je prošlog vikenda, a pobedu je odneo Holanđanin Dankan Lorens sa emotivnom, pesmom „Arcade“. Nevena Božović, koja je pesmom „Kruna“ predstavljala Srbiju, osvojila je ukupno 89 poena i na kraju finalne večeri zauzela 17. mesto. Iako Srbija već godinama ne ulazi u TOP 10 zemalja u finalu Eurosonga, interesovanje javnosti za ovaj događaj ne jenjava. Uz spomoć start up kompanije Digital Element ispitali smo koliko se o Evroviziji pisalo u medijima, a koliko na društvenim mrežama i koje su zemlje pobrale najviše simpatija publike.\nOd početka godine, iz meseca u mesec, raslo je interesovanje medija za Evroviziju. U februaru mesecu, kada se na Beoviziji birao predstavnik Srbije na Eurosongu, objavljeno je ukupno 37 vesti posvećenih najvećem evropskom muzičkom takmičenju. U martu mesecu ovakvih objava bilo je 86, dok je u aprilu objavljeno ukupno 83 teksta posvećenih Evroviziji. U prvih tri nedelje maja meseca objavljeno je ukupno 606 vesti, što u odnosu na prethodni mesec predstavlja rast od čak 630 odsto.\nNa društvenim mrežama i forumima, najviše su se komentarisali pojedinačni nastupi, pre svega predstavnice Australije, Kejt Miler Hajdke, koja imala je nesvakidašnji scenski nastup. Zapažen broj komentara imala je i naša predstavnica, Nevena Božović, ali i pobednik Evrovizije – predstavnika Holandije.\nSa druge strane, online mediji su najviše pažnje posvetili Srbiji. Nakon Srbije, najviše su pisali o nastupima predstavnika Holandije, zatim Islanda, Australije i Severne Makedonije. Dok su holandski predstavnik i predstavnica Australije pažnju naših medija zadobili zbog osvojenog prvog mesta i efektnog scenskog nastupa, o predstavnicima Islanda se pisalo u pretežno negativnom kontekstu. Oni su, naime, nakon što su izveli svoju numeru, raširili zastavu Palestine, što je razljutilo brojne gledaoce u Tel Avivu, gde se Eurosong i održavao. Veliku pažnju medija privukla je i Tamara Todevska, koja je predstavljala Severnu Makedoniju, a koja je poznata i u našoj zemlji, pre svega zahvaljujući svojoj sestri, Tijani Dapčević.\nOd ukupno 812 vesti objavljenih u medijima od početka februara do 21. maja, najveći broj komentara imale su vesti koje kritikuju domaći izbor za predstavnika na Evroviziji ili dovode u pitanje logičnost raspodele glasova publike i stručnih žirija na Evrosongu. Tako je najviše puta komentarisana vest naslova “Kristina Kovač ogorčena zbog lošeg plasmana Srbije: RTS, promenite pravila za izbor pesme za Evroviziju”, a nakon nje vest naslova “OGROMNA RAZLIKA U GLASANJU: Da se na Evroviziji pitala SAMO PUBLIKA, pobedu ne bi odnela NIJEDNA od prve tri prvoplasirane zemlje u finalu”.\nNakon Evrovizije, mediji su pisali da je Nevena Božović razočarana što od žirija komšijskih zemalja nije imala podršku – Makedonci, Slovenci i Mađari nisu joj dali nijedan bod, Hrvati su joj dali četiri boda, a samo je od Crnogoraca dobila maksimalnih 12 poena. Većina komentara čitalaca poklapala se sa pretežno negativnim stavovima najčitanijih tekstova i isticala nelogičnosti u načinu evrovizijskog glasanja.\nIako Srbija već godinama ne beleži značajniji uspeh na Evroviziji, ovo takmičenje je i dalje jedan od omiljenih povoda za komentarisanje kako na društvenim mrežama i formumima, tako i u medijima, ispod objavljenih vesti.\nAutor teksta: Digital Element


U petak u Beogradu marš za legalizaciju medicinske primene marihuane\nUdruženje građana “Inicijativa za promenu zakonske regulative kanabisa” (IRKA) održaće u petak, 4. septembra u Beogradu, “Kanabis marš” sa kojeg će uputiti zahtev za što hitnije donošenje Zakona o medicinskoj primeni marihuane u Srbiji.\nKako je to udruženje objavilo na svojoj internet stranici, u Srbiji se veliki broj obolelih od raka ilegalno leči nedozvoljenim uljem od cvetova kanabisa zbog čega se IRKA zalaže za hitno donošenje Zakona koji će uvažiti prava obolelih, omogućiti im lično uzgajanje ili uzgajanje od strane ovlašćenih neprofitnih uzgajivača, kao i kontrolu kvaliteta semena i organske proizvodnje.\n“Pored donošenja Zakona o medicinskoj primeni marihuane, zalažemo se i za donošenje Zakona o samolečenju koji će garantovati pacijentu pravo na korišćenje prirodnih alternativnih tretmana na račun zdravstvenog osiguranja – na recept, kao i za dekriminalizaciju kanabisa za ličnu upotrebu, što podrazumeva sadnju manje količine”, piše na sajtu udruženja.\nDodaje se da bi Srbija, po ugledu na Španiju, trebalo da dozvoli socijalne kanabis klubove u kojima besplatno prave ulje za obolele, što bi otvorilo i nova radna mesta za tehnologe.\nKako se navodi, pokretanje novih eko-industrija, zasnovanih na proizvodnji i peradi konoplje, imalo bi i pozitivan ekonomski efekat za državu.\nUdruženje IRKA osnovali su 2013. godine u Beogradu oboleli od raka, članovi njihovih porodica i građani koji žele da im pomognu da što je moguće pre dobiju mogućnost da legalno uzgajaju, nabavljaju i u lečenju koriste kanabis i ekstrakt cvetova te biljke.


U prvoj fazi rada na stalnoj postavci transformisali smo prostor Starog muzeja u Otvoreni depo i po prvi put sučelili dva fonda – Muzeja revolucije i Memorijalnog centra „Josip Broz Tito“, čijim je spajanjem 1996. godine nastao Muzej istorije Jugoslavije.\nKreiranje stalne postavke nastavljamo transformacijom Otvorenog depoa u svojevrsnu muzejsku laboratoriju – polje istraživanja, eksperimenta i kreacije, ambijent u kojem će se promišljati jugoslovensko nasleđe i sama institucija Muzeja. Aktivnost kojom započinjemo ovu fazu je predstavljanje fonda Muzeja nastalog posle 1996. Potom se okrećemo mapiranju specifičnih i/ili autentičnih fenomena koje je generisalo postojanje jugoslovenske države.\nPolazeći od fonda, kao glavnog resursa, sarađivaćemo sa stručnjacima, umetnicima i pripadnicima različitih zajednica sa ciljem da se izloženi predmeti sagledaju kroz prizmu višestrukih interpretacija i konteksta, kao i da se kroz otvoren zajednički rad promišljaju i razmenjuju ideje o jugoslovenskom nasleđu.\nRezultati istraživanja biće polazište za finalnu, treću fazu projekta – izložbu o Jugoslaviji.\nPorodični dan održaće se 9.12.2018. godine\nPorodični dan u Muzeju Jugoslavije prve nedelje maja\nPorodični dan u Muzeju Jugoslavije prve nedelje u avgustu\nPorodični dan održaće se 8.9.2019. godine\nPorodični dan u Muzeju Jugoslavije prve nedelje u julu\nStripovi Aleksandra Zografa\nPorodični dan u Muzeju Jugoslavije prve nedelje u maju\nVođenje gluvog kustosa Mihaila Gordića


Izvor: Luftika.rs, 07.Maj.2021, 17:45\nDPA/Getty ImagesDemonstranti u Berlinu nosili su žutu zvezdu na kojoj piše nevakcinisan Nemački komesar za antisemitizam Feliks Klajn, zahtevao je od zvaničnika da spreče demonstrante da koriste nacističku žutu zvezdu koju su morali da nose Jevreji u Drugom svetskom ratu.\nNeki demonstranti zamenili su reč „Jude” (Jevrej) frazom „ungeimpft” (nevakcinisan), izjednačavajući mere uvedene zbog Kovida-19 sa progonom Jevreja.\nŽuta Davidova zvezda mogla se videti i na protestima u Londonu.\nKlajn se nada da će gradovi u Nemačkoj slediti primer Minhena, koji je zabranio nošenje ovog znaka.\n„Ako ljudi kače na sebe takozvanu...\nDPA/Getty ImagesDemonstranti u Berlinu nosili su žutu zvezdu na kojoj piše nevakcinisan Nemački komesar za antisemitizam Feliks Klajn, zahtevao je od zvaničnika da spreče demonstrante da koriste nacističku žutu zvezdu koju su morali da nose Jevreji u Drugom svetskom ratu. Neki demonstranti zamenili...


Naprednjaci napustili sednicu zbog vređanja Nikolića\n29.06.2012. 15:23h 03.08.2016. 10:26h\nPredsednik skupštine Saša Milenić zloupotrebio je skupštinsku govornicu i neprimerenim rečima, koristeći psovke, vređao predsednika države i SNS, rekao zamenik predsednika odborničke grupe SNS Goran Kovačević\nKRAGUJEVAC - Odbornici Srpske napredne stranke (SNS) napustili su današnju sednicu skupštine grada Kragujevca, jer je predsednik skupštine Saša Milenić neprimerenim rečima pomenuo predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\nZamenik predsednika odborničke grupe SNS Goran Kovačević rekao je da je Milenić zloupotrebio skupštinsku govornicu i neprimerenim rečima, koristeći psovke se obratio i vređao predsednika države i odborničku grupu SNS.\n"SNS neće takve stvari da toleriše, jer smatramo da je skupština tekovina demokratije", rekao je Kovačević.\nPredsednik skupštine Saša Milenić iz vladajuće odborničke grupe URS rekao je da je od medija saznao da su odbornici SNS napustili zasedanje i da ga zvanično o tome niko nije obavestio.\nU skupštini grada Kragujevca odbornička grupa SNS ima 16 odborničih mesta od ukupno 87.\nMilenić: Vređanje počeo sin predsednika Nikolića\nPredsednik Skupštine Kragujevca Saša Milenić istakao je da je vređanje započeo šef odborničke grupe naprednjaka Radomir Nikolić, koji je i sin predsednika Srbije.\n"Budući da je šef odborničke grupe SNS Radomir Nikolić, neposredno pre mog javljanja za govornicom izlagao slobodne utiske o tome koji bi od najviših funkcionera "Zajedno za Šumadiju" mogli da završe na robiji, ja sam shodno njegovom izlaganju i sam izneo svoja slobodna uverenja na tu temu", rekao je Milenić.\n"Taman toliko koliko im se učini neprijatno takva ocena i takvo razmišljanje o njihovom slučaju, trebalo bi da posluži kao lep nauk, pre nego što se to iznese na istu temu o ostalim učesnicima javnog života", kaže Milenić, koji je predsednik gradskog odbora "Zajedno za Šumadiju" čiji je lider Veroljub Stevanović.\nRasprava je počela oko ponovnog imenovanja direktora Parking servisa Nenada Vasiljevića, kada je šef odborničke grupe naprednjaka Radomir Nikolić kritikovao njegov ponovni izbor iako je, kako je naveo, u preduzeću napravio dug od 53 miliona dinara.\nNa to je reagovao Milenić koji je kritikovao prošlost predsednika Srbije Tomislava Nikolića, a odbornici SNS su zatim napustili sednicu Skupštine Kragujevca zbog toga što je, kako su naveli, Milenić vređao predsednika Srbije.


Najveći problem javnih servisa na Balkanu su politički pritisci | Analitika\nNajveći problem javnih servisa na Balkanu su politički pritisci\nRezultati istraživanja, i potreba za promišljanjem radikalno drugačijeg pristupa radu javnih servisa u regionu, bili su tema diskusije tokom konferencije „Budućnost javnih servisa na Zapadnom Balkanu: Tranzicija bez kraja?“ koja je održana je u Sarajevu 18. i 19. maja. Na konferenciji je učestvovalo više od 20 izlagača s univerziteta, iz istraživačkih instituta, regulatornih tijela, javnih RTV servisa i drugih relevantnih organizacija i institucija iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Kosova, Makedonije, Albanije, Austrije, Njemačke, Švicarske, Mađarske, Poljske i Velike Britanije.\nCilj konferencije bio je razmotriti ulogu, funkcionisanje i budućnost javnih RTV servisa u sedam zemalja Zapadnog Balkana – Albaniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Makedoniji, Kosovu i Srbiji – uzimajući u obzir specifične kontekste u kojima su se ovi servisi razvijali te ulogu koju je Evropska unija igrala u ovim procesima.\nUz političke pritiske, problem koji dijele javni servis odnose se i na modele prikupljanja pretplate, uglavnom, nisu efikasni, a taj problem je posebno izražen u Bosni i Hercegovini. Potpunu finansijsku stabilnost u regiji ima jedino Hrvatska radio-televizija, što joj nije omogućilo da se odupre političkim pritiscima koji su u posljednje vrijeme sve učestaliji, zaključio je Davor Marko, istraživački saradnik u Analitici.\nJedan od zaključaka konferencije jeste da se o digitalizaciji ne razgovara na adekvatan način, da je javna diskusija svedena na tehnički aspekt, i na proces prelaska na digitalno emitovanje putem terestrijalne prenosne mreže, proces u koji Bosna i Hercegovina još nije ušla.\nJedan od panelista konferencije bio je i Andrey Georgievich Rikhter iz OSCE-ovog ureda za slobodu medija, sa sjedištem u Austriji, koji je u obraćanju medijima javne servise opisao kao "gladnu i napuštenu djecu koja ne mogu sama opstati".\nIz perspektive javnih servisa na konferenciji je govorio Milan Trivić, direktor BH Radija 1, koji kazao da društvo i politika nisu svjesni stanja u kojem se javni servisi u Bosni i Hercegovini nazale, što može dovesti do gašenja javnih servisa.\nZaključak konferencije jeste da tranzicija iz državnih medija u javne servise još traje, da je to dugotrajan proces, koji se treba promišljati radikalno drugačije, i u koji treba uključiti ključne aktere, počev od međunarodnih aktera, lokalnih, uključujući stručnu javnost, stručna tijela, ali i političare, kao i same građane koji na kraju i treba da imaju najviše koristi od nezavisnih i objektivnih javnih servisa.\nOva konferencija organizirana je u sklopu projekta “Perspektive i razvoj javnih medijskih servisa: Komparativna studija razvoja javnih servisa na Zapadnom Balkanu u svjetlu EU integracija”, kojeg finansira Swiss National Science Foundation kroz program SCOPES (Naučna saradnja između Istočne Evrope i Švicarske).


Filmovi iz 2012 koji imaju najviše grešaka Prolog\nFilmovi iz 2012 koji imaju najviše grešaka\nVerovali ili ne, ali prva tri mesta na ovoj listi zauzimaju tri najveća blockbustera o super herojima.\nNa prvom mestu se nalazi The Amazing Spider-Man u kome je pronađeno čak 27 grešaka uglavnom tehničke prirode. Kao što ste možda i primetili u filmu, ekipa koja je radila nije bas mnogo vodila računa o detaljima kao što su prvenstveno rane na Piter Parkeru. U par kadrova se moglo videti da Piter Parker ima rane na određenom mestu, a već u sledećem kadru one mistično nestaju a na njihovom se mestu pojavljuju nove.\nNa drugom mestu liste našao se film The Dark Knights Rises sa 20 grešaka, dok je treću poziciju zauzeo film The Avangers. Kompletan spisak filmova možete pogledati ispod teksta a broj u zagradi predstavlja koliko je grešaka pronađeno u filmu.\n1. 'The Amazing Spider-Man' (27)\n2. 'The Dark Knight Rises' (20)\n3. 'The Avengers' (16)\n4. 'The Hunger Games' (12)\n5. 'Men in Black 3' (12)\n6. 'Prometheus' (12)\n7. 'The Three Stooges' (11)\n8. 'Underworld: Awakening' (10)\n9. 'Snow White and the Huntsman' (10)\n10. 'Battleship' (9)\nHanekeova "Ljubav" najbolji film\nSprema se film o Amandi Knox\nDepardje opet nije došao na ročište


Novi pravci grupne psihoterapije\nredovna cena: 940 dinara\ncena sa popustom: 750 dinara\nPojavljivanje knjige "Treći roditelj" dvadeset godina od njenog nastanka ukazuje nam da je psihoterapija i dalje tema koja izaziva znatiželju kako stručnjaka tako i onih koji pokušavaju da svoje životne teškoce reše na taj način, a i onih koji bi samo hteli da se informišu. Knjiga nosi podnaslov "Novi pravci grupne psihoterapije" i obuhvata samo deo psihoterapija koje, bar tako se ponekad čini, gotovo da niču kao pečurke posle kiše, ali koje sve u osnovi teže istom cilju - razrešavanju životnih nedaća.\nKnjiga ima tri dela: opšti deo, deo u kome se razmatraju pojedine grupne psihoterapije i deo u kojem je dato završno razmatranje o grupnim psihoterapijama. U prvom delu figuriraju naslovi: "Savremena psihoterapeutska scena", "Šta je psihoterapija", "Istorijska skica novih pravaca grupne psihoterapije u Jugoslaviji " i "Grupe susretanja". U drugom delu se razmatraju "Grupne psihoterapije usmerene na telo", "Geštalt terapija", "Transakciona analiza" i "Racionalno emocionalna terapija". U trećem delu, u poglavlju "Završno razmatranje" analiziraju se psihoterapija i društvo, lečenje i menjanje, sociogeneza i biogeneza duševnih poremećaja, uloga grupne psihoterapije, razvoj ličnosti, dok se u poglavlju "Opšti model predmeta psihoterapije" u kratkim crtama razmatra potreba za postojanjem modela ličnosti i kao mogućee rešenje nudi psihološko potporni sistem u čijoj osnovi su četiri bazična oslonca ili uporišta ličnosti.\nKnjiga je namenjena psiholozima svih profila, kao štivo bazične psihološke opšte kulture, ali i onim profesionalno angažovanim i zainteresovanim za grupnu terapiju za koje predstavlja neizostavnu teorijsku potrebu.


Udruženja građana traže razrešenje ministra Aleksandra Vulina — Centar Modernih Veština\nCentar Modernih VeštinaJavno zagovaranjeUdruženja građana traže razrešenje ministra Aleksandra Vulina\nPoziv na konferenciju za medije:\npreuzeto sa: http://www.gradjanske.org/\nAleksandar Bratković, Direktor, Centar za razvoj neproitnog sektora\nOrganizatori konferencije za medije su udruženja građana: Građanske inicijative, YUCOM, Centar za razvoj neprofitnog sektora, Centar za praktičnu politiku, Centar modernih veština i CRTA.\nTekst zahteva možete pročitati u nastavku:\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja (u daljem tekstu Ministarstvo rada) sprovelo je konkurs za dodelu sredstava udruženjima građana kako bi se unapredio sistem socijalne zaštite. Konkurs su obeležile brojne nepravilnosti, uključujući podelu novca velikom broju novoregistrovanih udruženja (mnoga od njih samo mesec dana ili manje pre konkursa), udruženjima koja vode povezana lica (članovi porodice), udruženjima koja vode lokalni funkcioneri (pre svega iz Kancelarija za mlade), udruženjima koja imaju identične statute, uključujući i slovne greške i slično.\nNakon što je javnost opravdano ukazala na neregularnost konkursa i očigledan pokušaj pronevere novca poreskih obveznika, ministar rada Aleksandar Vulin napao je ceo civilni sektor, pretio inspekcijama i proverama poslovanja u prethodnih 10 godina i na kraju, potpuno nezakonito i neovlašćeno, izjavio da je odlučio da novac za usluge socijalne zaštite usmeri u Fond za lečenje dece obolele od retkih bolesti.\nUdruženja građana, potpisnici ovog zahteva, traže od nadležnih organa sledeće:\n1. Poništavanje neregularnog konkursa i raspisivanje novog, u skladu sa budžetom Republike Srbije i planiranom politikom Vlade Srbije. Korisnici usluga socijalne zaštite ne mogu ostati uskraćeni za sredstava koja su im već namenjena budžetom. Za Fond za lečenje dece obolele od retkih bolesti Vlada Srbije mora da nađe sredstva iz budžetskih linija predviđenih za tu namenu, a ne voluntarističkim otimanjem od korisnika socijalne zaštite.\n2. Pokretanje istrage po službenoj dužnosti i efikasno procesuiranje svih odgovornih za pokušaj zloupotrebe novca poreskih obveznika. Tužilaštvo je dužno da u ovom slučaju postupi po službenoj dužnosti i ispita osnovanu sumnju da je u pitanju dobro organizovana grupa koja je imala za cilj da prisvoji novac iz budžeta i čiji članovi sede u nadležnim državnim i lokalnim institucijama i novootvorenim udruženjima građana.\n3. Hitno razrešenje ministra Aleksandra Vulina. Vlada Srbije mora da pokrene proceduru za smenu ministra za rad zbog njegove nesumnjive političke odgovornosti u ovom slučaju. Ministar Vulin, ne samo što nije reagovao adekvatno na nepravilnosti iz konkursa, već je odgovorio napadima na civilni sektor i najavom nezakonitih odluka kakva je preusmeravanje ovih sredstava u Fond za lečenje dece. Rebalans budžeta u nadležnosti je Skupštine Srbije i gospodin Vulin ni u kom slučaju ne može novcem građana Srbije da raspolaže po sopstvenom nahođenju niti da donosi odluke o njegovoj prenameni.\nUdruženja građana, potpisnici zahteva, upozoravaju Vladu Srbije da je ovakvo ponašanje štetno, kako po finansije Srbije i vladavinu prava, tako i po razvoj civilnog sektora, zatim sistema podrške mladima u Srbiji kroz lokalne kancelarije za mlade i razvoja celog društva. Sva dalja odgovornost je na Vladi Srbije i tužilaštvu koji moraju da preduzmu zakonom propisane korake. Udruženja građana neće odustati od svojih zahteva i upotrebiće sva zakonska sredstava koja im stoje na raspolaganju da odbrane i vladavinu prava i slobodu udruživanja u Srbiji.\nPotpisnici, za sada, su:\nPodršku inicijativi možete poslani na office@cmv.org.rs


Postala je već tadicija da Zavod uoči otvaranja Slovačkih narodnih svečanoti organizuje izložbe istaknutih likovnih umetnika iz redova vojvođanskih Slovaka. Ove godine će organizovati izložbu slika nazvanu “Portreti” akademskog grafičara i slikara Pavela Čanjija. Kao što proizilazi iz samog naziva, izložba je tematski koncipirana i kulturnoj javnosti će prvi put na jednom mestu predstaviti portretne radove ovog slikara koji se kao jedan od retkih sistematski bavi ovom zahtevnom formom likovne umetnosti.\nOsim Slovačkih narodnih svečanosti, izložba na izvestan način odražava i dva jubileja i to 100. godišnjicu osnivanja gimnazije “Jan Kolar” i štamparije u Bačkom Petrovcu.\nPavel Čanji je dugi niz godine delovao kao likovni pedagog upravu u gimnaziji “Jan Kolar” u okviru koje je zajedno sa Vladimirom Valenćikom 1989. godine osnovao galeriju “Karol Miloslav Lehotski” koja prezentuje savremenu likovnu umetnost vojvođanskih Slovaka. Na izložbi će prvi put biti predstavljen i portret Andreja Labata, novinara, urednika “Narodnog kalendara” i prvog upravnika petrovačke štamparije. Portret je najnoviji exponat značajne galerije istaknutih ličnosti kulturnog i javnog života vojvođanskih Slovaka, koju sistematski gradi ZKVS i koja trenutno, zajedno sa spomenutim portretom, ima 15 slika. Upravo iz razloga što ove godine obeležavamo 100. godišnjicu petrovačke štamparije, Zavod je odlućio da poruči portret Andreja Labata, prvog upravnika štamparije koja je ostavila neizbrisiv trag u našoj kulturi.


Severna Makedonija: Vlada spašava TE-TO od stečaja - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Severna Makedonija: Vlada spašava TE-TO od stečaja\nSeverna Makedonija: Vlada spašava TE-TO od stečaja\n19. November 2019. / Region energetika\nVlada Severna Makedonije odložiće za devet godina plaćanje poreskog duga TE-TO Skoplje, u vrednosti od preko 17 miliona evra.\nList Faktor zatražio je na uvid ugovor o državnoj pomoći potpisan između Vlade i TE-TO, ali dostavljeno je samo objašnjenje ugovora, ali ne i sam ugovor.\nU obrazloženju se navodi da će izmirenje duga kompanije prema državi, po osnovu poreza na dobit, biti odloženo za neverovatnih devet godina.\nStručnjaci ocenjuju da na ovaj način država daje dosta vremena trenutno najvećem dužniku prema državi i pitaju se kolika će biti cena ovog odgađanja.\nVlada uverava da ima brojne razloge, i da to nije učinjeno, kompanija zbog finansijskih teškoća ne bi mogla da sprovede plan reorganizacije, koji je napravljen nakon proglašenja stečaja.\nMeutim, ono što je simptomatično u dosadašnjem toku ovog procesa, jeste da je Uprava finansijske policije u junu podnela krivičnu prijavu Državnom tužilaštvu. Tužilaštvo trenutno istražuje ove optužbe i utvrđuje da li su direktor, javni beležnik ili stečajni sudija proglasili lažirani stečaj TE-TO, kako veruje finansijska policija.\nNa ovo pitanje nema odgovora, ali Vlada objašnjava da je poreska obaveza TE-TO, po osnovu poreza na dobit, čija je isplata odložena, de fakto nepostojeća obaveza, koja je nastala fiktivno, na osnovu otpisanih obaveza u skladu sa Planom reorganizacije, koji je odobren i usvojen odlukom suda 2018. godine.\n„S obzirom na činjenicu da TE-TO AD Skoplje trenutno ima finansijskih teškoća, i praktično nije u stanju da plati porez na dobit, dok takva dobit realno i ne postoji, eventualni pristup prinudnoj naplati tog poreza na dobit ne samo da će onemogućiti reorganizaciju kompanije, već će sasvim sigurno dovesti do bankrota i obustavljanja Plana reorganizacije. U tom slučaju, „otpisane obaveze“ prema Planu reorganizacije biće transformisane u stvarne obaveze kompanije prema poveriocima i neće imati tretman profita, a samim tim i poreska obaveza – porez na dobit po osnovu otpisanih obaveza za 2018. godinu, više neće postojati i država neće moći da je naplati“, kažu iz Vlade za Faktor.\nTo praktično daje prolaz za realizaciju plana o reorganizaciji TE-TO nakon stečaja, za koji Uprava finansijske policije tvrdi da je zapravo lažiran.\nVlada dodaje da je je glavna delatnost TE-TO proizvodnja električne i toplotne energije u kogeneraciji, posredstvom termoelektrane u kombinovanom ciklusu, koja koristi savremenu tehnologiju na prirodni gas kao jedino je gorivo i najveći je potrošač prirodnog gasa u zemlji sa preko 70% učešća u ukupnom bilansu potrošnje prirodnog gasa u zemlji.\nNa ovaj način TE-TO doprinosi unapređenju energetskog sistema i smanjenju zagađenja vazduha, što je strateška obaveza zemlje.\nTakođe, ne treba zanemariti i činjenicu da je TE – TO AD glavni snabdevač toplotnom energijom u Skoplju, ali i u zemlji. Kolaps kompanije doveo bi do ozbiljnog prekida u snabdevanju toplotnom energijom, posebno u Skoplju.\nOsim toga, država ima ekonomsku korist od poslovanja TE-TO AD Skoplje, izraženu kroz prihode koje ostvaruje po osnovu poreza i doprinosa, koji iznose oko 6,4 miliona evra na godišnjem nivou, a zatim i prihode od oko 1,2 miliona evra po osnovu troškova za uvozne carine na prirodni gas, navodi Vlada.\nUdruženje za zaštitu prava akcionara u Toplifikaciji AD Skoplje uputilo je juče pismo Komisiji za zaštitu konkurencije tražeći da ispita državnu pomoć.\nProšle nedelje, Komisija za borbu protiv korupcije takođe je potvrdila da će istražiti slučaj državne pomoći dodeljene TE-TO.


Žugić: Rast BDP-a premašiće 4 odsto | Ekonomist\nGuverner Centralne banke Crne Gore (CBCG) Radoje Žugić očekuje da će rast BDP-a u trećem kvartalu premašiti polugodišnji rast od 4 odsto. Tokom sastanka sa predstavnicima Svjetske banke ocijenjeno je i da je finansijski sistem u Crnoj Gori značajno unaprijeđen i na polju makroekonomske i finansijske stabilnosti.\nTokom sastanka guverner CBCG Radoje Žugić je informisao tim Svjetske banke o aktuelnoj makroekonomskoj situaciji i stanju u finansijskom sistemu. On je istakao da jedino institucija koju predvodi nije mijenjala svoju projekciju rasta BDP-a i da se ona do sada pokazala ispravnom, jer rast za prvih 6 mjeseci iznosi 4 odsto.\n“Izrazio je očekivanje da će podaci III kvartala biti još bolji i da se može očekivati još viši rast. Naveo je da su strane direktne investicije povećane za 40% u odnosu na isti period prethodne godine, da je deficit tekućeg računa platnog bilansa snižen za preko 5%. Takođe je istakao da je ostvaren veliki progres donošenjem fiskalne strategije i da je uvjeren da će ona biti u potpunosti implementirana”, navodi se u saopštenju.\nGuverner se tokom razgovora složio sa ocjenom MMF-a da je finansijski sistem značajno unaprijeđen.\n“Nivo NPL-a nakon svog maksimuma od preko 25% iz 2011. godine snižen na 8,2% na kraju jula, kapital banaka je dostigao pola milijarde eura, banke su visoko likvidne, đoživjela je kreditna aktivnost, a depoziti su za 400 miliona viši od kredita, što ukazuje na zdrave izvore finansiranja”, kazali su iz CBCG.\nŽugić je naveo da je CBCG pripremila set zakona (Zakon o CBCG, izmjene i dopune Zakona o bankama, Zakon o sanaciji banaka, Zakon o dobrovoljnom finansijskom restrukturiranju i Zakon o finansijskim institucija), kojima će značajno biti unaprijeđen ambijent.\n“Šef misije za Crnu Goru gospodin Salinas istakao je da je ostvaren značajan progres. Istakao je da se program garancija Svjetske banke sastoji od dva podjednako značajna stuba, makroekonomske i finansijske stabilnosti i da je na oba polja ostvaren napredak. Konstatovano je da postoji visok stepen podudaranja gledišta i dogovoreno je da se razgovori nastave tokom godišnjeg zasijedanja MMF-a”, zaključuje se u saopštenju.


Srbija šampion Svetske lige - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Srbija šampion Svetske lige\nSrbija šampion Svetske lige\nSrbija je šampion Svetske lige nakon što je u subotu u Dubaiju u finalu savladala Mađarsku sa 10:6 (3:2, 4:0, 3:1, 0:3), i tako ponovila prošlogodišnji uspeh i stigla do rekordne osme titule (jedna osvojena kao Srbija i Crna Gora). Na šest mečeva Superfinala u velelepnom Sportskom komleksu Hamdan Srbija nije naišla na pravog rivala, zabeležila je ubedljive trijumfe a aktuelni svetski šampion Mađarska nadigrana je u potpunosti u finalu. Pokazalo se da je odbrana Srbije ključ uspeha, ona je držala Mađare u konstantnom zaostatku, a u napadu je bilo dovoljno raspoloženih strelaca i lepo izrađenih akcija na zadovoljstvo publike koja je na finale došla u velikom broju. Najbolji strelac turnira je Filip Filipović koji je i u finalu bio nezaustavljiv sa tri gola, sa leve strane pretio je Stefan Mitrović koji je takođe bio trostruki strelac, dva gola postigao je Dušan Mandić, a po jedan Duško Pijetlović i Andrija Prlainović. Najbolji igrač sveta za 2013. godinu Deneš Varga spasio je Mađare od sramnog poraza i bio najefikasniji akter meča sa 4 gola. Bronzanu medalju osvojila je Crna Gora nakon peteraca, pošto je u regularnom toku igrala nerešeno sa Australijom 8:8. Crnogorci su nakon boljeg izvođenja stigli do konačne pobede od 12:9.\nPored Filipovića koji je sa 17 pogodaka bio najbolji sterlac turnira individualna priznanja dobili su i najbolji golman turnira srpski as Gojko Pijetlović, i najkorisniji igrač Superfinala Mađar Daniel Varga. Novčana nagrada za osvajače od 100.000 dolara pripala je Srbiji, a pohvale idu organizatoru koji je učinio da posle nekoliko Superfinala Svetske lige, izdanje za 2014. godinu izgleda kao vrhunski sportski događaj. Tokom finalnog dana veći broj gledalaca upotpunio je vrlo dobar utisak, i dodela organizacije Dubaiju pokazala se kao pogodak.\nU bazenu tokom finalnog meča prikazan je kvalitetan vaterpolo, ali je izostala neizvesnost jer je meč rezultatski rešen već na poluvremenu pošto je Srbija sjajnom igrom u odbrani zaustavila rivala i stigla do velikih 7:2, na poluvremenu. Tek u poslednjoj deonici Mađari su uspeli da ublaže poraz i poprave utisak, a možda najbolji potez meča i turnira izveo je Dušan Mandić koji je nakon driblinga lob udarcem savladao Atilu Dekera za 10 gol šampiona. Deker je na poluvremenu zamenio prvog golmana Mađarske Viktora Nađa koji je nakon kanonade srpskog tima u prve dve deonice prepustio mrežu kolegi.\nU borbi za bronzu viđeno je mnogo više neizvesnosti, Australijanci su bili silno motivisani, igrali su dobro i vodili tokom čitavog meča sa Crnom Gorom. Ipak, iskusan i kvalitetan sastav Ranka Perovića uvek je bio dovoljno blizu, a do nerešenog ishoda 8:8 stigao je u poslednjim trenucima meča kada je izvanrednu akciju tima krunisao mladi centar Nikola Murišić osam sekundi pre kraja.\nSamopouzdanje i koncentracija tokom izvođenja peteraca bila je na strani Crnogoraca koji su realizovali četiri udarca, dok su Australjanci samo jednom iz 4 pokušaja uspeli da savladaju Zdravka Radića, pa im je izmakla medalja i podium na kome su se zasluženo našli Crnogorci. Čovek odluke, pored golmana Zdravka Radića, bio je Antonio Petrović koji je u četvrtoj seriji pogodio za pobedu, a vrlo precizan bio je i u regularnom toku sa dva gola. Uz Petrovića tri gola dao je i Darko Brguljan, dok su Mlađan Janović i Draško Brguljan bili dvostruki strelci.\nPeto mesto pripalo je selekciji SAD koja je bila bolja od Kanade 14:11. Brazil, pod vođstvom Ratka Rudića, osvojio je sedmu poziciju nakon trijumfa nad Kinom u uzbudljivoj završnici 8:7, i tako izbegao poslednju poziciju.\nNakon Svetske lige evropski timovi nastavljaju pripreme za vrhunac sezone, Evropsko prvenstvo u Budimpešti sredinom jula.\nSuperfinale Svetske lige, finalni meč:\nMadjarska – Srbija 6:10 (2:3, 0:4, 1:3, 3:0)\nZa bronzanu medalju:\nCrna Gora – Australija 12:9 (1:2, 3:2, 1:2, 3:2, petercima 4:1)\nSad – Kanada 14:11 (3:3, 2:2, 4:1, 5:5)\nKina – Brazil 7:8 (2:1, 1:1, 2:2, 2:4)


Novi turistički sadržaji u kanjonu Vučjanke - Novosti - Turistički svet\nNovi turistički sadržaji u kanjonu Vučjanke\nRečno jezero duboko i do osam metara, oivičeno novim ukrasnim kamenim zidovima sa uređenim pešačkim stazama, drvenim kućicama i tendama pokriveni platoi za sunčanje, ležaljke i stolove. Tako će narednog leta izgledati posle 30 godina obnovljeno kupalište u prelepom kanjonu Vučjanke, ispod više od veka stare hidroelektrane.\n- Tako ćemo imati mesto za kupanje i odmor, letovalište s kim ćemo se hvaliti i pred mnogo razvijenijim zemljama - kaže Bojan Tojaga, direktor Agencije za lokalni ekonomski razvoj Leskovca, koja realizuje stari projekat uređenja ovog zapuštenog kupališta.\nS tim projektom ALER je konkurisao kod Ministarstva trgovine i turizma, koje je odobrilo pet miliona dinara, a lokalna samouprava još tri miliona. Ovo je samao prva faza. U drugoj se planira čišćenje i popločavanje staza do Đokinih virova, a ideja je da se ovaj deo poveže i sa obližnjom crkvom i tako produži šetalište, što podrazumeva i gradnju mosta.\n- Biće ovo sada jedno od najlepših kupališta na jugu Srbije, biće ovo leskovačko-vučjansko more - ne krije oduševljene ovaj vučjanski zvaničnik.\nNezvanično se čulo da će leskovačke vlasti pokušati da od "Elektrodistribucije" otkupe mali objekat pored visećeg mosta za mini restoran, gde će kupači moći da se osveže i pićem.


Elementarne nepogode sve učestalije, a broj osiguranika se ne povećava - Sve o osiguranju\n11. oktobra 2016.\tAktuelno 1,910 Pregleda\n„Uvođenje osiguranja od elementarnih nepogoda kao obaveznog osiguranja za sve građane imalo bi svojih prednosti ali bi bilo teško ostvarljivo, osim u slučaju da se ustanovi cena polise prihvatljiva za sve građane, što bi podrazumevalo i manje pokriće“, rečeno je na tribini Kluba novinara „Sve o osiguranju“ sa osiguravajućim kompanijama.\nSkup kome su prisustvovali predstavnici kompanija DDOR Novi Sad, Wiener Stadtische osiguranje, Milenijum osiguranje i Energoprojekt Garant kao partner Evropa Re projekta, organizovan je kako bi se građanima ukazalo na sve veću potrebu za zaštitom od elementarnih nepogoda, i na mogućnosti koje polise osiguranja u tim slučajevima daju: iskustvo tokom katastrofalnih poplava u maju 2014. godine pokazalo je da su odštete osiguranicima isplaćivane u toku istog dana kada su i procenitelji izlazili na teren.\nPoplave koje su u maju 2014. zadesile Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Hrvatsku, nazvane „Ivet“, smatraju se jednom od najtežih karastrofa ovakve vrste u Evropi u poslednjih 120 godina. Ukupne štete bile su oko 3,1 milijardu dolara, a 82 osobe su izgubile život.Obaveze osiguravača bile su oko 100 miliona dolara, ili svega oko 4% ukupnih šteta. U Srbiji je odnos šteta i osiguranih materijalnih dobara još manji, jer je svega oko 2% imovine imalo neku polisu osiguranja.\nNažalost, ni posle ovakvih poražavajućih rezultata, broj građana koji su osigurali svoju imovinu nije se bitno povećao. Na pitanje da li bi jedan od razloga mogao biti cena polise, učesnici tribine su istakli da osiguranje za stan od oko 50 kvadrata košta oko 50 evra godišnje, a za poljoprivredno gazdinstvo je vrednost polise približna vrednosti roda koji se prospe prilikom transporta iz njive.\nKao ključni problem istaknuta je nedovoljna informisanost građana o tome šta im osiguranje od elementarnih nepogoda pruža, a u tome bi najvažniju ulogu trebalo da imaju osiguravači, uz podršku države.\nNi u svetu situacija nije mnogo bolja: u 2015. godini je bilo čak 198 katastrofa izazvanih elementarnim nepogodama, što je rekordan broj otkad se vodi statistika, a ta brojka se u proseku svake godine povećava za šest odsto. Broj polisa osiguranja se, nasuprot tome, ne povećava nego se na nekim područjima čak i smanjuje – tamo gde se štete dešavaju češće i rizik je veći, što povećava cenu polisa pa mnogi odustaju od njihove kupovine. Situacija je bolja jedino u razvijenim zemljama zapadne Evrope gde je i do 75% domaćinstava osigurano od ovih opasnosti.\nPrethodni tekst Volonteri Wiener Städtische osiguranja u pet gradova u Srbiji čistili zelene površine\nSledeći tekst Merkur osiguranje: novi identitet kompanije


Pojednostavljeni januarski računi za struju - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Pojednostavljeni januarski računi za struju\nPojednostavljeni januarski računi za struju\nOd HaberNews - 24. Decembra 2013. 0 28 Podeli na Fejsbuku\ntweet Građani Srbije će za plaćanje potrošene struje u januaru 2014. dobiti pojednostavljene račune, koji će biti jasni i pregledni svima, a EPS će u prvom kvartalu naredne godine biti pravno transformisan iz javnog preduzeća u akcionarsko društvo, rečeno je juče u EPS-u.\nPosle konstitutivne sednice Nadzornog odbora EPS-a, ministarka energetike Zorana Mihajlović rekla je da je na toj sednici usvojen statut, koji bi Vlada trebalo da usvoji do kraja godine i da stupi na snagu osam dana posle toga, napominjući da će novi statut označiti novu eru funkcionisanja i reformisanja tog javnog preduzeća.\nMihajlović je napomenula je da bi u statut trebalo da budu uključene sugestije da opšte akte koje donosi direktor mora da odobri i Nadzorni odbor i da se uvede dublja kontrola i kazne za one koji ne poštuju statut.\nMinistarka energetike je najavila i da bi do kraja prvog kvartala 2014. godine EPS trebalo da postane akcionarsko društvo.\nZa subotu, 28. decembra, Mihajlović je najavila da će građanima predstaviti nov izgled računa za struju, koji će biti pojednostavljen i razumjiv svima bez obzira na nivo obrazovanja i najavila da će oni biti poslati na kućne adrese, sa računim za struju za januar 2014. gdoine.\nEPS je dostavio predlog izgleda novog računa, ali prema rečima Mihajlovićeve u Ministarstvu nisu sasvim zadovoljni predloženim rešenjem, pa je dat rok do kraja nedelje da se predlog popravi.\nPredsednik Nadzornog Odbora EPS-a Aca Marković je rekao da je novi statut EPS-a, biti prvi korak ka korporativizaciji tog javnog preduzeća i transformaciji u akcionarsko društvo.\nNovi statut predviđa da će u EPS-u odlučivanje biti organizovano na dva nivoa: prvi će biti Nadzorni odbor od pet članova, a drugi je Odbor izvršnih direktora od sedam članova u kojem je predsedavajući direktor EPS-a, kao osmi član.\nV.d. direktora EPS-a Aleksandar Obradović objasnio je da je novi statut samo prvi korak u transformaciji rada tog preduzeća ka korporativizaciji, što je EPS bio u obavezi da uradi prema Zakonu o javnim preduzećima.\nAkcenat će biti na produktivnosti i merenju odgovornosti i uspešnosti poslovodstva EPS-a, rekao je Obradović i ukazao da bi novi statut trebalo da postavi osnove za novu piramidu upravljanja i korporativizaciju tog javnog preduzeća.\n“Da prevedem na srpski jezik, korporativne funkcije kao što su ljudski resursi, pravna služba, informacione službe, nabavke, biće definisane na nivou korporacije”, najavio je Obradović, ističući da će novi statut omogućiti još transparentniji rad EPS-a i da će akcenat biti na produktivnosti i merenju odgovornosti i uspešnosti poslovodstva EPS-a.\ntweet Prethodni tekstI zimi je važno piti dosta vodeSledeći tekstŠapić smenjen zbog vređanja ministra Kurca HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


OSSRB - Kolaković saopštio sastav stručnog štaba\nKolaković saopštio sastav stručnog štaba\nIgor Kolaković, prvi trener seniora Srbije, saopštio je imena saradnika u stručnom štabu muške seniorske reprezentacije Srbije. Dragan Kobiljski, Bojan Janić i Ivica Jevtić su drugi treneri, Danijel Mišić je kondicioni trener, Đorđe Pejić i Marko Krtinić statističari, Siniša Mladenović i Borko Stojković, fizioterapeuti, a Aleksa Brđović je tim menadžer.\nMuška seniorska reprezentacija Srbije će u 2022. igrati u IV Ligi nacija 2022. od 7. do 24. jula i na jubilarnom, XX SP 2022. u Rusiji od 26. avgusta do 11. septembra.\nMuška reprezentacija Srbije pretprela je poraz u prvom meču na XIX Mediteranskim igrama 2022. u Oranu, u Alžiru. Tunis je danas, u 1. kolu C grupe, pobedio Srbiju sa 3:0, po setovima 25:22, 25:15 i 25:20, posle 78 minuta igre.\nSENIORI – IV LIGA NACIJA 2022.\nMuška seniorska reprezentacija Srbije ostvarila je četvrtu pobedu u ovogodišnjoj Ligi nacija, odnosno drugu na turniru B grupe II sedmice IV Lige nacija 2022. Srbija je danas u Sofiji savladala Australiju sa 3:0, po setovima 25:17, 25:20 i 25:22, posle 69 minuta igre.\nSENIORKE – IV LIGA NACIJA 2022.\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije posetila je crkvu Svetog Simeona Mirotočivog u Kalgariju. Dobrodošlicu im je poželeo otac Obrad, paroh crkve, a potom je upriličen ručak sa zajednicom Srba iz Kalgarija i okoline, kojem je prisustvovala Milica Opačić, počasni konzul Republike Srbije u Kalgariju i više od 100 naših sunarodnika.


Priče o selu koje je othranilo generacije i generacije Bajić nastavlja urbanom serijom o devojkama iz unutrašnjosti koje su emigrirale u Beograd.\nGlumac i producent Radoš Bajić i televizija "Pink" danas su za beogrsdske medije upriličili radni ručak povodom početka zajedničkog projekta, snimanja TV serije "Preživeti Beograd".\nProtagonisti serije i autori istakli su da ih očekuju snimanja tokom leta, da bi ekranizacija priče "o svima nama koji smo u Beograd došli da pronađemo sreću" bila spremna za jesen i emitovanje od oktobra.\n- Prvi put u projektima produkcije "Contrast studiosa" nisam onaj glavni golgeter, jer posao vode sjajni scenarista Đorđe Milosavljević i reditelj Đorđe Stanimirović, koji prvi put samostalno radi. Siguran sam da će ova serija o četiri devojke koje dolaze u studentski grad i počinju novi život uz dinamične zaplete i rasplete i sijaset fantastičnih afirmisanih i mladih glumaca naći put do srca publike već sa prvim epizodama - rekao je Radoš Bajić.\nONA DUGO IZBEGAVA DA SE ISTIČE U JAVNOSTI Radoš Bajić na proslavi završetka snimanja serije "Psi laju" ZAPEVAO SUPRUZI\nČetiri glavne junakinje tumače Nina Nešković, koju je publika zavolela kao Maju u seriji "Državni službenik" i Bojana Stojković, Tamara Šustić i Lenka Petrović, kojima će ovo biti prve velike uloge. Takođe, Beograd postaje jedan od protagonista, kao grad koji postaje dom svakome ko želi da radi, napreduje i pronađe svoje mesto pod suncem velegrada. U ovom projektu će biti angažovan veliki broj glumaca mlađe generacije, ali i mnoga poznata i afirmisana imena: Isidora Minić, Tihomir Stanić, Radoš Bajić, Aleksandar Srećković, Branka Šelić, Boris Pingović, Igor Đorđević, Nebojša Milovanović, Slaviša Čurović, Branko Janković, Milena Pavlović, Miloš Đorđević, Nikola Bulatović, Anja Mandić i drugi.


Пајтић: Европски парламент да реагује на изложбу о Степинцу - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nPredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić zatražio je hitnu reakciju Evropskog parlamenta zbog skandalozne izložbe o kardinalu Alojziju Stepincu, osvedočenog saradnika fašista i ustaša.\nKao član predsednistva Partije evropskih socijalista, Pajtić je preneo poruku Demokratske stranke poslanicima Socijaldemokratske poslaničke grupe u Evropskom parlamentu da je neshvatljivo da se 2016. godine u centru Evropske unije, u Evropskom parlamentu, govore pohvale i otvaraju izložbe nekome ko je učestvovao u pogromu stotina hiljada Srba, Jevreja i antifašista u logorima smrti Nezavisne države Hrvatske tokom II svetskog rata.\nPajtić je uputio pismo i protest i Martinu Šulcu, predsedniku Evropskog parlamenta koji pripada istoj političkoj porodici kao i Demokratska stranka.\nIzložbu o Alojziju Stepincu u Evropskom parlamentu organizuje Evropska narodna partija (EPP), gde je članica i HDZ, a gde i Srpska napredna stranka žarko želi da postane član, saopštila je DS.\nDemokratska stranka je u pismu Socijaldemokratskoj grupi poslanika Evropskog parlamenta ukazala da povratak fašizma u Hrvatskoj koji se dešava već duže vreme i da ga evropske institucije moraju zaustaviti.\nUkidanja prava nacionalnih manjina, slavljenje ustaških tekovina, izbor ministara u Vladu Hrvatske koji otvoreno podržavaju fašističke vrednosti pokazuju da prijem jedne zemlje u EU ne vodi nužno ka njenoj demokratizaciji već naprotiv, može doprineti kultivisanju agresivne netolerancije ukoliko se takve pojave ne suzbiju, ocenio je Pajtić.


Barroso: Nema novca za Ukrajinu - Klix.ba\n19.6.2009. u 18:07\nU budžetu Evropske unije nema novca kojim bi se Ukrajini pomoglo da plati ruski gas, izjavio je u petak predsjednik Evropske komisije José Manuel Barroso.\n- Treba reći otvoreno da to nije naša odgovornost, rekao je Barroso na pres-konferenciji po završetku dvodnevnog samita lidera EU u Bruxellesu.\nUkrajina od evropskih banaka očekuje kredit od 4,1 milijarde dolara za kupovinu ruskog gasa koji bi se skladištio u podzemna spremišta. Kijev je kao alternativu kreditnog aranžmana ponudio evropskim gasnim kompanijama da kupuju neophodne količine gasa i skladište ga na ukrajinskoj teritoriji.\nAnalitičari smatraju da, zbog ukrajinskih problema s plaćanjem ruskog gasa, Evropi prijete nove obustave isporuka gasa već ovog ljeta.\nPočetkom juna ruski premijer Vladimir Putin je pozvao Evropu da pomogne Kijevu finansijskim sredstvima, upozorivši zapadne potrošače na mogućni prekid tranzita gasa preko Ukrajine već početkom jula.\nEU je na to odgovorila da spor Moskve i Kijeva oko plaćanja smatra isključivo komercijalnim i posavjetovala da ga strane samostalno riješe, navodi u petak Reuters.\nRuski zvaničnici su više puta ukazivali da su spremni da odobre Ukrajini kredit za kupovinu gasa, ukoliko EU pristane da kreditne rizike podijeli s Moskvom.\nReuters navodi, pozivajući se na izjavu Barrosa, da međunarodne finansijske institucije i evropske gasne kompanije žele da izađu u susret Ukrajini i odobre joj kredit za kupovinu goriva.\n- Moramo da zaštitimio građane EU. Komisija za iduću nedjelju planira sastanak s predstavnicima finansijsih institucija i evropskih gasnih kompanija, rekao je Barroso.\nOn je naglasio da "nova gasna kriza" prijeti Evropi već u narednim nedjeljama, a ne mjesecima, dodajući da je Evropska komisija pripremila paket kratkoročnih mjera za spriječavanje krize i punjenje gasnih skladišta u Ukrajini.\nOve mjere su predviđene kako bi se nadoknadio deficit gasa za punjenje skladišta i uskoro će biti predstavljene energetskom sektoru i finansijskim strukturama.\nRuski poslovni dnevnik Komersant piše da je EU već počela s pripremama za "nov gasni rat" između Rusije i Ukrajine, predloživši osnivanje centra za kontrolu isporuka gasa i koordinaciju ujednačene potrošnje u okviru Unije, prenosi Tanjug.


Međunarodni poslovni susreti - Celje, Slovenija\nEvropska mreža preduzetništva u Srbiji, Razvojna agencija Srbije i Privredna komora Srbije, u saradnji sa Zanatsko preduzetničkom komorom Slovenije, organizuju 14. septembra 2016. godine međunarodne poslovne susrete u okviru 49. Međunarodnog sajma trgovine u Celju, Slovenija.\nSektori koji će biti zastupljeni na međunarodnim poslovnim susretima su sektor obnovljivih izvora energije, metaloprerađivačke, drvne, građevinske i elektro industrije, sektor industrije plastike i plastičnih proizvoda, kao i sektor prehrambene industrije, transporta i logistike\nPoslovni susreti pružaju mogućnost kompanijama da direktno promovišu svoje aktivnosti, proizvode i usluge, uspostave nove poslovne kontakte i pronađu poslovne partnere. Sajam sa vrlo bogatim sadržajem i tradicijom dugom preko 40 godina, idealna je prilika za umrežavanje ideja i pronalazak novih informacija i potencijalnih partnera.\nRok za prijavu zainteresovanih kompanija je 12. septembar 2016. godine. Učešće na međunarodnim poslovnim susretima je besplatno, a troškove smeštaja i prevoza učesnici snose sami.\nZa više informacija i registraciju, pogledajte ovde, i/ili na portalu događaja.


Nema promene u agendi za proširenje posle Bregzita\nBeta 29. juna 2016. 08:35\nEvropska unija (EU) nastavlja pregovore s Crnom Gorom po predvijedjenom planu, a izlazak Velike Britanije iz Unije neće uticati na kriterijume za prijem, saopštio je kabinet Johanesa Hana, evropskog komesara za proširenje i politiku susedstva EU.\n„Neće biti promena u agendi Evropske unije za proširenje. Pregovori s pojedinim zemljama koji su u toku, nastaviće se po već poznatim kriterijumima iz Kopenhagena, koji će i dalje biti glavna odrednica za praćenje uspešnosti zemalja i njihovog napretka“, kazao je podgoričkom Portalu „Analitika“ Johanes Noak, iz Hanovog kabineta.\nCrna Gora je u pregivorima sa EU otvorila 22 poglavlja i očekuje otvaranje još dva.\nPosle „Bregzita“ – prošlonedeljne referendumske odluke Velike Britanije da izadje iz EU, zvanična Podgorica je saopštila da ostaje „posvećena politici integracije u Uniju, jer je to okvir za sveobuhvatne reforme, napredak i emancipaciju društva“.\nUlazak u Uniju podržava dve trećine gradjana Crne Gore.\nLajčak: Sa Rikerom o aktivnostima na Zapadnom Balkanu


SPORT-POKRET Funkcionalni trening\nFunkcionalne trening vežbe poboljšavaju sposobnost mišića da svakodnevne aktivnosti obavljaju sigurno i efikasno kao što su nošenje namirnica iz prodavnice, igranje košarke sa decom, nošenje stvari uz stepenice, usisavanje i sl. Funkcionalne trening vežbe dizajniraju se tako da uključuju složenije pokrete koji aktiviraju više zglobova i mišića u telu a samim tim čine svakodnevne aktivnosti lakšim, smanjuju rizik od povreda i poboljšavaju kvalitet života.\nUčinite da vaši mišići rade zajedno\nKonvencionalni programi sa slobodnim tegovima izoluju određenu grupu mišića, ali ne doprinose da mišići rade u sinergiji. Ključ funkcionalnih vežbi leži u složenijim pokretima koji telo postavljaju u nepovoljniji položaj čime ono neprekidno teži održavanju ravnoteže, aktivira se veća grupa mišića i tada oni rade kao skupina a ne u izolaciji.\nZamislite vežbu veslanja u pretklonu sa slobodnim opterećenjem. Ovu vežbu možemo nazvati funkcionalnom jer vi u ovoj vežbi stojite, sa blago nagnutim ali ispravljenim leđima i izbačenim grudima, držite opterećenje sa ispravljenim rukama i pokušavate da ga privučete ka sebi. Potom zamislite stolara koji podiže komad drveta sa poda ili automehaničara koji se nadvija nad automobilom pokušavajući da podigne jedan teži deo ili sestre koja se nadvija iznad kreveta kako bi pomerila pacijenta. Kod funkcionalnog treninga bi većinu vremena trebali provoditi stojeći, pokušavajući da uradite neke pokrete sa sopstvenim telom ili sa dodatnim opterećenjem koji će biti veoma slični vašim pokretima u svakodnevnim životnim aktivnostima.\nKontrola i ravnoteža\nDa bi uopšte krenuli sa funkcionalnim vežbama, bilo bi poželjno da na početku potpuno zaboravite na rad sa dodatnim opterećenjem. Znajte da većina ljudi ne može da kontroliše sopstvenu telesnu težinu. Na primer pojedine osobe bi mogle da sednu za mašinom nožnog potiska (leg press) i odgurnu opterećenje od 250kg nekoliko puta ali zato ne bi mogli da urade čučanj na jednoj nozi ni bez opterećenja, zato što nemaju dovoljnu stabilnost tela jer njihovi mišići ne rade u sinergiji. Iz istog razloga, bez obzira da li se bavimo nekom fizičkom aktivnošću ili ne, mnogo nas ima bolove u leđima kada treba nešto da podigne na viši nivo, da spusti ili da hoda stepenicama sa teškim predmetom u rukama ili na ramenima.\nVaš prvi korak jeste na naučite da kontrolišete svoje telo u svakoj situaciji i izbalansirate svoju težinu. Najbitnije je da se kod svih vežbi fokusirate na stezanje trbušnih mišića sa ispravljanim leđima. Počnite sa jednostavnim vežbama sa sopstvenom težinom prikazanim u nastavku.\nProbajte svaku od ovih vežbi da uradite najmanje 2x10 ponavljanja. Ukoliko primetite da su vam vežbe teške, krenite lagano sa najlakšom i polako usavršavajte pokrete. Vežbe ne morate raditi po ovom redosledu i možete ih uvrstiti u svoj svakodnevni postojeći trening.\nPrimer funkcionalnih vežbi sa sopstvenom težinom\n1. T sklekovi\n2. Iz uspravnog položaja "hodanje" rukama u sklek poziciju\n3. Naginjanje napred na jednoj nozi\n4. Čučanj na jednoj nozi\n5. Skok iz iskoraka\n6. Hindu sklek\nKada uspete da održite kontrolu i stabilnost sa sopstvenom težinom možete krenuti korak dalje i dodati i odgovarajuća opterećenja u vežbama. Za početak biće vam sasvim dodoljna dva tega od 2-5 kg.\nPrimeri funkcionalnih vežbi sa opterećenjem\n1. Čučnjevi sa tegovima, ustajanje sa biceps pregibom i potisak iznad glave\n2. Izdržaji uz veslanje sa tegovima\n3. Rotacija tela sa tegom u rukama\n4. Zamah tegom\n5. Iskorak sa rotacijom tela i zamahom\n6. Podizanje tela sa tegom u ruci\nDa li je funkcionalni trening za svakoga\nUkoliko imate preko 40 godina, niste se neko vreme bavili fizičkim aktivnostima, ili ukoliko imate bilo kakve zdrastvene probleme, bilo bi poželjno da se pre početka bavljenja ovim načinom vežbanja konsultujete sa svojim lekarom. Takođe kao što smo i ranije napomenuli poželjno je da krenete sa vežbama u kojima koristite samo sopstvenu telesnu težinu, kako bi vaše telo postepeno navikavali na veće napore.\nIzolacioni ili funkcionalni trening\nPostavićete verovatno pitanje da li bi trebali potpuno da napustite svoje trenutne programe sa statičnim opterećenjem koristeći mašine ili slobodna opterećenja kako bi uspešno radili funkcionalni trening? Odgovor je ne.\nUkoliko postoje određene slabosti ili nestabilnost tela, svakako će se to pokazati prilikom rada u vežbama funkcionalnog treninga. Ukoliko ne inicirate integraciju mišića funkcionalnim pokretima, vaše slabije tačke na telu će uvek ostati takve. Ali ukoliko uvedete i nekoliko programa nedeljno funkcionalnog treninga, zajedno sa vašim trenutnim programima za snagu, omogućićete kompenzaciju i ojačati i vaše slabije regije mišićnih partija a samim tim doprineti i dalje napredovanje u vašim svakodnevnim programima za mišićnu masu i snagu.\nZapamtite da su funkcionalne vežbe mnogo više psihološke, jer zahtevaju stalnu koncentraciju i održavanje ravnoteže tela. Za razliku od tradicionalnih vežbi sa slobodnim opterećenjem ili na mašinama gde vrlo često možete trenirati do otkaza, kod funkcionalnog treninga vaša serija prestaje onda kada niste u stanju da vežbu uradite u pravilnoj formi. Ne pokušavajte da žurite i svaku vežbu radite lagano, jer ključ uspeha leži u kvalitetu vežbe a ne u broju odrađenih ponavljanja ili broja vežbi koje uradite.


Policija pretresa prostorije portala Klix.ba\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Policija pretresa prostorije portala Klix.ba\nSarajevo ̶ Iz MUP-a RS potvrđeno je da je po nalogu Kantonalnog suda u Sarajevu izvršen pretres portala Klix.ba.\n“Po Naredbi Kantonalnog tužilaštva Sarajevo, policijski službenici Sektora kriminalističke policije MUP-a Kantona Sarajevo uz podršku pripadnika Službe za suzbijanje organizovanog kriminaliteta i korupcije Uprave kriminalističke policije MUP-a RS izvršili su danas pretres prostorija preduzeća D.O.O. ‘Intersoft’ Sarajevo koje koristi ‘Klix.ba’ u Sarajevu”, saopšteno je iz MUP-a RS.\nU saopštenju se navodi da se pretres vrši zbog postojanja osnova sumnje da je izvršeno krivično djelo član 174, stav 2 Krivičnog zakona RS (neovlašćeno prisluškivanje i tonsko snimanje).\nFederalni mediji javljaju da se pretres vrši zbog nedavno objavljenih tajnih snimaka o kupovini glasova u RS, a koje je objavio ovaj portal.\nPripadnici policije su novinare i uposlenike portala Klix.ba zadržali duže od 2,5 sata, tokom kojih portal nije objavljivao nikakve informacije. Inspektori su u redakciju ušli s opremom kojom preuzimaju podatke s računara uposlenika, javlja agencija Anadolija.\nOpštinski sud u Sarajevu izdao je nalog za pretres portala, potvrdila je za agenciju Anadolija Amra Hodžić, viši stručni saradnik za odnose sa javnošću Opštinskog suda u Sarajevu.\n“Dana 24. 12. Opštinski sud u Sarajevu je prihvatio prijedlog Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo te je sudija za prethodni postupak ovog suda izdao naredbu za pretres prostorija pravnog lica Intersoft zbog postojanje sumnje da je počinjeno krivično djelo neovlaštenog prisluškivanja i tonskog snimanja prema Krivičnom zakonu RS-a”, rekla je Hodžić.\nHodžić je dodala da je Kantonalno tužilaštvo Sarajevo uputilo prijedlog na osnovu zamolnice Specijalnog tužilaštva Republike Srpske.\n“Naredbu će provesti ovlaštena lice MUP-a KS uz saradnju i pristustvo načelnika Službe za suzbijanje organizovanog kriminaliteta i korupcije Uprave kriminalističke policije RS-a”, odgovorila ja Hodžić na pitanje zašto su akciji prisustovali i službenici MUP-a RS.\nPortparol Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu Alem Hamzić rekao je da dežurni tužioci tog Tužilaštva nisu obaviješteni o akciji, a portparol Federalne uprave policije (FUP) Elma Kadić je rekla kako službenici FUP-a nisu učestvovali u akciji pretresa prostorija Klixa.\nUprava kriminalističke policije MUP RS-a podnijela je 18. novembra Specijalnom tužilaštvu RS-a izvještaj protiv N.N. izvršioca ili više njih zbog izvršenja krivičnog djela neovlašteno prisluškivanje i tonsko snimanje više privatnih razgovora predsjednice Vlade RS-a Željke Cvijanović.\nPočetkom ovog mjeseca, direktor portala i glavni i odgovorni urednik su bili pozvani na razgovor u prostorije MUP-a RS u Banjaluci. Medijski djelatnici, udruženja novinara i nezavisni intelektualci su informativni razgovor nazvali teškim pritiskom na medije.


Počeo međunarodni volonterski kamp "Dobar za život" - Inženjeri zaštite životne sredine\n18. 9. 2018. 18. 9. 2018.\nOvogodišnji, peti po redu, međunarodni volonterski kamp koji organizuje udruženje „Inženjeri zaštite životne sredine“ realizovaće se u Novom Sadu, u periodu od 17. do 29. septembra. Učesnici i učesnice kampa su 13 volontera i volonterki uzrasta od 18 do 30 godina koji će raditi na uređenju zelene površine u neposrednoj blizini buduće Kulturne stanice “Svilara”.\nMladi iz Francuske, Turske, Japana, Nemačke, Slovačke, Bugarske, Španije i Srbije, tokom desetodnevnog boravka u Novom Sadu radiće na uređivanju parka na Podbari, gde je planirano da se postave staze, ugrade klupe, okreče zidovi objekata koji se u njemu nalaze i uredi postojeće dečije igralište.\nAktivnosti u parku sprovode se uz pomoć i u saradnji sa Gradskom upravom za građevinsko zemljište i investicije i Javnim komunalnim preduzećem “Lisje”.\nKroz druženje i zajedničke aktivnosti, učesnici i učesnice kampa imaće priliku da predstave svoju, ali takođe, i da se upoznaju se kulturom drugih zemalja, saznaju nešto više o Gradu Novom Sadu, dvema titualama čiji je on nosilac: Evropska prestonica kulture 2021. i Evropska prestonica mladih 2019., kao i pozitivnim promenama koje one donose.\nOvo je 29. sezona međunarodnih volonterskih kampova u Srbiji, koja se organizuju u saradnji sa Mladim istraživačima Srbije, a međunarodni volonterski kamp “Dobar za život” sufinansiran je od strane Fondacije “Novi Sad 2021- Evropska prestonica kulture”.\nKONVENT 27: Razgovor o primeni ekološkog zakonodavstva na lokalnom nivou\nOne thought on “Počeo međunarodni volonterski kamp “Dobar za život””\nPingback: Razmena iskustava sa kolegama iz Albanije - Inženjeri zaštite životne sredine


Wizz air vodi decu u pilotsku kabinu – MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tWizz air vodi decu u pilotsku kabinu\nWizz Air je objavio da uvodi najnoviji program za decu na svojim letovima, a za mališane imaju posebno iznenađenje! Najmlađi će ubuduće imati priliku da posete pilotsku kabinu i da se upoznaju sa kapetanom i kopilotom, kao i da izbliza vide kako izgleda pilotska kabina jednog velikog aviona.\nDeca koja putuju Wizz Airom treba da odštampaju posebnu knjižicu nazvanu Captain’s passport (Kapetanov pasoš). U tu knjižicu njima će biti obeležavani pečati za svaki let Wizz Aira koji budu obavili.\n[box_info]Potrebno je samo da pokažu ovaj „pasoš“ kabinskom osoblju koje će im lupiti pečat. Sa sakupljenih šest pečata klinci stiču pravo da posete pilotsku kabinu i da postanu „počasni piloti Wizz Airovog aviona“.[/box_info]\nNakon sletanja, kada se avion zaustavi kabinsko osoblje će uvesti u pilotsku kabinu dete koje je sakupilo dovoljan broj pečata. Poseta kabini traje nekoliko minuta, a zbog sigurnosnih razloga ili zbog poštovanja reda letenja, posada može da odluči da dete uvede u kabinu i bilo kada tokom leta.\nWizz air vodi decu u pilotsku kabinu was last modified: 12 decembra, 2013 by Angelina Radulović\nProgram bioskopa „Fontana“ od 3. do 10....


Nacionalni Savet za Bezbednost i Zdravlje na Radu raspravljao je o dosadašnjim aktivnostima i o zadacima koje ih čekaju – MRSZ\nNacionalni Savet za Bezbednost i Zdravlje na Radu raspravljao je o dosadašnjim aktivnostima i o zadacima koje ih čekaju\nPriština, 18 septembra 2018\nNacionalni Savet za Bezbednost i Zdravlje na Radu danas je održao redovni sastanak, gde su razmatrana važna pitanja koja se odnose na bezbednost i zdravlje, ali i za aktivnosti Saveta u narednim danima. Zam. Çerkin Dukolli, koji je ujedno i predsednik komisije, rekao je da je program aktivnosti NSBZR i dalje nasa posvećenost rasta bezbednosti i zdravlja na radu ostaje prioritet.\nTom prilikom on je ohrabrio Inspetorijat Rada da poveća napore u tom pravcu, ali je takođe apelovao na poslodavce da obezbede bolje uslove rada u svojim radionicama, sa posebnim naglaskom na građevinskom sektoru.\nVeće je jednoglasno odobrilo za organizovanje tri poslovne posete u različitim javnim i privatnim sektorima. Takođe, članovi Saveta su se složili da sredinom decembra da organizuju okrugli sto sa raznim stranama od interesa za debatu, na bezbednosti i zdravlja, sa jedinim ciljem razmene ideja i iskustava u zaštiti radnih mesta i bezbednost, kao efikasnije na radnim mestima\nTakođe danas su razgovarali o inicijativi Saveta za izradu Nacionalne Strategije, koja bi adresirala u dugoročni plan pitanja bezbednosti i zdravlja na radu.\nMinistar Rečica sastao se sa predstavnicima Nemačke Razvojne Banke (KfW)\nMinistar Reçica se sastao sa predstavnicima Komiteta Slepih Žena


Direktor „Namenske“ iz Lučana zamolio radnike da ne prisustvuju suđenju u petak - Infobrif\nObjavljeno 14.11.2019. u 14:50 poslednja izmena 14.11.2019. u 14:43\nGeneralni direktor vojne fabrike „Milan Blagojević – Namenska“ u Lučanima Radoš Milovanović zamolio je fabričke radnike da u petak ne prisustvuju suđenju u Opštinskom sudu u Ivanjici, u kome se vodi postupak protiv njega i još dovojice rukovodilaca zbog pogibije dvojice radnika.\nRadnici te fabrike Milomir Milivojević i Milojko Ignjatović poginuli su u eksploziji koja se u fabrici dogodila pre dve godine.\n„Zamoliću vas da 15. novembra ne idete u Ivanjicu. Ne želim da zbog prisustva ispred suda ponovo doživite uvrede, pogrdne reči koje su žestoko upućivane na račun svakog radnika preduzeća posle vašeg dolaska u Ivanjicu 3. oktobra“, navodi se u saopštenju Milovanovića koje je poslato medijima.\nMilovanović je dodao da je spreman da se izbori sa optužbenim predlogom, koji je ocenio kao „neosnovan i nepravedan“ i dodao da je svestan, kako je rekao, činjenice da ne snosi nikakvu krivičnu odgovornost.\nSramota, radnici preduzeća „Milan Blagojević – Namenska“ iz Lučana, ispred suda zasuli uvredama…\n„Moja snaga je vaše uverenje u pravdu i istinu i to što je svima jasno da je ovo politički proces, izazvan sa ciljem da me sklone. Ostanite na svojim mestima, odgovorno i savesno radite svoj posao, a ja ću pokazati šta je istina i kako se bori za čast i dostojanstvo“, navodi se u saopštenju.\nSuđnje Milovanoviću i još dvojici rukovodilaca fabike – Vladimiru Lončareviću i Tomu Stojiću, počelo je 3. oktobra u Osnovnom sudu u Ivanjici.\nMilan Blagojević-NamenskaPogibija radnikaSuđenje\nObradović: SzS spreman da razgovara sa EP samo o pomeranju izbornog termina\nStamatović: Održati lokalne, odložiti parlamentarne izbore


Gračanica: Srednja medicinska dobila 16 računara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Gračanica: Srednja medicinska dobila 16 računara\n0Piše: Danas Online 21. avgusta 2019. 15.31 Izmenjeno: 15.35\nDonacijom i instalacijom računarske opreme u Srednjoj medicinskoj školi u Gračanici đaci i nastavnici će od 1. septembra moći da koriste sisteme digitalizacije prosvete i elektronske uprave (elektronski dnevnik, Jedinstveni informacioni sistem prosvete, eUpis, digitalna nastava) na isti način kao i đaci i nastavnici u bilo kom drugom delu Srbije.\n„Posle uvođenja POS terminala u opštinama Kosovska Mitrovica, Leposavić, Zubin Potok i Zvečan kojim smo omogućili plaćanje administrativnih taksi karticama na šalterima opština, Kancelarija za IT i eUpravu nastavlja da našim građanima na Kosovu i Metohiji omogućava sve usluge elektronske uprave koje su dostupne širom Republike Srbije”, izjavio je Jovanović.\nJovanović je dodao da je primenom elektronske evidencije, zahvaljujući sistemu elektronskog dnevnika, vreme koje nastavnici troše na administraciju smanjeno za više od 50 odsto, izostanci đaka su smanjni za gotovo 60%, dok su digitalne kompetencije nastavnika podignute na viši nivo.\n„Uprkos brojnim iskušenjima i svakodnevnim problemima kojima smo izloženi današnji događaj i pomoć Medicinskoj školi predstavlja potvrdu koliki se napori ulažu da naša deca ni u čemu ne zaostaju za svojim drugarima širom Srbije. Mi sa institucionalnog nivoa ulažemo maksimalne napore da deci obezbedimo savremene uslove školovanja i u tom smislu očekujem skori završetak Srednjoškolskog centra koji smo započeli i koji će rešiti prostorne probleme naših srednjoškolaca koji je prisutan već 20 godina. S druge strane uz naše zalaganje i pomoć Vlade Republike Srbije ova deca koja ovde opstaju i ostaju dobijaju i dobiće savremene nastavne programe i aktivnosti i tehničku podršku. Na nama je da im stvaramo uslove na njima je da uče i obrazuju se i ovo je prilika da svim školarcima poželim uspešnu novu školsku godinu koja uskoro počinje a Kancelariji za Kosovo i Metohiju zahvalim na podršci i brizi za sve nas ovde“, izjavio je predsednik opštine Gračanica Srđan Popović.\nPodržavajući inicijativu Kancelarije za IT i eUpravu da sve usluge eUprave budu dostupne u celoj Srbiji, kompanija Comtrade donirala je računare.\nSistem elektronskog dnevnika, koji je obavezan za sve škole u Srbiji od ove školske godine, omogućava nastavnicima potpuno elektronsku evidenciju o rezultatima i uspesima đaka, a roditeljima mogućnost da putem interneta imaju u uvid i ocene svoje dece. I sami đaci zahvaljujući elektronskom dnevniku će biti u prilici da budu objektivnije ocenjivani jer nastavnici mogu da vide samo ocene đaka iz sopstvenog predmeta.\nTakođe, zahvaljujući računarskoj opremi Srednja medicinska škola će od naredne godine moći da koristi i Jedinstveni informacioni sistem prosvete sa čijim razvojem je krenulo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Kancelarija za IT i eUpravu, a koji će obezbediti potpunu digitalnu transformaciju sistema prosvete. Kao prvi korak u implementaciji JISP, ove godine je već pušten sistem eUpis zahvaljujući kojem je ove godine elektronski upisano 65.541 đaka u prvi razred osnovne škole, 51.571 učenik u srednju školu i preko 3600 studenata na fakultete Univerziteta u Beogradu čime je građanima ušteđeno skoro 200.000 sati u pribavljanju papirnih dokumenata izvoda iz matične knjige rođenih i potvrde o prebivalištu.\nSa preko 1000 klijenata i poslovnim centrima u 17 zemalja sveta, Comtrade je danas poznato ime na globalnoj sceni i najveća IT kompanija u Jugoistočnoj Evropi. Svesni važnosti računarske pismenosti i savremenog pristupa učenju, u Comtrade -u su još pre deset godina pokrenuli prvo Visoku a zatim i Srednju školu za IT. „Sigurni smo da će najvredniji učenici uz pomoć tehnologije lakše slediti svoje snove i brže pronaći svoj profesionalni put“, izjavio je predstavnik Comtrade-a Miroslav Veličković.\nComtrade, gracanica, medicinska škola, mihailo jovanovic, Miroslav Veličković, racunari


Krkobabić: Zadruge imperativ za male posede, država ozbiljna u pomoći domaćinima\nIzvor: RTS, 08.Dec.2018, 10:10\nMinistar zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić kaže za RTS da su zadruge imperativ za male posede i da je malom farmeru i domaćinu jedina šansa da opstane na tržištu da se ujedini. Dodao je da su dve složene zadruge pre dva dana dobile 59 miliona dinara, kao i da država time pokazuje da je ozbiljna u pomoći domaćinima.\nMilan Krkobabić je, gostujući >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << u Dnevniku RTS-a, naveo da je potrebno da se svi domaćini koji žele da se udruže obrate najpre svojim komšijama.\n"Najmanje njih pet domaćina iz tog sela treba da poveruju jedan drugom, da poveruju državi Srbiji i da krenu da se udruže i da naprave zadrugu", dodao je Krkobabić.\nTvrdi da će na taj način rešiti mnoga pitanja koja ih muče.\n"Od nabavke repromaterijala, organizovanja procesa proizvodnje, pa do onog što je ključno danas na srpskom selu – kako prodati i kome prodati taj proizvod i ono najbitnije kako ga naplatiti i kako izbeći nakupce, prekupce, te makaze cena u koje upadaju. To je način da se na pravi način vrednuje ono što oni odrade", naglasio je Krkobabić.\nPre dva dana dve složene zadruge dobile su od države neverovatnih 59 miliona dinara, naveo je Krkobabić i dodao da oni taj novac ne vraćaju.\n"Prvi put država Srbija ima nameru i već ukazuje da je ozbiljna u svemu tome i ulaže bespovratno, pomaže domaćinima koje su formirali u ovom slučaju složene zadruge", kaže ministar.\nObjasnio je da je to evropski koncept zadruga, gde se specijalizovane zadruge, voćarske i povrtarske, udružuju u složene zadruge.\n"To su zadruge koje će da se bave nečim što obične ili specijalizovane zadruge ne mogu – od naučnoistraživačkog razvoja, viših faza prerade, pronalaženja pravih kupaca. Povezujemo se po horizontali i po vertikali", navodi Krkobabić.\nIstakao je da za sada u Srbiji postoje dve složene zadruge i da su na taj način rešili da se objedine i naprave prve iskorake.\nSložene zadruge put do konkurentnosti\nNaveo je da je jedna od te dve složene zadruge u Požegi, u Milića selu, gde je pet zadruga iz pet delova Srbije, tačnije iz pet okruga, formiralo složenu zadrugu.\n"Prave pet regionalnih centara, udružili su se, istovremeno ulažu u tehničko-tehnološku liniju za preradu, za više faze prerade, znači tu imamo jedan snažan privredni subjekt koji može da se pojavi na tržištu", kaže ministar.\nDodao je da je to prvi pokušaj da budu konkuretni i da misli da će u tome uspeti.\nNaveo je primer "Anekope", složene španske zadruge, koja ima 27.000 farmera i promet od neverovatnih milijardu evra\n"Ja sam to najavio u razgovorima sa našim zadrugarima da očekujemo da će oni imati u nekoliko narednih godina promet i po stotinak, dvesta do trista miliona evra", naglasio je Krkobabić.\n"Zadružna svojina je nešto što je imperativ za mali posed, kao što je u Srbiji, Francuskoj, Italiji, zemljama okruženja. Malom farmeru i malom domaćinu, sa prosekom od 4,5 hekatara, jedina šansa da opstane na tržištu i da postane pravni robni proizvođač je da se ujedini", naveo je mnistar.\nKada je reč o problemu sa kojim se suočavaju stočari u zabačenim selima, gde nema komšija, Karkobabić kaže da zadruga ne mora biti locirana u jednom selu i da postoje razbijena sela, zaseoci koji se mogu povezati.\nUkazao je da postoje poljoprivredne službe, instituti, poljoprivredni fakulteti koji mogu da posavetuju ljude sa sela koji žele da se udruže, ali i da oni iz Ministarstva organizuju skupove u selima i da su vrlo posećeni.\nNapomenuo je da je važna i edukacija, pa će za ljude na selu biti omogućeni kursevi za uzgajanje voća po evropskim standardima, ali i učenje stranih jezika.\n"Transfer znanja i tehnologije je osnov savremenog privređivanja, to je jedna strana. Druga strana, udrživanje i treća rešenost države Srbije da stane iza tih ljudi i konačno otklonimo dileme da li u Srbiji imamo građane prvog i drugog reda, to moramo da poništimo između", zaključio je Krkobabić.\nKrkobabić malim farmerima: Samo ujedinjeni opstajete na tržištu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 08.Dec.2018\nMinistar zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić kaže za RTS da su zadruge imperativ za male posede i da je malom farmeru i domaćinu jedina šansa da opstane na tržištu da se ujedini...On je dodao da su dve složene zadruge pre dva dana dobile 59 miliona...


REZOLUCIJA UN O SIRIJI: Bez uticaja na teroriste\n19/12/2015 | 10:03\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija jednoglasno je usvojio rezoluciju o Siriji, kojom se na četiri strane izričito traži od svih strana u sirijskom konfliktu da momentalno prestanu sa napadima na civile.\nPrethodno su pet stalnih članica Saveta bezbednosti dogovorile tekst rezolucije za sirijski mirovni proces. Mehanizam za posmatranje i verifikaciju poštovanja dogovora biće smišljen u narednim mesecima.\n"Sirijski narod će odlučiti o budućnosti Srije", navodi se u rezoluciji, dok mediji javljaju i da bi, prema tekstu, UN trebalo da dovede za pregovarački sto predstavnike sirijske vlade i opozicije početkom januara.\nPrimirje bi trebalo da bude uspostavljeno paralelno sa razgovorima. Tekst rezolucije sadrži ranije usaglašene rokove za formiranje prelazne vlade i organizovanje izbora pod nadzorom Ujedinjenih nacija.\nPredviđeno je da generalni sekretar UN pripremi izveštaj o mogućnosti stvaranja mehanizama za nadgledanje primirja, kao i za okupljanje najšireg mogućeg spektra opozicionih grupacija u Siriji radi pregovora sa Damaskom.\nTekst sadrži i poziv stranama koje učestvuju u sukobu u Siriji da pod hitno omoguće dopremanje humanitarne pomoći u tu zemlju.\nIpak, rezolucija neće imati uticaja na akcije protiv terorističkih grupa. To znači da će se ruski, američki i francuski vazdušni napadi u Siriji nastaviti. U ratu u Siriji do sada je poginulo oko 250.000 ljudi a skoro 12 miliona je raseljeno.\nPotvrđena pozitivna ocena MMF\nCrnogorske sankcije Krimu i Sevastopolju


General-potpukovnik Milosav Simović, najmlađi pukovnik i najmlađi general, proruski nastrojen, umesto Dikovića? - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nNa dužnosti komandanta Kopnene vojske je od 29. decembra 2014. godine. Kako Danas saznaje, Simović je omiljen i među vojnicima, koji za njega tvrde da je strog i pravedan i da mladima uvek savetuje „Vaš rad je vaša jedina i najveća veza„.\nSagovornici Danasa navode i da bi general Ljubiša Diković mogao „prvi da se nađe na meti za ‘odstrel’ novog predsednika Srbije i glavnokomandujućeg Vojske Aleksandra Vučića“. Podsećaju da je Dikovića 2011. ukazom postavio tadašnji predsednik Srbije Boris Tadić, ali da se Diković u proteklom periodu upadljivo oslanjao na podršku još aktuelnog predsednika Srbije Tomislava Nikolića. Po zakonu, general Diković može da ostane u vojsci do navršenih 58 godina života, a to je do maja iduće godine, kada po sili zakona mora da ide u penziju. Iako kod nas ne postoji vremensko ograničenje za obavljanje funkcije načelnika Generalštaba, vrlo je verovatno da će Diković biti zamenjen novim načelnikom, a sagovornici Danasa tvrde da je njegova najdostojnija zamena Milisav Simović. Pitanje je samo, kako tvrde naši sagovornici, da li će Diković biti razrešen ranije, ili će imenovanje novog načelnika uslediti naredne godine, po penzionisanju aktuelnog načelnika GŠ VS.


Za saobraćajnicu u “Stefilu” 234,4 miliona dinara | Kolubarske\nIndustrijska zona Stefil (arhiva) (foto: Đorđe Đoković)\nZa saobraćajnicu u “Stefilu” 234,4 miliona dinara\nMinistarstvo privrede finansiraće sa 129,4 miliona dinara rekonstrukciju i izgradnju saobraćajnice kroz privrednu zonu, dok je ukupna vrednost radova oko 234,4 miliona dinara sa PDV-om. Preostali deo novca biće obezbeđen iz budžeta Valjeva.\nNa osnovu Uredbe o utvrđivanju Programa podrške razvoju poslovne infrastrukture za 2020. godinu, Ministarstvo privrede je donelo Odluku o rasporedu i korišćenju sredstava, a na osnovu prispelih prijava projekata. Prema toj Odluci raspodeljena je milijarda 120 miliona dinara na 31 grad i opštine, a pojedinačno najviše novca pripalo je projektu koji je podneo gard Valjevo.\nSudeći prema konkursnoj dokumentaciji reč je o saobraćajnici u privrednoj zoni "Stefil", koja će biti široka sedam metara, a uz kolovz su predviđene pešačke staze. Kako je navedeno na delu koridora buduće saobraćajnice kroz privrednu zonu već je izgrađena saobraćajnica širine šest metara sa trotoarima.\nJavna nabavka za rekonstrukciju i izgradnju saobraćajnice kroz Privrednu zonu Valjeva, raspisana je 14. maja, rok za podnošenje ponuda, nakon produžetka, istekao je 1. jula, a odluka o dodeli ugovora doneta je krajem prošle nedelje.\nPrihvaćena je ponuda od 234.428.316 dinara grupe ponuđača koju predvodi beogradsko GP Ingrap-omni. Pored ove grupe ponuđača na tenderu su učestvovali konzorcijum na čijem je čelu valjevsko građevinsko preduzeće Kompresor ing, grupa ponuđača koji predvodi valjevsko preduzeće "Autotransport" i GP Kej iz Valjeva.\nNajpovoljniji ponuđač sa cenom 232.666.755 bila je grupa ponuđača na čelu sa preduzećem "Autotransport", ali je Komisija za javnu nabavku konstatovala da je ponuda neprihvatljiva jer ponuđač ne ispunjava dodatne uslove određene Konkursnom dokumentacijom u delu koji se odnosi na dokazivanje ispunjenosti traženog uslova u pogledu poslovnog kapaciteta.\nSredstva za uređenje privredne zone, nakon prvog rebalansa budžeta Valjeva, uvećana su za 90 miliona dinara, tako da je ukupno u gradskoj kasi u ovoj godini za izgradnju saobraćajnice u industrijskoj zoni planirano 199 miliona dinara.\nRanka Savić o valjevskom uzbunjivaču Pre 6 sati 8 minuta\nUzbunjivač iz Krušika Aleksandar Obradović još uvek nije vraćen na svoje radno mesto, već je i dalje pod suspenzijom. O tome je razgovarala predsednica ASNS Ranka Savić sa rukovodstvom fabrike.... · 10 komentara\nOglas Pre 8 sati 44 minuta\nU parku u Mionici Pre 4 sati 34 minuta\nNakon razgovora rukovodstva i ASNS Pre 8 sati 39 minuta


Jeremić: Ako se ne dogovorimo, najbolje da Djilas, Lutovac i ja skočimo s mosta – Krstarica\nJeremić: Ako se ne dogovorimo, najbolje da Djilas, Lutovac i ja skočimo s mosta\nBeta 23. novembra 2021. 23:15\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas je za gradjane Srbije najkorisnije da ta stranka, Stranka slobode i pravde (SSP) i Demokratska stranka (DS) zajedno izadju na izbore, a da je „sledeća najkorisnija stvar da on, Dragan Djilas i Zoran Lutovac skoče s mosta“.\n„Promena vlasti je nezamisliva ako opozicija nastupi u tri, pet ili osam kolona. Samo zajednički nastup opozicije može skrenuti Srbiju sa pogubnog pravca kojim se kreće. Ako se ne dogovorimo i budemo gledali samo ko će koga da ‘zavrne’, onda bolje da se više ni ne bavimo politikom. Idealno je da dogovor postignemo sutra, a sledeći najbolji dan je prekosutra“, rekao je Jeremić za TV N1.\n„Ostalo je da još zajedničku listu opozicije složimo tako da to ne bude samo koalicija tri stranke, nego širi front koji okuplja i javne ličnosti, pre svega iz Skupštine slobodne Srbije, kao što su akademik Dušan Teodorović, advokat Božo Prelević, rediteljka Milica Kralj i ostali. Bilo bi, takodje, od ogromnog značaja da i intelektualci nacionalne provenijencije stupe u zajednički front“, rekao je Jeremić.\nOn je rekao da je jedan od važnih elemenata dogovora da se imena kandidata za predsednika Srbije i gradonačelnika Beograda objave „što je moguće kasnije“, jer će za te ljude u trenutku kada budu saopštena njihova imena „početi pakao i provlačenje kroz toplog zeca“ u medijima bliskim vlastima.\n„Mislim da više ne bi smelo da bude dileme da će Narodna stranka, SSP i DS predstavljati okosnicu opozicije. Smatramo da ne bi trebalo zatezati oko kvota na listi, što je važno za stranke koje se dogovaraju, ali je za gradjane to poslednja rupa na svirali“, dodao je Jeremić.\nJeremić je naveo da se Narodna stranka zalaže za što širi front i da bi, po postizanju dogovora, trebalo pozvati i ostale stranke i organizacije da stupe u taj front.\n„Jedina stvar koja može da se uradi u potpuno nenormalnim okolnostima u kojima živimo jeste da stvorimo atmosferu u kojoj će se gradjani 3. aprila 2022. godine na izborima referendumski izjasniti da li žele nastavak zaduživanja, divljanja cena, gradnje metroa na vodoizvorištu… Ili žele da tome kažu ‘ne'“, rekao je Jeremić.


milan pobedio torino seria a anter rebic\nTorino je u Milan stigao u veoma lošoj formi, pošto su bili u seriji od četiri uzastopna poraza, dok je domaća ekipa posle poraza u gradskom derbiju od Intera želela da se vrati na pobedničke staze.\nPrvu ozbiljniju priliku na meču imao je ofanzivni vezista Lukas Paketa. Udarac Brazilca sa ivice šesnaesterca u 20. minutu odličnom intervencijom odbranio je iskusni Salvatore Sirigu.\nIpak, pet minuta kasnije Milan dolazi do prednosti.\nOduzeo je Sami Kastiljeho loptu Kristijanu Ansaldiju, probio po desnoj strani i odlično odložio loptu na penal Rebiću, koji smešta loptu u mrežu Sirigua preciznim udarcem u donji levi ugao.\nU nastavku totalni primat je postavio Milan koji je igrao sigurno, dok Torino nije imao niti jednu šansu.\nZanimljivo je da je Torino na poslednjih pet mečeva u pet godina na San Siru postigao samo jedan gol, dok su poslednji put na ovom stadionu slavili u Kupu 2000. U ligi su bez pobede 24 godine.\nMilan je ovom pobedom preskočio Napoli i Bolonju i preuzeo osmu poziciju na tabeli, dok Torino ostaje na 14. mestu.


Insajder | ZEMAN: Svaka greška može se ispraviti, pa i priznanje samoproglašenog Kosova\nZEMAN: Svaka greška može se ispraviti, pa i priznanje samoproglašenog Kosova\nPredsjednik Češke Miloš Zeman izjavio je da svaka greška može da se ispravi, pa i priznanje samoproglašenog Kosova.\nOn je naveo da će svoj prijedlog da Češka povuče priznanje samoproglašenog Kosova iznijeti u oktobru kao temu za raspravu na neformalnom savjetovanju državnog vrha o spoljnoj politici.\n- Jedinstvena spoljna politika nastaje tokom diskusije, što je savjetovanje četiri najviša zvaničnika koje će biti uskoro. Samo sam rekao da želim da na tom savjetovanju iznesem prijedlog da se povuče priznanje nezavisnosti Kosova. To je sve - rekao je Zeman za češku Televiziju "Barandov".\nOn je naveo da vlada češkog premijera Mireka Topolaneka 2008. godine nije poštovala rezoluciju Poslaničkog doma Parlamenta Češke, izglasanu skoro jednoglasno i poziv iz nje da češka vlada ne prizna Kosovo, prenose beogradski mediji.\n- Tada Topolanekova vlada nije poštovala tu rezoluciju i Kosovo je priznala. Svaka greška može da se ispravi - rekao je Zeman.\nOn je naglasio da će svojim sagovornicima kao argument zašto treba povući priznanje Kosova iznijeti i taj da Kosovo vode ratni zločinci.\n- Drugi argument koji se čini aktuelan prije svega ovih nedjelja i mjeseci je taj da sud u Hagu poziva kosovske političare, uključujući tu i premijera, koji je zbog toga podnio ostavku, zbog podozrenja za ratne zločine - rekao je Zeman.\nOn je napomenuo da je bivši glavni tužilac Haškog tribunala Karle Del Ponte napisala knjigu o zločinima takozvane OVK.\nČeška Kosovo Miloš Zeman Srbija