Pepeo, upotreba u voćarstvu - Forum PSSS - PSSS\nPepeo, upotreba u voćarstvu\n21 sep 2018 10:59\t#34335 od Svetozarević Goran\nSvetozarević Goran je napravio novu temu: Pepeo, upotreba u voćarstvu\n]Pepeo je od davnina prepoznat kao poboljšivač zemljišta i pospešivač rasta biljaka, odnosno voćaka. Pepeo popravlja strukturu teških glinastih zemljišta, dobra je dopuna prirodnm đubrivima koja su većinom siromašna kalijumom koji reguliše ravnotežu vode i igra ulogu u prenosu hranljivih materija unutar voćke. Pepeo uglavnom sadrži dosta kalijuma, 10-40% kreča, 5-10% fosfora i dosta mikroelemenata, ne sadrži azot pa ga je potrebno odvojeno dodavati. U poređenju sa mineralnim đubrivima, prosečni pepeo bi imao odnos kao 0-1-3 (NPK).Pepeo dobijen sagorevanjem treseta i kamenog uglja sadrži samo 1-2% kalijuma i fosfora i minimalne količine kreča pa nije preporučljiv kao đubrivo. Pepeo od tvrde vrste drveća sadrže više fosfora i kalijuma nego crnogorica, ali mnogo manje kalcijuma. Takođe, tvrde vrste drveća, kao što je hrast, daju više pepela po jedinici upotrebljenog drveta i više hraniva nego meke vrste drveta. Pepeo od bukve i graba ima sadržaj oko 10-15% kalijuma i 5-10% fosfora. U proseku, gorenjem drveta dobijamo oko 6-10% pepela .Pepeo dobijen od grana i korenja je bogatiji u elementima. Kora drveta ima puno više koncentracije Ca, Al i S. Koncentracije Ca, Mg i Fe u lišću rastu sa starenjem lista. Pepeo od drveta sadrži oko 3% kalijuma čiji nivo će zavisiti od starosti drveta koje je paljeno,odnosno mlado ima veći sadržaj kalijuma od starih grana.\nPre upotrebe pepela u voćnjaku, obavezno uraditi agrohemijsku analizu zemljišta sa preporukom za đubrenje i primeniti isključivo pepeo kojem se zna izvor. Primena prevelikih količina pepela može uticati na smanjenu dostupnost fosfora zbog alkalnosti sredine. Kada je pepeo pomešan sa kompostom, može se upotrebljavati kao malč oko većine voćaka, osim kod maline koje vole kisela zemljišta. Voćke, zavisno od vrste uglavnom dobro uspevaju na lagano kiselim zemljištima pa im ne bi trebalo dodavati velike količine pepela.Od malo veće upotrebe pepela koristi bi trebalo ima vinove loza, naročito ribizla. Pepeo se može dodavati u voćnjak direktno na zemljište u količini od 50-150 g/m² uz obaveznu plitku obradu 3-5cm. Pepeo neće biti dovoljan, već u đubrenju treba koristiti i odgovarajuće količine đubriva sa povećanim sadržajem azota i fosfora. Količina pepela kojom se tretira mora biti kontrolisana,preporuka je da se na površini od 100 m² koristiti ne više od 10 kg pepela godišnje .Upotreba pepela u poboljšavanju zemljišta mora biti s namerom da se postigne, odnosno održi optimalna kiselost zemljišta. Jesen, pravo vreme za đubrenje, odnosno primenu pepela u voćnjaku.


Održana XII sednica Gradskog veća - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovnaSandžakNovi PazarOdržana XII sednica Gradskog veća\nOdržana XII sednica Gradskog veća\nDvanaesto ovogodišnje zasedanje Gradskog veća Novog Pazara obeležilo je usvajanje nacrta odluka o miniimumu procesa rada u javnim preduzećima čiji je osnivač grad. Ovakvim odlukama biće precizno i u skladu sa zakonskim propisima definisane obeveze zaposlenih u slučaju obustave rada po osnovu stupanja u štrajk.\nVećnici su usvojili i nacrt odluke o pokretanju postupka za prenos prava javne svojine na nepokretnosti , sa Republike Srbije u svojinu grada. Članovi Gradskog veća dali su, u okviru današnje dvanaeste po redu sednice, saglasnost na nacrt oglasa o javnom nadmetanju radi otuđenja građevinskog zemljišta u javnoj svojini, za izgradnju poslovno stambenih objekata na sledećim potesima: „Parničko brdo“, „ Šestovo“, „Save Kovačević“, potes „Ciglana Postenje „ i „Dugalića brdo“.\nUsvojen je zahtev za sufinansiranje završetka radova na Sportskoj dvorani „Pendik“, u okviru Sajamsko sportske ustanove istog naziva, kao i predlog zaključka JK“Gradska toplana“, za rekonstrukciju radova. Pred većnicima su se, u skladu sa predloženim dnevnim redom našli nacrt Strategije i Akcionog plana za poboljšnje položaja Roma , u periodu 2013- 2017. godina\nPrethodni tekstObdukcijom potvrđeno: Buturović je preminuo od infarkta\nSledeći tekstSaopštenje Generalne direkcije za sigurnost Republike Turske


Pravni fakultet Nis : Južne vesti\nPomoć Grada i porodicama čiji su stanovi oštećeni u požaru u Ulici Nikola Pašića\n09:49, 22. 5. 2021.\nPorodice kojima su stanovi oštećeni u požaru koji je nedavno izbio u Ulici Nikole Pašića i porodice koje su ostale bez domova nakon požara kod Tehničkih fakulteta, dobiće pomoć od Grada narednog utorka, najavila je gradonačelnica Dragana Sotirovski. Napominje i da će svi zainteresovani građani će za dvadesetak dana moći da se prijave na konkurs za socijalne stanove.\n09:10, 29. 2. 2020.\nMeđu 8 ekipa koje su učestvovale na Međunarodnom takmičenju u debati “Karl Poper”u Severnoj Makedonije, najbolji su bili studenti niškog Pravnog fakulteta.\nDiskusija o ishodima Bregzita na niškom Pravnom\n07:39, 27. 5. 2019.\nKoji su mogući ihodi Bregzita, ali i kakva je budućnost daljeg proširenja Evropske unije, građani će moći da saznaju u ponedeljak, 27. maja od 13 sati na predavanju koje će se održati u sali za sednice Pravnog fakulteta u Nišu.\nO ustavnoj reformi pravosuđa na tribini u Nišu\n13:13, 20. 5. 2019.\nŠta donosi predlog amandmana o ustavnoj reformi pravosuđa biće tema tribine koja će u utorak, 21. maja biti održana na Pravnom fakultetu u Nišu.\nStudentkinja niškog Pravnog fakulteta najbolji govornik takmičenja u Osijeku\n15:21, 14. 5. 2019.\nNa prvom regionalnom EUchild Moot Court takmičenju iz oblasti međunarodnog privatnog prava Evropske unije koje je održano u Hrvatskoj, tim studenata Pravnog fakulteta iz Niša osvojio je treće mesto, dok je studentkinja Milena Krstić pobednik celokupnog takmičenja u kategoriji "Najbolji govornik".\nAmbasador Austrije: EU nije potpuna bez jugoistočne Evrope\n15:30, 8. 5. 2019.\nPotpunu podršku pristupanju Srbije Evropskoj uniji i njenim integracijama daje Austrija, tvrdi njen ambasador u Srbiji Nikolaus Luteroti i naglašava da EU nije potpuna bez jugoistočne Evrope. O odnosima Austrije i Srbije, najvećim izazovima koji su pred Srbijom, Luteroti je govorio studentima niškog Pravnog fakulteta, a ova manifestacija bila je prva u nizu koje se održavaju povodom Dana Evrope.\nIz saradnje studenata romske i srpske nacionalnosti nastala Pravna klinika\n08:31, 8. 2. 2019.\nKako bi se studenti osnažili da se bave pravom u sferi diskriminacije, ujedno i kako bi olakšali jedni drugima učenje i studentski život, dvedesetpetoro studenata niškog Pravnog fakulteta romske i srpske nacionalnosti sarađivali su i učili. Rezultat je besplatna Pravna klinika koja će raditi jednom nedeljno, počev od 21. februara.\nDRI: Sporan angažman istraživača na niškom Pravnom fakultetu\n10:23, 29. 12. 2018.\nBez jasno definisanih propisa, Pravni fakultet je angažovao istraživače, kao i one koji su radili poslove poput lekture i korekture preko autorskih ugovora, što prema mišljenju Državne revizorske institucije, nije smelo da se radi. DRI preporučuje da ubuduće u saradnji za resornim ministarstvom napišu pravilnik o ovakvim angažmanima i isplatama.\nNa Pravnom fakultetu sigurni da će članovi Saveta iz Medijane doprineti uspešnom radu\n14:19, 27. 12. 2018.\nReagujući na pisanje "Južnih vesti" o tome da je Vlada Srbije za članove Saveta Pravnog fakulteta imenovala saradnike predsednika Opštine Medijana Nebojše Kocića, dekan ovog fakulteta Saša Knežević ogradio se od izjava koje je davao sekretar ove obrazovne ustanove, napomenuvši da će novi članovi Saveta “sigurno doprineti uspešnom radu fakulteta”. On podseća i da Fakultet ne odlučuje o članovima koje imenuje Vlada.\n14:35, 21. 10. 2018.\nBivši predsednik Crne Gore i bivši savezni premijer Momir Bulatović govoriće na tribini "Uloga Savezne Republike Jugoslavije u stvaranju Republike Srpske" koja će biti održana u Nišu u ponedeljak 22. oktobra na Pravnom fakultetu.


U slučaju "Mladićevi jataci" ispitano 14 vojnih lica - Klix.ba\nPomagali mu i političari\nU slučaju "Mladićevi jataci" ispitano 14 vojnih lica\n31.12.2011. u 09:26\nSrpski tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević rekao je da se kraj istrage o jatacima Ratka Mladića može očekivati tek kada se sakupi dovoljno dokaza, te da je za sada 14 vojnih lica ispitano u pretkrivičnom postupku, a među njima je osumnjičen i bivši šef vojne bezbjednosti Aco Tomić.\n"Policija po našem zahtevu prikuplja potrebna obaveštenja za još 11 osoba", rekao je Vukčević za "Blic", podsjećajući da se pred sudom u Beogradu već vodi jedan predmet "Jataci".\nVukčević kaže da postoje određena saznanja iz pretkrivičnih postupaka, koje tužilaštvo vodi, da su Mladiću pomagali i političari, ali da za sada ne može o tome da govori zbog tajnosti postupka.\n"Mladić se uglavnom oslanjao na rodbinu, a to što neko nije ulagao dovoljno truda da ga uhapsi nije krivično delo, ali jeste ruganje svima koji su želeli pravdu za žrtve", naveo je Vukčević.\nOn kaže da je napravljen veliki napredak u istrazi o trgovini ljudskim organima na Kosovu i da postoje "brojne komunikacije sa ljudima koji imaju saznanja o trgovini organima".\n"Radimo i u Srbiji i van nje. Čekamo konačan pravni okvir da vidimo da li ćemo razgovarati samo sa Euleksom ili i sa njima i sa pripadnicima UN. Pravo rešenje bi bilo da u istražnom timu bude još jedan predstavnik UN, za to postoje i politički i faktički razlozi", naveo je Vukčević.\nOn kaže da je prvi stavljanje mandata istrage u okvire UN u skladu sa Rezolucijom 1244, a drugi pitanje šta će se dogoditi u slučajevima kada trag odvede do, na primjer, zemalja Bliskog ili Dalekog istoka, gdje Euleks nema mandat.\nVukčević je ponovio da je zaplijena imovine ratnih profitera jedan od prioriteta njegovog tužilaštva, te napomenuo da se vodi 58 finansijskih istraga.\nOn je rekao da njegovo tužilaštvo radi na značajnim predmetima koje će tek otvoriti u bliskoj budućnosti.


Logo učenika ITHS-a u izboru za najbolji logo projekta "Together to a Better Technology" | ITHS\nSrednja škola za informacione tehnologije učestvuje u šest međunarodnih projekata u okviru Erasmus+ programa koji učenicima pružaju mogućnost da proširuju svoje znanje i stiču različita i skustva iz oblasti korisnih za dalje napredovanje.\nZato su učenici imali priliku da u okviru projekta „Together to a Better Technology” učestvuju u konkursu za izradu kreativnog i originalnog logoa za taj projekat.\nŽelimo da istaknemo da su učenici pokazali izuzetna znanja iz oblasti dizajna, ali i svoju kreativnost, originalnost i logičko razmišljanje kroz povezivanje grafičkog elementa i sadržaja.\nMeđutim, posebno želimo da pohvalimo učenike koji su zajedničkim radom stvorili logo koji se izdvojio svojom jedinstvenošću i kreativnošću i ušao u izbor za najbolji logo za projekat.\nOvaj logo osmislili su učenici drugog razreda Jovan Tijanić i Sara Vuković. Dok Jovan niže uspehe u oblastima u vezi sa elektronikom, fizikom i elektrotehnikom, Sara je aktivni sportista, a oba naša učenika svojim marljivim, posvećenim i predanim radom postižu izuzetne rezultate i u ostalim nastavnim predmetima. Ciljevi ovog projekta su svesna upotreba tehnologije i interneta, socijalizacija učenika i negovanje interesovanja za sportske i društvene aktivnosti. Saradnja učenika, roditelja i nastavnika koja doprinosi podizanju svesti o opasnostima sajbernasilja i smanjenju stope zavisnosti od tehnologije poslužila je kao ideja za dizajnersko rešenje logoa.\nČestitamo Jovanu i Sari i verujemo u uspeh u nastavku konkursa.


Trampova DESNA RUKA preti Hagu: Ako pokrenete istragu za ratne zločine američkih vojnika, UVEŠĆEMO SANKCIJE SUDIJAMA\nSjedinjene Američke Države su zapretile da će protiv Međunarodnog krivičnog suda uvesti sankcije ako se provede istraga protiv američkih vojnika za navodne ratne zločine u Avganistanu.\nDžon Bolton je upozorio Međunarodni krivični sud i poručio da će "Amerika štititi svoje interese, i ako je potrebno uvesti sankcije sudu, a njegovim sudijama zabraniti ulazak u SAD".\nIz Haga je ubrzo stigao odgovor da će Međunarodni sud "neometano nastaviti da radi uprkos Boltonovim pretnjama". Nakon dela o Hagu, Bolton je kritikovao Palestinu, a opširnije pogledajte u prilogu "Al Džazire Balkans".\nTrka u naoružanju počela je ODAVNO, a za sve je kriv čovek koji nedavno postao Trampova DESNA RUKA


Zastitne maske jednokratne - Nova godina Beograd\nZastitne maske jednokratne\nZastitne maske jednokratne postale su naša svakodnevnica i gotovo je nemoguće danas poći negde bez zaštitne maske. Hirurške maske namenjene su za zaštitu prilikom virusa ili zaraze koja se prenosi kapljično ili vazduhom. Maske će vas zaštiti ukoliko neko kija ili kašlje u blizini vas i tako sprečiti da kapljice dođu do vaših usta ili nosa. Takođe, efikasno deluju ukoliko imate potrebu često da dodirujete lice rukama.\nOno što je važno da znate, jeste da jednokratnu masku ne biste trebali da nosite ceo dan tačnije, ne duže od 3 sata, i vrlo je važno da masku odstranite na pravilan način. Skinite je tako da ne dodirujete unutrašnji deo koji vam je prekrio usta i nos, i važno je da istu masku bezbedno bacite u neku kesu kako se virus ne bi širio dalje ukoliko ste zaraženi.\nKako je nošenje zaštitnih maski postalo obavezno u zatvorenim prostorijama i gradskom prevozu, važno je da se obezbedite na vreme. Nosite uvek sa sobom zaštitnu masku kako biste zaštitili sebe i druge. U nastavku saznajte na koji način štite zaštitne maske.\nJednokratne zaštitne maske:\n-visokokvalitetni troslojni materijal\n-meke ivice koje ne iritiraju lice


Mastercard kupuje Finicity za 825 miliona dolara – The PRESTIGE\nMastercard kupuje Finicity za 825 miliona dolara\nIz Mastercarda su takođe naveli da postojeći akcionari kompanije Finicity mogu da ostvare dodatnu zaradu do 160 miliona dolara, ako se ispune ciljani poslovni rezultati, prenosi Tanjug.\nFinicity će pomoći Mastercardu da ojača svoje otvorene bankarske servise, koji omogućavaju klijentima da odrede kako i gdje neka treća strana, poput “fintech” kompanije ili banke, može da pristupi nalogu za izvršenje plaćanja u njihovo ime ili da im pruži uslugu upravljanja novcem.\nFinicity je u prošlosti bio partner velikim finansijskim institucijama, među kojima su Wells Fargo, Fidelity Investments, Capital One Financial Corporation i JPMorgan Chase, navodi se na web sajtu te firme.\nOčekuje se da će sporazum Mastercarda o preuzimanju biti zaključen do kraja godine.\nAkcionari Monsanta odobrili spajanje sa Bajerom\nHolandski AkzoNobel prodat za 10 milijardi evra\nVersaće mijenja vlasnika\nGeneral Motors preuzeo 11 posto udjela u “Nikoli”\nProdaja poslovanja TikToka u SAD pred novom preprekom


U okviru društveno odgovorne kampanje „Zaštita za sve”, do sada su, u najvećim školama u Beogradu, Nišu i Novom Sadu, održane četiri edukacije o odgovornom ponašanju na suncu za prosvetne radnike koji rade sa decom ranog školskog uzrasta. Kampanju sistemske edukacije o značaju zaštite od UV zračenja u ranom detinjstvu „Zaštita za sve”, sprovode Eucerin Srbija i Fond B92, uz podršku Ministarstva zdravlja i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije. Edukacije u Novom Sadu, koje su održane u osnovnim školama „Dušan Radović” i „Svetozar Toza Marković”, vodila je članica Stručnog saveta kampanje, ass. dr sci. med. Tatjana Roš sa Klinike za kožne i venerične bolesti Kliničkog centra Vojvodine. Edukaciju u Nišu, održanu u Osnovnoj školi „Dušan Radović”, vodila je doc. dr Danica Tiodorović iz Kliničkog centra Niš, koja je generalni sekretar Udruženja dermatovenerologa Srbije i član Stručnog saveta kampanje, dok je vođa edukacije u beogradskoj osnovnoj školi „Nikola Tesla” bio doc. dr Dušan Škiljević, sa Klinike za dermatovenerologiju Kliničkog centra Srbije, takođe član Stručnog saveta ove društveno odgovorne kampanje.\nUvaženi edukatori istakli su da informisanje prosvetnih radnika o posledicama nezaštićenog izlaganja suncu pomaže i u pogledu njihove lične zaštite, ali ih i podstiče da dalje edukuju decu. Pored toga, naglasili su da nezaštićeno i neograničeno izlaganje suncu kod dece, posebno ukoliko je ono praćeno opekotinama, može izazvati ozbiljne i dugoročne zdravstvene posledice, koje se najčešće pojavljuju tek u kasnijim godinama života. Dr Roš je zaključila je kako je važno da se sa primenom mera zaštite počne što ranije, te da deca nauče da se od 10 do 17 časova, kada je UV zračenje najintezivnije, ne izlažu direktno suncu i da, tokom perioda dana kada je UV zračenje manje, nose garderobu koja pokriva kožu tela, šešire sa obodom i naočare sa UV zaštitom.\nPomoćnica direktora i učiteljica Osnovne škole „Dušan Radović” iz Novog Sada, Halina Đurđević, istakla je značaj edukacije i stečenih znanja koje prosvetni radnici u narednom periodu treba da podele sa roditeljima i decom. Ona je naglasila da će radionice sa decom organizovati uz pomoć edukativnog materijala, koji su dobili i testirali tokom edukacije, a koji je dostupan u elektronskoj i pisanoj formi.\nEdukacije za prosvetne radnike o odgovornom ponašanju na suncu u okviru kampanje „Zaštita za sve” organizovane su u najvećim školama u Srbiji po kriterijumu brojnosti đaka, sa ciljem da se o merama zaštite od sunca, kroz edukaciju prosvetnih radnika, informiše što veći broj dece.\nMelita Ranđelović, edukator kampanje, podvukla je značaj angažovanja vrhunskih dermatologa u proces edukacije i konstatovala kako su evaluacije pokazale da su prosvetnim radnicima saznanja stečena na ovaj način značajna i da ih doživljavaju kao izrazito korisna.


Ruski recept za srpsku železnicu — kilometar pruge na dan (audio) - 21.02.2016, Sputnik Srbija\n„Ruske železnice“ već četiri godine pomažu Srbiji da ostvari san o brzim prugama. Ćerka tog giganta, kompanija „RŽD internešenel“, ugovorene poslove u Srbiji... 21.02.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, intervjui, masurbek bahtijarevič sultanov, železnice rusije, železnice srbije, ržd internešnl, ekonomija\n14:34 21.02.2016 (Osveženo: 00:53 26.08.2021)\nRuski recept za srpsku železnicu — kilometar pruge na dan\nSumirajući rezultate ostvarene u Srbiji, zamenik glavnog direktora te kompanije Masurbek Bahtijarevič Sultanov ističe među najvažnijima to što su srpska preduzeća sa kojima sarađuje „RŽD internešenel“ stekla dragocena iskustva i savladale „ruski softver“ izgradnje pruga koji će moći da primene i na drugim projektima.\n„Kad smo počeli da radimo u Srbiji bilo je teško da treniramo domaća preduzeća da odgovore našim brzinama, ali sada sa punom odgovornošću mogu da kažem da su firme sa kojima sarađujemo dobro trenirane za projekte ovakvih razmera. Siguran sam da će to biti korisno za rad i na pruzi Beograd–Budimpešta i na drugim prugama“, kaže Sultanov u intervjuu za Sputnjik.\nPrekaljeni menadžer, sa iskustvom rada u više od 12 zemalja i znanjem sedam svetskih jezika, Sultanov ističe da su za posao ključni poštovanje ugovornih obaveza i odgovornost, jer je reč o infrastrukturnim projektima za budućnost, a kad to kao „softver“ programiramo u mozak stručnjaka svaka saradnja lakše ide.\nOn podseća da je ugovor o izvoznom kreditu između Rusije i Srbije potpisan 2013, a da je aktivna faza na njegovoj realizaciji počela 2014. godine. Ugovor ima dva dela: za rekonstrukciju pruga i nabavku dizel motornih vozila.\nProšle nedelje Srbija je dobila prva 4 od 27 voza koji su kupljeni od ruskog kredita, a kako kaže naš sagovornik, još 4 kompozicije stižu za nekoliko dana u Srbiju.\n© Sputnik / Goran MilićevićZamenik generelanog direktora "RŽD ineternešnala" Masurbek Sultanov\nZamenik generelanog direktora "RŽD ineternešnala" Masurbek Sultanov\n„Što se tiče građevinskih ugovora, prvi za izgradnju drugog koloseka na pruzi Beograd–Pančevo potpisan je 2014. godine, i radovi su skoro završeni, a kompanija je potom dobila da radi i deonicu od Krnjače do Pančeva. Svih 16 kilometara je završeno, ali zbog nadvožnjaka koji smo dobili kao dodatne radove Krnjača–Pančevo će biti predata u martu, aprilu, a sve ostalo u toku ove godine i to pre roka“, naglašava Sultanov.\nKad je reč o dve deonice na međunarodnom železničkom Koridoru 10, ugovori su potpisani 2014, a radovi su počeli u proleće 2015. i iste godine završeni, što je pravi kuriozitet.\n„Od prve lopate u zemlju do završetka radova i potpisivanja svih papira sve je završeno u oktobru, novembru. To nam je dalo priliku da krenemo sa trećom deonicom koja je bila planirana za mart ove godine, a mi smo je počeli 2015. godine i već završili 70–75 odsto posla“, navodi Sultanov.\nPodseća da je u decembru prošle godine potpisan ugovor i za 77 kilometara barske pruge od Resnika do Valjeva.\n„Upravo smo dobili vest od Ministarstva finansija Rusije da je ugovor prihvaćen za finansiranje, tj. međuvladine procedure su završene i krećemo sa procedurom za bankarske garancije, a planiramo početak radova u aprilu sledeće godine“, kaže Sultanov.\nNa pitanje kada je predviđeno da sve bude završeno, ističe da „RŽD internešenel“ kao izvođač radova sve ispoštuje u roku ili pre roka, ali je bilo grešaka, koje nisu bile građevinske, a tiču se projektne dokumentacije koja je kasnila.\n10 Decembar 2015, 13:09\n„Bilo je i promena. Kad smo završili projekat za Valjevo–Loznicu rečeno nam je od Vlade Srbije da to nije prioritet, nego da je prioritet Stara Pazova–Novi Sad na delu Beograd–Budimpešta. Odložili smo projekat Valjevo–Loznica i krenuli da projektujemo deonicu Stara Pazova–Novi Sad. I to smo završili, a jedan deo, za tunel i vijadukt, uradio je CIP i ovog meseca planiramo da krenemo sa razgovorima o komercijalnom ugovoru sa ’Železnicama Srbije‘“, objašnjava Sultanov.\nOn naglašava da kompanija ima dobru saradnju i partnerski odnos sa Vladom i nadležnim Ministarstvom u Srbiji, kao i sa „Železnicama Srbije“. Kao važan momenat izdvaja angažovanje srpskih podizvođača kao podršku lokalnim preduzećima: „Energoprojekt niskogradnja“, „Gemaks“, „Telefonkabl“, Institut „Mihailo Pupin“…\n„To su plate za radnike, porez, iskustvo, reference za učešće na budućim tenderima u Srbiji i van Srbije“, navodi Sultanov, dodajući da u praksi to iskustvo znači da se, ako je sve spremno, odradi i do kilometar pruge na dan.\nNa poslovima „Ruskih železnica“ u Srbiji je, ako se ne računaju podizvođači, angažovano oko sto ljudi, visokokvalifikovanih stručnjaka koji rade sa 105 jedinica specijalne železničke opreme.\n„Ruske železnice“ inače imaju oko milion zaposlenih, 83.000 kilometara otvorene pruge, niz projektnih kuća, televiziju, a prema rečima našeg sagovornika, karakteriše ih disciplina od najnižih službenika do samog vrha, kao u vojsci. Najveća brzina vozova na ruskim prugama je 250 kilometara na sat, a Sultanov kaže da očekuje da će u Srbiji ta brzina biti 120 kilometara na sat. Problem je, kako primećuje, održavanje pruga posle završetka radova, o čemu se trenutno razgovara sa resornim Ministarstvom.\n28 Septembar 2015, 14:33\nKako dodaje, za menadžment je trenutno kritična aktivnost na tunelu Čortanovci, na pruzi Beograd–Budimpešta, sa dve cevi u dužni 1,1 kilometar, a odmah za njim vijadukt dužine 3,5 kilometara za šta još nisu dobijeni zeleno svetlo i građevinska dozvola.\nTu si i tri deonice na relaciji Niš–Preševo koje su već potpisane, a avans se očekuje krajem februara posle čega će početi radovi.\n„Ruske železnice“ se bave i humanitarnim radom: završen je remont dve škole, u planu je i treća. Takođe, daju stipendije za školovanje stručnih kadrova u okviru ugovora o strateškoj saradnji sa „Železnicama Srbije“. U prvoj partiji 15 studenata ide na školovanje u Rusiju.\nGovoreći o životu u Srbiji, Sultanov ističe da kad ovde kažeš „Ruska železnica“ samo nailaziš na pozitivne reakcije. Zato je i lako naučio srpski jer, kako primećuje, „ne pije vodu ako dođeš u Srbiju, a pričaš engleski“.


U Kosovskoj Kamenici uskoro dečja stomatološka ordinacija\nStomatološka ordinacija u osnovnoj školi “Desanka Maksimović“ u Kosovskoj Kamenici biće prva specijalizovana institucija za lečenje i kontrolu bolesti zuba dece u Kosovskom pomoravlju. Nabavku stomatološke stolice omogućila je humanitarna organizacija “Srpska solidarnost hranom” u Beogradu, zahvaljujući Stomatološkoj komori Srbije i primarijusu Veri Kovačević.\nPored savremene stolice, ordinacija je opremljena svom pratećom opremom, kao i rendgen aparatom. Ono što za sada nedostaje ovoj ordinaciji je stomatolog, koji će lečiti zubiće đacima ove ustanove.\nDirektorka OŠ”Desanka Maksimović” u K.Kamenici Jadranka Vasić,zahvalila se donatorima i uputila apel Zdravstvenom centru Gnjilane, da stomatolog dva puta u nedelji pruža usluge đacima osnovne i srednje škole Kameničke opštine.\nInače, Osnovna škola u Kamenici je proteklog vikenda proglašena za najuspešniju školu u čitavoj Srbiji na festival “Riznica talenata” u Nišu.\nKao i svake godine, učenici, nastavnici i roditelji i ovom prilikom su priredili atraktivan program za goste koji je organizovan u Domu kulture u Kamenici. Proslavi su prisustvovale mnogobrojne zvanice širom Srbije.


UZNEMIRUJUĆ SADRŽAJ: Video snimak učesnika sinoćnog teškog udesa! - www.lobi-info.rs\nMarija K. 3. aprila 2019., 16:45 3.2k Views 4 Komentara\nSinoć se dogodila tragična saobraćajna nezgoda na obilaznici Pupinovog mosta u kojoj je jedna osoba izgubila život. Muž i žena koji su preživeli ovu saobraćajnu nesreću su nam poslali snimak koji je zabeležila njihova kamera, a koji vam prikazujemo u nastavku.\nIako su se prvobitno pojavile različite informacije o tome šta se zapravo desilo, na snimku se jasno vidi kako vozilo marke dačija u punoj brzini prelazi u suprotan smer i izaziva direktan sudar sa vozačem čija je kamera zabeležila udes.\nNažalost vozač dačije, muškarac (44), poginuo je na licu mesta, dok je suvozač iz džipa, žena (35), prošao sa težim povredama a vozač džipa bez povreda (sinoćna vest).\n– Nisam u bolnici, ali po lekarima da… Povrede nisu ozbiljne ali je trauma velika. Ne prestajem da plačem zbog čoveka koji je nastradao – napisala nam je sugrađanka, povređena žena iz udesa.\nKo je zapravo kriv za pogibije na obilaznici Pupinovog mosta?\nU vreme kada je Pupinov most otvoren, broj nesreća nije bio tako veliki kao sada. Za prve dve godine zabeležili smo samo jedan udes i to bez tragičnog ishoda. Međutim, od kada su trafo stanice opljačkane i nema osvetljenja, ova slika se drastično promenila.\nU protekle dve godine, skoro svakoga meseca desi se bar jedna saobraćajna nezgoda na ovoj deonici. Veliki krivac za to je i činjenica da se na ovom mostu noću vozi u mrklom mraku, jer nadležni NISU SPOSOBNI da zamene pokradene trafo stanice i time ponovo uspostave javnu rasvetu.\nViše od 15 saobraćajnih nesreća dogodilo se u ovom periodu, u kojima je povređeno preko 20 osoba. Do sada je troje ljudi izgubilo život.\nNa ovoj saobraćajnoj deonici brzina je ograničena na 50km na čas. Nažalost, ograničenje malo ko poštuje, jer vozačima nikada nije bilo potpuno jasno zašto je brzina na novoj deonici sa tri trake toliko ograničena.\nTakođe, na ovom potezu nema bankina niti betonskih razdelnika između dva pravca, što bi sprečilo mnoge tragedije koje su se do sada desile, a najverovatnije i ovu koja se dogodila sinoć. Nadležni se pravdaju time da razdelno ostrvo nije dovoljno široko, ali adekvatno rešenje koje bi zaštitilo učesnike u saobraćaju niko nije dao.\nPostavlja se pitanje, koliko života treba da bude izgubljeno pre nego što nadležni obrate pažnju na Pupinov most i pristupne saobraćajnice. Obećanja da će javna rasveta biti popravljena nižu se u nedogled, a za to vreme vozimo u mrklom mraku i nadamo se da preživimo putovanje obilaznicom.\nApelujemo na nadležne da se pod hitno sagledaju rizici na ovoj deonici i zaštite svi učesnici u saobraćaju kako niko više ne bi izgubio život!!!\nPrethodna objava Danas je sajam zanimanja u osnovnoj školi „Vasa Pelagić“\nSledeća objava Pet putnika povređeno na liniji 85 zbog naglog kočenja\n3. aprila 2019. at 19:31 Copy Link of a Comment\nNIKO DA STANE,NIKOOOOOOO!!!!!!!\n3. aprila 2019. at 20:36 Copy Link of a Comment\novo vam je pod velikom brzinom i od udara vetra izgubljena kontrola ,sinoc sam putovao nis beograd na nekim mestima sam sa obe ruke drzao volan koliko je nosilo u stranu!\n5. aprila 2019. at 15:07 Copy Link of a Comment\nInace se volan drzi jednim prstom?\n3. aprila 2019. at 21:17 Copy Link of a Comment\nMa kada dobijemo gondolu sve će doći na svoje mesto.


Građani o funkcionisanju saobraćaja tokom Putinove posete (VIDEO) - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Građani o funkcionisanju saobraćaja tokom Putinove posete (VIDEO)\nA koliko ste vi bili zadovoljni?\n3Piše: Aleksandra Popović 18. januara 2019. 17.49 Izmenjeno: 18.15\nKako ste zadovoljni funkcionisanjem saobraćaja u Beogradu tokom posete Putina?\nNa trenutke nepodnošljivo\nKolaps i neorganizovanost\nanketa, beograd, gradski prevoz, poseta, vladimir putinBeograd\n18. januara 2019. u 18.04\nNakon zavrsene ceremonije, brzo se uspostavio normalan saobracaj u Beogradu.\n18. januara 2019. u 21.11\nParkirati autobuse po ulicama samo da bi mucena raja bila bliza mestu dogadjaja i da ne razbezi po kafanama… to je za zatvor\nA i dobice ga zasluzeno\n18. januara 2019. u 23.48\nNormalno je da zbog jedne tako značajne posete saobraćaj bude izmenjen. A negativne komentare imaju oni zbog kojih se takva situacija ponavlja svake subote.


Sebastian Sosa: Neophodan ambiciozan plan strukturnih reformi - CorD Magazine\nPotrebno je brzo doneti ambiciozan plan strukturnih reformi kako bi se otklonile prepreke i pružila podrška transformaciji Srbije u modernu privredu s dominantnom ulogom privatnog sektora i bržim i održivijim rastom\nPrema oceni Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), ekonomska situacija u Srbiji je ohrabrujuća. Kratkoročni makroekonomski izgledi su i dalje pozitivni, premda negativni rizici, koji mahom potiču iz spoljnjeg okruženja, beleže porast.\nNakon dostizanja stope od 4,3 procenta u 2018. godini – što je najbrži zabeleženi rast u poslednjih 10 godina – realni rast BDP-a je početkom 2019. godine usporio, što je delom bilo uslovljeno manjom proizvodnjom energije i manjim rastom izvoza. U prvoj polovini godine ostvarene su visoke javne, kao i direktne strane investicije, a znatan rast plata i bankarskih kredita za stanovništvo doprineli su porastu potrošnje. „U ovom kontekstu naša projekcija rasta ostaje pri 3,5% za 2019. godinu, jer će slabija potražnja iz inostranstva biti nadomeštena većom domaćom potražnjom, premda smo trenutno u procesu ažuriranja projekcija u svetlu podataka o BDP-u za drugi kvartal tekuće godine“, kaže Sebastijan Sosa, Šef Kancelarije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Srbiji.\n„Za 2020. godinu se predviđa ubrzavanje rasta na 4%. Međutim, negativni rizici za ovu i sledeću godinu rastu, uključujući i eskalaciju tenzija u domenu trgovine koje mogu da prekinu lance snabdevanja i oslabe privrednu aktivnost u evrozoni .“\nU kojoj meri je Srbija uspela da obezbedi neophodne preduslove za dugoročan rast?\n– Postignuta je makroekonomska stabilnost, važan preduslov dugoročnog rasta, i ona se mora održavati. Stopa inflacije je niska i stabilna, fiskalna pozicija je stabilna, a kamatne stope, kako na državne hartije od vrednosti, tako i na bankarske zajmove, najniže su ikada. Sve to zajedno stvara pozitivno okruženje za poslovanje. Finansijski sektor je stabilan i u dobroj poziciji da podrži razvoj. Međutim, neke strukturne slabosti još uvek nisu otklonjene, za šta će biti neophodno sprovođenje sveobuhvatnog programa strukturnih i institucionalnih reformi. Dok je u pojedinim oblastima postignut napredak, u drugim se tempo sprovođenja reformi mora ubrzati.\nPrioriteti su povećanje ulaganja, unapređivanje poslovnog okruženja i borba protiv sive ekonomije\nKoji su to faktori koji nedostaju u poređenju sa, recimo, zemljama centralne i istočne Evrope koje ostvaruju snažniji rast?\n– Uprkos nedavnom napretku u pojedinim oblastima koje su predmet reformi, privreda Srbije i dalje pokazuje strukturne slabosti koje ograničavaju razvoj i sprečavaju bržu konvergenciju dohotka sa prosekom EU.\nOve slabosti se ogledaju u niskom nivou kapitala po zaposlenom, velikoj strukturnoj nezaposlenosti, niskoj stopi aktivnosti radne snage, glomaznom i neefikasnom javnom sektoru i slabom rastu produktivnosti.\nZapravo, stagnirajuća produktivnost u velikoj meri predstavlja objašnjenje za postojanje jaza u rastu između tržišta u Srbiji i drugih dinamičnijih tržišta u razvoju. Da bi se otklonile ove prepreke i pružila podrška transformaciji Srbije u modernu privredu sa dominantnom ulogom privatnog sektora, bržim i održivijim rastom, neophodno je brzo sprovođenje ambicioznog plana strukturnih reformi. Prioriteti su povećanje ulaganja (prevashodno kroz domaće privatne investicije), unapređivanje poslovnog okruženja, borba protiv sive ekonomije i reforma javnih preduzeća.\nKoji su preduslovi neophodni za razvoj domaćeg privatnog sektora?\n– Pružanje podrške razvoju privatnog sektora zahteva otklanjanje infrastrukturnih nedostataka, unapređivanje efikasnosti državne uprave i kvaliteta javnih usluga, kao i smanjivanje obima neformalnog sektora. Takođe, mora se rešiti problem neadekvatne obučenosti radnika i neusklađenosti sa potrebama na tržištu rada. Povoljna poslovna klima takođe zahteva čvršću vladavinu prava i sprovodljivost ugovora, smanjenu korupciju i efikasniji i nezavisan pravosudni sistem.\nKako ocenjujete do sada postignute rezultate u okviru programa Instrument za koordinaciju politika (PCI)? U kojim oblastima je podrška koju MMF pruža Srbiji važna za rast?\n– Makroekonomski rezultati ostvareni u okviru Instrumenta su značajni. Fiskalna pozicija je stabilna i omogućava veću potrošnju kapitala i brže smanjivanje javnog duga. Stopa nezaposlenosti i dalje opada, inflacija je niska i stabilna, a otpornost finansijskog sektora i dalje raste, te je sada učešće problematičnih kredita na nivou pre nastanka krize. Uspešnost u pogledu sprovođenja strukturnih reformi je neujednačena jer u pojedinim važnim sektorima i dalje postoje velika kašnjenja. Ostvaren je znatan napredak u modernizaciji Poreske uprave, unapređivanja upravljanja javnim ulaganjima, kao i privatizacije najveće banke u državnom vlasništvu.\nOtklanjanje nedostataka u sistemu za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma takođe je napredovalo. Međutim, reforma sistema zarada u javnom sektoru i rešavanje pitanja problematičnih javnih preduzeća uveliko kasne, a potrebne su i dalje mere kako bi se unapredilo rukovođenje i korporativno upravljanje u javnim preduzećima.\nKako objašnjavate razloge za rezultate ispod očekivanih u pogledu unapređenja korporativnog upravljanja?\n– Loše korporativno upravljanje državnim i javnim preduzećima glavni je razlog za zabrinutost. Nedavno istraživanje, koje je sprovelo evropsko odeljenje MMF-a, ukazuje na loše rezultate Srbije u domenu korporativnog upravljanja i u poređenju sa najboljom praksom OECD i u poređenju sa ostalim zemljama centralne, istočne i jugoistočne Evrope. Za ovo postoji nekoliko razloga, uključujući slabu vlasničku politiku, nedostatak adekvatnog finansijskog nadzora, kao i malu ulogu upravnih odbora. Neophodno je rešavati ove probleme, ali to neće biti lako jer obično podrazumeva borbu protiv interesnih grupa i političkih uticaja.\nU kojoj meri je Srbija uspela da postavi svoju fiskalnu politiku na stabilne temelje?\n– Javne finansije u Srbiji su znatno napredovale u poslednjih nekoliko godina, sa ostvarenim ukupnim fiskalnim suficitom dva puta zaredom 2017. i 2018. godine, za razliku od deficita od skoro 7% BDP-a zabeleženog u 2014. i 2015. godini. Ovo prilagođavanje doprinelo je brzom smanjivanju udela javnog duga sa 75 na skoro 50 procenata BDP-a.\nProjektovano je da javni dug i dalje ostane na silaznoj putanji. Ključni prioritet treba da bude osiguravanje teškom mukom ostvarenih fiskalnih rezultata kroz jačanje fiskalnog okvira, na primer, uvođenjem novog seta uverljivih fiskalnih zakona, koji bi obezbedio dugoročno održavanje fiskalne discipline.\nFiskalna politika takođe treba da se fokusira na unapređivanje strukture javnih rashoda ograničavanjem postojećih rashoda radi stvaranja prostora za usvajanje novih mera. Ove mere, poput povećanja javnih investicija i rasterećenja poreza i doprinosa na zarade, doprinose razvoju.\nPrivatizacija Komercijalne banke ključni je element programa reformi finansijskih institucija u državnom vlasništvu\nSrbija je nedavno prodala državnu obveznicu denominovanu u evrima, u vrednosti od jedne milijarde evra, kako bi otplatila skuplji zajam denominovan u dolarima. Kako procenjujete ovu transakciju u smislu krajnjeg cilja smanjenja zaduženja?\n– Skorašnja emisija evroobveznice deo je strategije za upravljanje dugom čiji je cilj popravljanje profila dužnika produženjem roka dospeća i smanjivanjem udela duga u stranoj valuti.\nPrema planu, privatizacija druge po veličini banke na srpskom tržištu, Komercijalne banke, treba da se završi do kraja godine. Šta su, po vašem mišljenju, najveći dobici od ovog poduhvata za državu i za stabilnost bankarskog sistema?\n– Privatizacija Komercijalne banke ključni je element programa reformi finansijskih institucija u državnom vlasništvu. Vlade u Srbiji imaju u planu privatizaciju ove banke već godinama i drago nam je da je taj proces pokrenut. Ova privatizacija, koja treba da bude potpuno transparentan postupak sproveden pod konkuretnim uslovima, doprineće unapređivanju sveopšte efikasnosti i stabilnosti bankarskog sistema u Srbiji.\nEmisija evroobveznice omogućila je prevremenu otplatu nepovoljnijih obveznica denominovanih u dolarima koje dospevaju 2021. i 2023. godine, sa referentnim kamatnim stopama od 7,25% i 4,875%. Istovremeno, nova obveznica, denominovana u evrima, emitovana je po kamatnoj stopi od samo 1,6 odsto, što je rekordno niska kamatna stopa koju je Srbija ikada ostvarila na međunarodnim finansijskim tržištima i podrazumeva znatno umanjenje duga po osnovu kamata.\nDosadašnje iskustvo, kako u Srbiji tako i u drugim zemljama u regionu, ukazuje na veću sklonost banaka koje su u vlasništvu države da učestvuju u poslovima koji nisu uvek finansijski opravdani.\nNa primer, postoji veća verovatnoća da će one davati pozajmice javnim preduzećima koja posluju sa gubitkom ili sektorima i regionima koji se suočavaju sa finansijskim problemima, što je posledica političkih pritisaka. Stoga one često preuzimaju prevelike rizike i dolaze u situaciju da imaju mnogo nenaplativih kredita. Osim toga, korporativno upravljanje bankama u državnom vlasništvu je uglavnom labavije nego upravljanje bankama u privatnom vlasništvu, što je i generalno slučaj u javnim preduzećima. Ipak ovo nije bilo karakteristično za Komercijalnu banku poslednjih godina, što se delom može objasniti njenom vlasničkom strukturom koja uključuje grupu međunarodnih finansijskih institucija kao akcionare.\nKako ocenjujete monetarnu politiku i nedavnu odluku Narodne banke Srbije da poveća rezerve zlata?\n– Akomodativna monetarna politika NBS, uključujući i nedavno smanjenje referentne kamatne stope, jeste odgovarajuća i podržava domaću potražnju i kreditni rast poslednjih godina, istovremeno čvrsto držeći inflaciju pod kontrolom. Sada kada je makroekonomska stabilnost učvršćena, postepeno kretanje u pravcu veće fleksibilnosti deviznog kursa na srednjoročnom planu pomoglo bi razvijanju deviznog tržišta i promovisanju dinarizacije.\nŠto se tiče odluke NBS da kupi zlato, dozvolite mi da napomenem da portfolija rezervi centralnih banaka tipično sadrže zlato kao deo strategije diversifikacije. NBS tu ne predstavlja izuzetak, a udeo zlata u ukupnim rezervama od oko 6,5% je mahom u skladu sa prosekom za tržišta u razvoju. Mnoge centralne banke, uključujući i srpsku, uvećale su svoje rezerve u zlatu u prvoj polovini 2019. godine uzimajući u obzir uslove na tržištu.\nKljučni prioritet treba da bude osiguravanje teškom mukom ostvarenih fiskalnih rezultata kroz jačanje fiskalnog okvira\nRešavanje pitanja lošeg korporativnog upravljanja javnim i državnim preduzećima od ključnog je značaja, ali to neće biti jednostavan proces\nUspeh u pogledu sprovođenja strukturnih reformi je neujednačen jer u pojedinim važnim sektorima i dalje postoje velika kašnjenja\nŠampioni moraju stalno da se dokazuju\nTitula šampiona u privlačenju direktnih stranih investicija rezultat je dobrih makro-ekonomskih pokazatelja, kao i bolje klime za ulaganja. Ipak, to je i upozorenje da...\nNarodna banka Srbije će i u narednom periodu biti usmerena na očuvanje finansijske stabilnosti zemlje. S obzirom na otvorenost ka međunarodnim tokovima, ipak moramo...\nDubravka Negre, direktor Regionalnog predstavništva EIB za Zapadni Balkan\nZa Srbiju će u narednom periodu od presudne važnosti biti dalja podrška privatnom sektoru kako bi se održala radna mesta i likvidnost, kao i...\nBela knjiga 2020 ponudiće predloge za smanjenje birokratije i poboljšanje okvira za zaštitu životne sredine koji utiče na izgradnju baznih stanica Kriza izazvana pandemijom kovida-19...\nDragan Drača, predsednik Poreskog odbora Saveta stranih investitora (PricewaterhouseCoopers d.o.o.)\nNadamo se nastavku dijaloga\nOčekujemo nastavak konstruktivnog dijaloga sa Ministarstvom finansija u vezi sa unapređenjem poreskih propisa i prakse uz veću transparentnost i blagovremeno stavljanje na uvid javnosti...


Šinković NDNV: Potezi opozicije oko bojkota izbora unose zbrku u javnost\nBeta 25. februara 2020. 12:25\nPredsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Norbert Šinković izjavio je danas da potezi oko bojkota izbora unose „dodatnu zbrku“ u javnost i dodao da nisu tačne izjave da mediji u predizbornoj kampanji ne treba da izveštavaju o onima koji se zalažu za bojkot izbora.\n„Ovi potezi oko bojkota: ko će s kim, hoće li ili neće – samo unose dodatnu zbrku u javnost. Stvorena je jedna slika u kojoj imate nekoliko grupacija: grupaciju na vlasti koja ima vrlo jasnu poziciju, onda grupu koja hoće da bojkotuje, pa onda jednu grupu koja hoće pa neće, pa jednu grupu koja neće da bojkotuje. To je opšta zbrka koja nastaje pred izbore i to je veliki problem za gradjane“, rekao je Šinković za Televiziju N1.\nOcenio je da u ovom trenutku najjasniju komunikaciju ima vladajuća struktura koja jasno govori šta hoće i na koji način to želi da postigne, dok opozicija koja najavljuje bojkot izbora govori o tome šta neće raditi do izbora, ali gradjani ne znaju kakav je njihov plan za dan posle izbora.\n„Bojkot izbora jeste tema od javnog interesa i to morate da plasirate u vašem programu. Uloga medija je da stvore informisane gradjane, pa tako i u slučaju izlaska na izbore ili bojkota. Informisani gradjani treba sami da donesu odluku o tome“, kazao je Šinković.\nPrema njegovim rečima, u javnosti se često stvara lažna dilema da li komercijalni emiteri sa nacionalnom frekvencijom imaju obavezu prema gradjanima.\n„Naravno da imaju obavezu, oni koriste javni resurs i imaju ulogu da štite javni interes! Postoji jedna relativno ozbiljna grupacija političkih stranaka koja tvrdi da neće da učestvuje na izborima, koja tvrdi da nema uslova za fer izbore i mediji o tome treba da izveštavaju“, poručio je Šinković.


Bogdanović: Protokol će dodatno uticati na razvoj male i srednje privrede na Cetinju - Vijesti.me\nPOSLOVNA SARADNJA PRIJESTONICAEI IRF\nVukčević i Bogdanović\nFoto: Prijestonica Cetinje Autor: MINA business\nPrijestonica Cetinje i Investiciono-razvojni fond (IRF) potpisali su danas Protokol o poslovnoj saradnji, čije odredbe predviđaju realizaciju povoljnih kreditnih linija namijenjenih malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima i drugim subjektima.\nProtokol su popisali gradonačelnik Prijestonice, Aleksandar Bogdanović i predsjednik Borda direktora IRF-a, Zoran Vukčević, koji je boravio u posjeti Prijestonici.\nBogdanović je saopštio da je Prijestonica Cetinje prva gradska uprava sa kojom je potpisan Protokol o poslovnoj saradnji, ocijenivši da će instrumenti koje podrazumijeva taj dokument predstavljati dodatni podsticaj za privrednike sa područja tog grada, ali i za stanovništvo koje se bavi poljoprivredom.\n“Protokol o saradnji je dokument koji će u bliskoj perspektivi dodatno uticati na razvoj male i srednje privrede na Cetinju. U tom pogledu, naša gradska uprava pružiće punu podršku svima koji budu konkurisali za sredstva, a u pravcu kreiranja ili unaprijeđenja postojeće privredne djelatnosti”, kazao je Bogdanović.\nBogdanović je, kako je saopšteno iz Prijestonice, ocijenio da Protokol predstavlja još jedan u nizu podsticajnih mehanizama koje Prijestonica, kroz saradnju sa partnerima sa državnog nivoa, nudi u cilju razvoja privrede, a time i otvaranja novih radnih mjesta.\nVukčević je kazao da je Protokol dobar primjer saradnje državnih institucija, lokalne uprave i preduzetnika i da treba da bude putokaz za ostale opštine koje treba da rješavaju probleme sa kojima su suočeni postojeći i novi preduzetnici.\n“Za sve subjekte sa Cetinja koji imaju potencijal da se bave biznisom, prema odredbama ovog Protokola, kamatna stopa iznosiće dva odsto. Takođe, za poljoprivrednike sa teritorije Prijestonice Cetinje, kamatna stopa biće tri odsto. Na taj način, daćemo doprinos kako bi valorizovali resurse kojima Cetinje raspolaže”, dodao je Vukčević.\nOdredbe Protokola predviđaju realizaciju kreditnih linija namijenjenih malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima i drugim subjektima.\n“Realizacija odredbi Protokola predstavljaće snažan podsticaj jačanju lokalne privrede, a prevashodno će podrazumijevati kreditne linije u pravcu zapošljavanja, stimulisanje preduzetništva iz različitih djelatnosti, razvoj turizma i atraktivnih turističkih destinacija, ali i aktivnosti u cilju razvoja poljoprivrede”, saopšteno je iz Prijestonice.\nIRF će, kako je to definisano Protokolom, saglasno važećim kreditnim linijama finansirati konkretne projekte po povoljnim uslovima, dok će Prijestonica Cetinje korisnicima pružati stručnu podršku, uz odgovarajuće instrumente obezbjeđenja za plasirana kreditna sredstva.\nBogdanović je, govoreći o predstojećem finansijskom restrukturiranju u Prijestonici, kazao da će taj proces podrazumijevati refinansiranje svih postojećih obaveza prema finansijskim institucijama, u dijelu duže ročnosti i niže cijene kapitala.\n“Takođe, programom je predviđeno i da gradska uprava izmiri sve obaveze prema dobavljačima, u čijoj strukturi dominiraju preduzeća sa Cetinja, čime će dati dodatni stumulans povećanju likvidnosti privrednika sa teritorije Prijestonice”, navodi se u saopštenju.\nPrijestonica će, kako je najavljeno, sprovesti i proces optimizacije strukture lokalne uprave i njenih preduzeća, kroz stimulativan finansijski program koji će ponuditi zaposlenima, a koji će im, kroz druge instrumente podrške Investiciono razvojnog fonda, obezbjediti uslove za rješavanje njihovog radnog statusa.\nBogdanović i Vukčević su se sastali i sa članovima Upravnog odbora Privrednog kluba Cetinja i posjetili kompaniju Mianja.


Petnjica: Vlast plaši birače\nNaslovnica Južni Sandžak Petnjica Petnjica: Vlast plaši birače\nPoslije serije saopštenja u kojima se vodio “rat” između DPS i Demokratske Crne Gore, u Petnjici, pred novembarske lokalne izbore počelo je da “ključa”. Juče se oglasila Bošnjačka demokratska zajednica, koja je obavijestila javnost da je već suočena sa pojavama pritisaka na pojedine građane koji su svojim potpisom dali podršku njihovoj izbornoj listi.\n– Ponadali smo se da su to pojave iz ružne prošlosti. Vjerovali smo da je i u Petnjici demokratska kultura nadrasla takve primitivne metode političkog djelovanja, no nažalost, naša nada je očito bila preuranjena. Vladajuća partija iz tekućeg mandata vlasti, ovim primjerima pokazuje da se nije odrekla proizvodnje vještačkog zastrašivanja birača, vjerovatno suočena nedostatkom zdravih argumenata koji bi je preporučivali za nastavak obavljanja vlasti – navodi se u saopštenju BDZ.\nOni, takođe, pozivaju sve građane da “ne nasedaju na prijetnje i podvale i da podrže samo one koji su se dokazali u čestitom, stručnom i patriotskom odnosu i prema Bihoru, ali i prema Crnoj Gori”, a takvih je, vjeruju, najviše u BDZ.\n– Svjedoci smo da se ovih dana na političkoj sceni igra poznata igra dokazivanja ko je veći Bošnjak, a ko manji četnik, a od toga mi Bihorci, nemamo ništa – dodaju iz BDZ.\nNa predstojećim izborima u Petnjici će se birati 31 odbornik za novi saziv lokalnog parlamenta.\nPACKE ZA VLADAJUĆU KOALICIJU\nAPSURD je da se u 21. veku Bihorcima nude zemljani nasipi, stubovi za struju, dok ostatak Crne Gore uživa u svim infrastrukturnim blagodetima. Dragi naši Bihorci, vašim glasom obezbijeđujete podgoričkim političkim partijama enormna finansijska sredstva, od kojih oni nisu u stanju ni 10 odsto da ulože u Bihor, čemu smo svedoci punih 25 godina. Naravno, ne želimo svu krivicu da svalimo na Podgoricu, već želimo da ukažemo na činjenicu da naši politički predstavnici nisu imali kapacitet da Bihor učine mjestom gdje će se dostojanstveno živjeti – udara “packe” BDZ koaliciji DPS – Bošnjačka stranka.\ninsan 26. Oktobra 2017. At 22:08\nadnane futo futni…bolji je iskren četnik no licemjerni demokrata…munafikluk je najpoganija stvar i stanje…pazi se toga iskusenja.


Objavljeno u kategoriji Biznis na 20.04.2014 00:00:00\nEgrlić: Novi model saradnje\nPredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH Ahmet Egrlić kazao je za bh. novinsku agenciju Patria kako je predstavnicima vanjskotrgovinske komore iz Eskišehira u Turskoj, prije dva dana u Sarajevu ponudio propale bh. firme, da za njih nađu investitore koji će u njima pokrenuti proizvodnju.\nEgrlić je kazao kako je najstarijoj turskoj vanjskotrgovinskoj komori, koja okuplja oko 15.000 privrednika, ponudio novi model saradnje. Model podrazumjeva da VTK BiH prezentira konkretne posrnule firme iz BiH komori Eskišehira, a da turska komora nakon toga traži potencijalne investitore za njih, od čega će koristi imati i BiH ali i Turska.\n- Fabrika boja i lakova u Višegradu nekada je radila za potrebe cijele bivše Jugoslavije, a sada ne radi. Ona ima pogone i dio infrastrukture, ali proizvodnju u njoj može pokrenuti samo neka multinacionalna kompanija iz iste branše. Mi sada trebamo da kažemo da imamo tu kompaniju, da kažemo koliko ta naša kompanija vrijedi, u kakvom je stanju, a da Turska nakon toga traži investitora koji će u nju uložiti novac, jer vanjskotrgovinska komora iz Eskišehira u svom gradu ima tri multinacionale kompanije koje se bave proizvodnjom boja i lakova – objasnio je Egrlić, piše Patria.


Turski investitori ne daju plate radnicima od aprila, država ne reaguje! | Vesti Dana\nSuprotno odredbama ugovora o radu kojim se poslodavac obavezuje da će zarade zaposlenima za protekli mesec isplatiti najkasnije do kraja narednog meseca lične dohotke nismo dobili od aprila.\nZbog toga što nije uplaćeno zdravstveno osiguranje nisu nam overene zdravstvene knjižice a zbog greške u papirologiji, velikoj grupi kolega nije evidentiran radni staž. Takođe, od marta nam nije isplaćena nadoknada za prevoz u gradskom saobraćaju. Ovo zaposleni u Ritejl kofi (Retail Coffee), firmi iza poznatog lanca turskih pekara Simit Saraji koji iz očiglednih razloga nisu pristali da im se objave imena.\nOni tvrde da od aprila nisu dobili platu i da ih poslovodstvo iz meseca u mesec obmanjuje kako će plate sigurno biti uplaćene ali se ta obećanja do danas nisu ostvarila.\n– U poslovodstvu tvrde da je razlog što zarade nisu isplaćene loše poslovanje preduzeća u Srbiji uz stalna lažna obećanja da će sva zaostala dugovanja prema zaposlenima biti izmirena. Takve tvrdnje su ostale samo prazno slovo na papiru. Saznali smo da poslodavac ne uplaćuje ni doprinose pa nam zdravstvene knjižice nisu overene. To stvara velike probleme, ne samo zaposlenima kojima je potrebno lečenje, već i članovima njihovih porodica koji preko njih ostvaruju svoje pravo na medicinske usluge – kažu radnici koji su nas kontaktirali.\nKako naglašavaju, za čak 104 zaposlenih, što bivših što onih koji su i dalje u firmi, radni staž za 2017. godinu nije evidentiran. Razlog je taj što poslodavac nadležnima nije dostavio validnu dokumentaciju za te radnike.\n– Kolege koje su u fondu PIO pokušale da se informišu da li je poslodavac tim radnicima uplaćivao staž u tom periodu dobile su odgovor da to ne može da se vidi u sistemu i upućeni su da se vezano za to informišu u Poreskoj upravi – kažu naši sagovornici.\nGovoreći o drugim nepravilnostima u firmi, oni tvrde da\nna kraju godine zaposleni ne dobijaju izveštaj o primanjima za prijavu poreza kao i da ih poslodavac nije obavestio o video nadzoru u službenim prostorijama.\n– Takođe, naša firma nabavlja robu po višoj ceni nego što je prodaje. Pored toga što se na taj način stvaraju gubici radi se i o kršenju svih zakonskih normi u Srbiji koje ne dozvoljavaju primenu takve cenovne politike. Slučaj da se proizvod prodaje po nižoj ceni od nabavne karakterističan je samo za ona preduzeća koja služe za „pranje“ novca. Važno je naglasiti još jednu veliku nepravilnost koja je kažnjiva i predstavlja kršenje brojnih propisa. Reč je o tome da se u magacinima nalaze proizvodi kojima je istekao rok trajanja, što znači da i te namirnice mogu da se nađu u prodaji iako su neispravne za konzumiranje – tvrde naši sagovornici. Zaposleni ističu da su u više navrata kontaktirali sanitarne inspekcije koje su dolazile i obavljale kontrole, ali nikad nisu na bilo koji način sankcionisale firmu zbog nepravilnosti o kojima su informisane.\n– Isti slučaj je i sa inspekcijom rada. Veći broj kolega se obraćao nadležnima u inspekciji rada, ali do danas nemamo bilo kakvu povratnu informaciju da je bilo šta preduzeto povodom naših prijava – ističu zaposleni u Ritejl kofiju koji su nas kontaktirali.\nNadležni u tom preduzeću su potvrdili za Danas da zbog „perioda u kome otežano posluje zaposlenima nisu isplaćene zarade od aprila“ a isto važi i za doprinose u tom periodu. U Ritejl kofiju kategorično odbacuju da radni staž nije evidentiran za određeni broj zaposlenih i tvrde da to mogu da dokažu. Takođe demantuju da u svojim lokalima prodaju robu sa isteklim rokom trajanja.\nPovodom tvrdnji da firma prodaje proizvode ispod cene po kojoj ih je nabavila, u Ritejl kofiju kažu da je „razlika nabavne i prodajne cene poslovna tajna i na žalost na to pitanje ne možemo da damo odgovor“.\nU Inspekciji rada do zaključenja ovog izdanja našeg lista nismo dobili odgovore na poslata pitanja.\nPodsećanja radi, aktuelna zakonska rešenja obavezuju nadležne državne organe da novčano kazne nesavesne poslodavce koji u predviđenom roku ne isplaćuju lične dohotke.\nInače, spekuliše se da je menadžment Simit Saraji pekara blizak turskom predsedniku Redžepu Tajipu Erdoganu koji je tokom posete Beogradu 2017. godine u društvu Aleksandra Vučića, predsednika Srbije, obišao lokal tog lanca u Bulevaru Kralja Aleksandra.\nSimit Saraji u Beogradu posluje od 2017. godine. Zaposleni koji su nas kontaktirali tvrde da je ta firma u jednom trenutku u glavnom gradu Srbije posedovala sedam lokala sa oko 200 zaposlenih, a da je zbog problema u poslovanju taj broj do danas spao na tri lokala u kojima je zaposleno oko 30 radnika.


Od danas prijavljivanje za dodatnih 20 eura: Mali objasnio ko treba da se prijavi, a ko ne mora – Sandzaklive.rs\n0 683 2 minuta čitanja\nBeograd — Ministar Siniša Mali najavio je da danas počinje prijava građana za 20 eura dodatne novčane podrške države, na portalu Uprave za trezor, na idp.trezor.gov.rs.\nMali je naglasio da za tu pomoć ne treba da se prijavljuju svi građani.\n“Građani koji su se u maju mesecu prijavili za novčanu pomoć u iznosu od dva puta po 30 eura, kao i korisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći i lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, ne treba da se prijavljuju za 20 eura dodatne pomoći države koji će im biti automatski isplaćena u decembru“, rekao je Siniša Mali i podsetio da je za samo tri dana u novembru isplaćeno više od 5,7 miliona građana koji su dobili po 30 eura.\nOn je naglasio da ostali punoletni državljani Republike Srbije sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije i važećom ličnom kartom, koji se prethodno nisu prijavili, a žele da dobiju dopunsku novčanu pomoć u iznosu od 20 evra u dinarskoj protivvrednosti, kao i oni koji su u međuvremenu stekli pravo na pomoć, bilo da su postali punoletni ili dobili državljanstvo, prebivalište i ličnu kartu, mogu da se prijave na portalu Uprave za trezor u periodu od 15. do 30. novembra, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\n“Nakon unošenja ličnih podataka biće im zavedena prijava čiji će status moći da provere na navedenom portalu. Nakon obrade prijave, prijavljeni građani će iznos dopunske novčane pomoći moći da podignu sa svog ili namenskog računa”, objasnio je ministar finansija.\n“Država je ponovo sve svoje obaveze ispunila kako je i obećano, bez dana kašnjenja i još jednom je pokazala da je srpska ekonomija stabilna, da imamo dovoljno novca i da građani Srbije mogu da veruju svojoj državi“, naveo je Mali.\n“Tri paketa podrške su direktno uticala na povećanje likvidnosti privrednih subjekata i olakšala im poslovanje. Istovremeno, kroz direktna davanja stanovništvu podstaknuta je domaća tražnja, čime se indirektno utiče na ekonomsku aktivnost“, naveo je ministar Siniša Mali.\nOn je podsetio i da naši najstariji sugrađani mogu da očekuju još po 20.000 dinara u februaru naredne godine, što je predviđeno i budžetom za 2022. godinu, koji će se uskoro naći pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije.(b92)\nZapanjujuća moć kiselog kupusa


Poslovi Kraljevo - Poslovi Akademija Oxford\nOd ukupno nešto preko 63 000 stanovnika, koliko ih broji uže gradsko jezgro grada Kraljeva, mada u širem području grada živi blizu 125 000 stanovnika, tek oko 13 000 njih je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nA prema zvaničnim podacima, ovaj grad spada u red onih koji imaju izuzetno visoku stopu nezaposlenosti, zato i ne čudi što je velika potražnja za poslovima u Kraljevu, koje svi zainteresovani kandidati imaju mogućnost da nađu u okviru brojnih kategorija na sajtu poslovi Akademije Oxford. Tako, osim kategorije turizma i trgovine, odnosno ugostiteljstva i administracije, prisutni su i oglasi za zapošljavanje u ovom gradu u kategoriji menadžmenta, ali i marketinga, te obezbeđenja i zaštite na radu, mada se mogu naći i poslovi u kategoriji prevođenje, sudsko tumačenje, telekomunikacije, ali i u oblasti saobraćaj, logistika i zdravstvo, odnosno zaštita životne sredine i mnogih drugih.\nA prema zvanično dostupnim podacima, od oko 13 000 nezaposlenih koliko ih ima u ovom gradu, njih više od 5 000 su kandidati starosti ispod 30 godina, a više od čak 5 000 je nezaposlenih čija starost je iznad 50 godina. Ipak, znatno manji broj je nezaposlenih osoba sa invaliditetom, odnosno radnika koji su proglašeni tehnološkim viškom i ostali bez posla, kao i pripadnika romske nacionalnosti.\nUkoliko i vi spadate u one kandidate koji žele da pronađu posao, Kraljevo ima svašta da ponudi, jer ovaj grad koji se nalazi u centralnom delu Srbije je poznat po mnogim stranim kompanijama koje se u njemu nalaze, a i važi za jedan od privredno razvijenih gradova u našoj zemlji. Najzastupljenija je oblast trgovine i prerađivačke industrije, ali iz saobraćaja, jer se Kraljevo nalazi u neposrednoj blizini jednog od aerodroma u našoj zemlji (u Lađevcima), ali se nalazi i na raskrsnici važnih saobraćajnih puteva. Takođe, ovaj grad je razvijen i u smislu turizma, jer se u njegovoj okolini nalaze neke od najčuvenijih srpski banja, poput recimo Vrnjačke i Mataruške.\nNa sajtu poslovi Akademije Oxford svi zainteresovani klijenti koji žele da pronađu posao u Kraljevu će to sasvim sigurno moći da učine, jer naš sajt nudi veliki izbor zaposlenja u brojnim oblastima u ovom gradu, a isto tako klijentima maksimalno olakšava potragu, jer im nudi mogućnost da se prijave na zvaničnu mejling listu u okviru našeg sajta, kako bi im poslovi u Kraljevu za koje su zainteresovani stizali na mejl. A na taj način će svi uštedeti i to znatno, ne samo svoje vreme, nego i trud, a praktično gledano jedina obaveza koju imaju ukoliko izvrše prijavljivanje na ovu listu, jeste da odaberu oglas za koji su zainteresovani, te da izvrše prijavu na konkurs i to upravo onako kako je navedeno u njemu. Zapravo, to znači da treba maksimalno da ispoštuju sve zahteve koje je potencijalni poslodavac naveo, a koji se vrlo često odnose ne samo na posedovanje diplome u okviru određene oblasti, već i na radno iskustvo, te različite specifične veštine, poput znanja određenog jezika ili rada na računarima, odnosno spremnosti za timski rad, ali i rad pod pritiskom i slično.\nŠto se tiče zvanične statistike na teritoriji ovog grada koji teritorijalno pripada Raškom okrugu, naročito je razvijena poljoprivreda, ali i drvna industrija, odnosno trgovina, turizam i građevinarstvo. Smatra se da je Kraljevo trgovinski centar čitavog Raškog okruga, uzevši u obzir da preko 70 procenata ukupne imovine celog okruga čini upravo imovina Kraljevčana. Takođe prema statističkim podacima, preko 1 100 privrednih društava, ali i više od 500 preduzetnika posluje na teritoriji ovog grada, a poznato je i da se u kraljevu nalaze predstavništva brojnih kompanija iz inostranstva. Upravo zato smo i sasvim sigurni da će oni kandidati koji žele da pronađu posao u Kraljevu to uspeti da učine, ali samo ukoliko maksimalno poštuju sve zahteve u oglasu za koji se odluče. Zato i predlažemo da odgovorite u potpunosti korektno na zahteve, jer je to ustvari najbolji način da dođete do željenog zaposlenja, uzevši u obzir da mnogi poslodavci, iako to možda neće navesti u oglasu, ni ne prihvataju ponude onih kandidata koje ne sadrže svu navedenu dokumentaciju. Baš iz tog razloga i treba da na adekvatan način napišete svoj CV, to jest da u potpunosti ispoštujete pravila za njegovo pisanje, ali i ako se od vas zahteva da priložite, recimo potvrdu o određenom nivou znanja nekog jezika ili pak, znanja na računaru i sličnih specifičnih veština koje variraju u zavisnosti od radnog mesta za koji konkurišete, da to svakako i učinite, jer ćete tako poslodavcu dati do znanja da njegove zahteve prihvatate ozbiljno i da nastojite da ih ispunite. Čime ste već u velikoj meri omogućili sebi da uđete u uži izbor.


Đurović: Ključna reforma i profesionalizacija vojske | Aktuelno\nGovoreći o stanju koje je zatekao u VCG, Đurović kaže da je vojska institucija u kojoj se aktivnostii planovi pažljivo pripremaju, kako kratkoročno, tako i dugoročno, te nije bilo puno prostora za nepoznanice ili iznenađenja\nGovoreći o stanju koje je zatekao u VCG, Đurović kaže da je vojska institucija u kojoj se aktivnostii planovi pažljivo pripremaju, kako kratkoročno, tako i dugoročno, te nije bilo puno prostora za nepoznanice ili iznenađenja.\nĐurović dodaje da jedinice Vojske Crne Gore, od marta prošle godine, pružaju podršku državnim organima u cilju suzbijanja i sprječavanja prenošenja korona virusa.\nPripadnici Vojske su od 4.februara do 12.aprila, u saradnji s Ministarstvom zdravlja, dijelili medicinske maske i dezinfekciona sredstva građanima u osam crnogorskih gradova s najvećim brojem inficiranih, podsjećajući nataj način na važnost poštovanja mjera, kako bismo što prije pobijedili pandemiju.\n“Važno je naglasiti da timovi Vojno-medicinskog centra, u koordinaciji sa Domom zdravlja Podgorica vakcinišu građane, pripadnike Vojske i Ministar stva. Nažalost, upravo su ovakvi krizni momenti oni u kojima kapaciteti naše institucije dolaze do izražaja, ali sam zadovoljan što građani znaju da mogu računati na požrtvovanost i obučenost pripadnika VCG”, zaključuje Đurović.\nZalagaće se za bolji standar vojnika


Konačno asfalt u centru Bileće | Trebinje Danas\n20.07.2019. u 03:31\nU Bileći je danas počelo asfaltiranje dijela glavne ulice, a planirano je da slojem asfalta bude pokriveno 2.500 metara kvadratnih, čime se privodi kraju prva faza projekta rekonstrukcije vodovodne i kanalizacione mreže.\nMenadžer opštine Bileća Mihajlo Vujović rekao je da je vrijednost cjelokupnog projekta 10 miliona KM.\nOn je naveo da je za prvu fazu projekta 50 odsto sredstava obezbijeđeno kreditnim sredstvima opštine.\n„Od kompletne vrijednosti projekta, 35 odsto su sredstva granta Vlade Republike Srpske, a 15 odsto je prihvatila opština Bileća da finansira iz budžeta“, rekao je Vujović i dodao da opština preduzima sve mjere da i ostatak glavne ulice u Bileći uskoro bude presvučen novim slojem asfalta.\nSamostalni stručni saradnik za investicije u opštini Bileća Neđo Nosović rekao je da je realizovano 80 odsto ukupnog projekta rekonstrukcije vodovodne i kanalizacione mreže, te da je završna faza asfaltiranje gradskih saobraćajnica.\n„Projektnom dokumentacijom predviđeno je bilo da se saobraćajnice vraćaju u prvobitno stanje, međutim stepen oštećenja gradskih saobraćajnica bio je toliki da se lokalna uprava opredijelila da se saobraćajnice kompletno asfaltiraju“, rekao je Nosović.\nOn je dodao da očekuje da bi i ostale gradske saobraćajnice, na dijelu gdje su izvođeni radovi, u saradnji sa „Putevima Republike Srpske“ trebalo da budu asfaltirani u potpunosti i dodao da će to zavisiti od finansijskih mogućnosti.\nMenadžer opštine Mihajlo Vujović rekao je da je rok za završetak prve faze projekta 5. novembar.\nOn je naveo da će u drugoj fazi biti rekonstruisana kanalizaciona mreža, te dopunjena i rekonstruisana vodovodna mreža i manjim dijelom regulisane kišne vode.


Beograd će imati pet fabrika za preradu otpadnih voda: Najavljene nove infrasturkturne investicije u prestonici | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.08.2021. • 14:23 Tanjug\nGoran Vesić najavio nove infrastrukturne projekte u Beogradu\nU Obrenovcu će se graditi fabrika za preradu otpadnih voda i skoro 98 kilometara sekundarne mreže, a u Lazarevcu dva postrojenja za preradu otpadnih voda i oko 80 kilometara sekundarne mreže, izjavio je danas zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nOn je to rekao novinarima u Palati Srbija gde je prisustvovao potpisivanju aneksa ugovora za početak projekta "Čista Srbija" u prvih 16 lokacija širom Srbije gde će se graditi kanalizaciona infrastruktura, među kojima su i beogradske opštine Obrenovac i Lazarevac.\nVesić je rekao da je Beograd lokalna samouprava u kojoj trećina sugrađana nema kanalizaciju. "Nažalost, i one dve trećine grada gde imamo kanalizaciju, sva ta kanalizacija odlazi u Savu i Dunav. Imamo skoro 100 direktnih izliva u kanalizaciju što znači da svake godine u Savu i Dunav sipamo zapreminu fekalija koja je jednaka zapremini 60.000 olimpijskih bazena", rekao je Vesić. Zato je, kaže, bilo veoma važno da se krene sa izgradnjom fabrika za preradu otpadnih voda i sekundarne kanalizacije. Naveo je da Beograd ima pet nezavisnih kanalizacionih sistema i da je na kraju svakog predviđena po jedna fabrika za preradu otpadnih voda.\n- Najveća fabrika biće u Velikom selu, koja će pokrivati oko milion ljudi i čijom ćemo izgradnjom ukinuti 80 odsto svih izliva u Savu i Dunav - rekao je Vesić.\nKada je u pitanju Lazarevac, naveo je da će se graditi dva postrojenja za preradu otpadnih voda kojima će biti pokriveno oko 60.000 stanovnika, kao i oko 80 kilometara sekundarne mreže. "U narednom periodu nas čeka da potpišemo još pet ugovora iz ovog projekta Ministarstva za kanalizaciju u Sopotu, Kaluđerici, Ostružnici, Međurečju i Mladenovcu", rekao je Vesić.\nIzmeđu ostalog, naveo je da će se treća fabrika za preradu otpadnih voda graditi u Ostružnici. "Kada se sve to završi ostaje nam gradnja još dve takve fabrike, od kojih će jedna biti u Batajnici, čije smo projektovanje završili. Pokušavamo to da rešimo sa Evropskom unijom, ali u svakom slučaju to je velika fabrika kojom ćemo pokriti kompletnu Batajnicu, Plave Horizonte, Altinu, deo Zemuna i kompletan Surčin", naveo je Vesić. Dodao da će se fabrika za preradu otpadnih voda graditi i u Grockoj, koja treba da pokrije deo Grocke i deo Zvezdare.\n- Na taj način će kompletna teritorija Beograda biti pokrivena kako postrojenjima, tako i kanalizacijom. Ovo je istorijski iskorak. Na kanalizaciji ne može da se uzme mnogo glasova i zato pre nas ovo niko nije radio dodao je Vesić.\nBeograd Prerada vode fabrika Goran Vesić otpadne vode


Lider pokreta Samoopredeljenje je za agenciju Kosovapres kazao da postoji mogućnost da će ulazak svog pokreta u vladu sa još nekim opozicionim strankama usloviti izbacivanjem Srpske liste, jer je ona "sinonim Srbije unutar Kosova" i kao takva "ne predstavlja nešto što se može tolerisati i prihvatiti".\nPo njegovim rečima, koalicija opozicionih Demokratskog saveza Kosova, Alijanse za budućnost Kosova, Incijative za Kosovo, koju podržava Samoopredeljenje, nije koalicija inata ili koalicija protiv Tačija, već je prirodna koalicija uprkos tome što on ima ozbiljnih primedbi na DSK i AZBK.\nKurti je dodao da je koalicija rezultat potreba Kosova, a ne međusobne ljubavi stranaka.\nDodao je da postoji saglasnost koalicionih partnera o potrebi preispitivanja dijaloga sa Srbijom, zaustavljanja privatizacije, posebno javnih preduzeća, i da ima približavanja stavova što se\ntiče političkih pitanja.\n"To što mogu sada reći je da smo vrlo blizu u stavovima i ciljevima, ali se nešto više razlikujemo što se tiče izraza i formulacija tih ciljeva", rekao je Kurti.\nOn je dodao da će insistirati da parlament raspravlja o dosadašnjem toku dijaloga sa Srbijom, pošto to nije bio transparentan proces.\nKurti je rekao da je drugi zahtev da se sporazumi sa Srbijom od prošle godine pošalju Venecijanskoj komisiji kako bi se sagledala njihova usklađenost sa evropskim standardima i ljudskim pravima.\n01.03.2021 OG: Tokom vikenda 15 pozitivnih na koronavirus (196)


Vučić: Tražiće od nas de fakto ili de jure priznavanje Kosova | Radio Kosovska Mitrovica\n26. February, 2020 17:55 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da posle ukidanja taksi očekuje strahovite pritiske na Srbiju i da je pitanje trenutka kada će se od Srbije tražiti da de fakto ili de jure prizna Kosovo, sa ciljem “da ga ubace u UN”.\nNa pitanje šta bi podrazumevao Ahtisarijev plan “plus plus” i da li će pitati narod šta misli o tome, predsednik kaže da će svakako narod biti pitan,\n“Daće oni i više (od Ahtisarijevog plana), ali će tražiti de fakto ili de jure priznavanje Kosova od Srbije. Cilj je da ubace Kosovo u UN”, naveo je Vučić i dodao da je to ono što možemo da očekujemo u narednom periodu.\nPredsednik Srbije navodi da će Srbija biti vodeća zemlja po visini plata na Zapadnom Balkanu, kao i da će u prvom kvartalu 2020. imati najveći rast u Evropi.\nAleksandar Vučić je za televiziju O2 rekao da je u decembru prosečna plata iznosila 510 evra, dok je pre nekoliko godina bila 340 evra.\nUpitan “da li očekuje da Dragan Šutanovac sada glasa na izborima za SNS, pošto je najavio da će to uraditi kada plata bude prešla 500 evra”, Vučić je rekao da to treba da pitaju Šutanovca.\nPodseća, međutim, da je i sam rekao da će plata za platu od 500 evra trebati dve ili tri godine, a prošle su četiri.\nVučić ističe da će u se martu videti prava slika po pitanju rasta plata, s obzirom da će se, kaže, uračunati i rast minimalne zarade od oko 11 odsto za oko 350.000 ljudi.\nUkazao je da je Srbija bila iza i Albanije i BiH, kao Crne Gore, dok je sada, ističe, ispred svih tih zemalja po visini prosečnih plata.\nDodao je metodologija Srbije za utvrđivanje visine plata usklađena sa Evrostatom, kao i da je nešto konzervativnija od metodologije koju koriste druge zemlje u regionu.


CBCG: Finansijski sistem stabilan\nStanje finansijskog sistema u prvoj polovini 2015. godine stabilno je, a najizraženiji rizik je i dalje nelikvidnost realnog sektora, ocijenjeno je na sjednici Savjeta za finansijsku stabilnost.\nNa sjednici Savjeta je, kako je saopšteno iz Direkcije za odnose sa javnošću Centralne banke (CBCG), razmatrano tekuće stanje finansijske stabilnosti, rizici i ranjivosti ukupnog privrednog Sistema, koji su bili prisutni u drugom kvartalu 2015. godine.\n"Domaće okruženje crnogorske privrede karakteriše rast skoro svih bitnih sektora ekonomije u odnosu na isti kvartal prošle godine i shodno tome skoro sve međunarodne institucije su revidirale prognoze rasta crnogorske privrede", navodi se u saopštenju.\nShodno procjenama CBCG za prvu polovinu 2015. godine, realni rast crnogorske privrede je iznosio oko 3,5 odsto. Inflacija je u tom periodu bila pozitivna, oslikavajući blago poboljšanje stanja u privredi i oporavka agregatne tražnje.\nIz CBCG je saopšteno da je prvu polovinu godine obilježilo povećanje deficita tekućeg računa, ali i rast priliva stranih direktnih investicija. Bankarski sistem je stabilan, solventan i likvidan, a stanje na tržištu osiguranja i kapitala stabilno.\n"Podaci iz fiskalnog sektora ukazuju na stabilna kretanja koja se ogledaju u povećanju ostvarenja prihoda u odnosu na plan od 1,5 odsto i smanjenja izdataka, u ovom periodu, u odnosu na plan u iznosu od 9,8 odsto. Rast javnog duga zahtjeva dugoročni pristup i kontinuirani oprez u vođenju fiskalne politike, kako se ne bi ugrozila fiskalna stabilnost", ocijenjeno je na sjednici.\nAnalizirani su, kako se dodaje, trendovi i događaji koji su uticali na stanje crnogorske privrede, kako iz domaćeg, tako i iz međunarodnog okruženja. Sa aspekta uticaja, izvora i intenziteta ranjivosti, analizirani su i potencijalni rizici koji bi mogli uticati na sistemski rizik i stanje finansijske stabilnosti.\nNajuticajnije centralne banke svijeta i dalje su, kako se navodi, veoma oprezne kod promjena monetarne politike i mnoge su se odlučile za nastavak pomoći i u narednom periodu ove godine.\n“Referentne međubankarske stope, EONIA i EURIBOR su takođe bile na rekordno niskim nivoima. EONIA se u ovoj godini kretala između minus 0,01 odsto i minus 0,14 odsto, tromjesečni EURIBOR je takođe negativan i trenutno iznosi oko minus 0,023 odsto”, precizirali su iz CBCG.\nS druge strane, šestomjesečni LIBOR na američki dolar iznosio je oko 0,49 odsto na kraju jula i ima rastući trend, što je velikim dijelom uzrokovano tržišnim očekivanjima da će američka centralna banka, Federalne rezerve (Fed) podići svoju referentnu stopu.\nIzvor: Vebsajt RTCG, 08.09.2015.


Edukativna radionica za poljoprivrednike: Predžetveno finansiranje - Ozon Media\nSremska Mitrovica – U organizaciji Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO) i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) od 3. novembra do 16. decembra, u 15 gradova i opština u Srbiji održaće se edukativni karavan sa cljem promocije Zakona o predžetvenom finansiranju. U Sremskoj Mitrovici radionica u okviru karavana održaće se u sali IV sremskomitrovačke Gradske kuće u ponedeljak, 14. decembra od 10:15 časova.\nPozivaju se svi poljoprivrednici da budu učesnik u radionici na kojoj će grupa eskperata sastavljena od predstavnika Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Agencije za privredne registre i Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO) budućim korisnicima približiti kako Zakon o predžetvenom finansiranju funkcioniše u praksi.\nZakon o predžetvenom finansiranju, koji je Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine izradilo u saradnji sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) i Organizacijom Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO), ima za cilj da uspostavi sistem finansiranja koji će omogućiti poljoprivrednicima da na lakši i povoljniji način dođu do novca onda kada im je on najpotrebniji, a to je pre početka poljoprivredne proizvodnje. Radi se o kratkoročnim sredstvima, kreditori su komercijalne banke ali i industrija, trgovinske kuće, a poljoprivrednici će dobijena sredstva, prema ugovoru sa poveriocima, vraćati u novcu ili robi. Ugovori o finansiranju proizvodnje registruju se u Agenciji za privredne registre, u skladu sa propisanom procedurom.\nSnimanje košarkaške utakmice “Mega Leks” – “Crvena zvezda”


Otvoreni dan mobilnog resursnog centra na Cetinju - Cetinjski List\nNaslovna » Otvoreni dan mobilnog resursnog centra na Cetinju\nOtvoreni dan mobilnog resursnog centra na Cetinju\nAutor RTV Cetinje December 02, 2021 10:21 am\nCentar za razvoj nevladinih organizacija organizuje “Otvoreni dan mobilnog resursnog centra na Cetinju” koji će biti organizovan sjutra, 3. decembra u prostorijama Društvenog centra (Aktivna zona), u terminu od 11 do 13h.\nCilj ovog događaja kako su naveli je obezbjeđivanje što veće dostupnosti help desk usluga nacionalnog i lokalnih resursnih centara organizacijama civilnog društva na Cetinju.\nOtvoreni dani mobilnog resursnog centra na Cetinju će predstavljati dodatnu priliku za organizacije civilnog društva da se informišu o mogućnostima podrške u okviru ovog projekta, kao i da dobiju direktno usluge i podršku od predstavnika konzorcijuma Resursnog centra. Pored navedenog, ovaj događaj će ujedno biti i prilika za diskusiju o potrebama i izazovima u razvoju civilnog društva u Prijestonici Cetinje, kao i o mogućnostima umrežavanja i saradnje relevantnih aktera u cilju rješavanja problema u lokalnoj zajednici.\nOvaj događaj organizujemo u okviru projekta ,,Resursni centar za organizacije civilnog društva-faza II“, koji realizuje Centar za razvoj nevladinih organizacija (CRNVO) u partnerstvu sa NVO Natura i Instutom za medije. Projekat finansira Evropska unija, posredstvom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori. Konzorcijum Resursnog centra, pored CRNVO-a, kao nacionalnog resursnog centra i NVO Nature, čine naši dugogodišnji partneri i lokalni resursni centri: NVO Nada, Bjelopoljski demokratski centar, NVO Novi Horizont i NVO Bonum – navodi se u saopštenju Centara za razvoj nevladinih organizacija.


Ivana Božić, fasilitator socijalne inkluzije\nPromovisanje zapošljavanja u privatnom sektoru\nOd 2014 godine, moja uloga u Swisscontact-u je bila da radim zajedno sa timovima kako bih osigurala da socijalna inkluzija i podrška manjinskim zajednicama budu prisutna u okviru projektnih intervencija, kad god je to moguće.\nProjekat Promovisanja zapošljavanja u privatnom sektoru (PPSE) na Kosovu primenjuje pristup rodne ravnopravnosti i socijalne inkluzije (GESI) na svoje intervencije i aktivnosti. Ciljevi su promovisanje jednakosti i uključivanja socijalno isključenih etničkih zajednica, kao i žena, kroz partnerstvo sa akterima iz privatnog i javnog sektora radi podrške inicijativama koje imaju visok potencijal za zapošljavanje i rast u aktivnostima lanca vrednosti. Cilj održivog razvoja Ujedinjenih nacija koji se odnosi na smanjenje nejednakosti poziva na veće ekonomsko uključivanje siromašnih i služi kao vodeći princip našeg rada. Ipak, način na koji poslovni akteri i institucije pružaju ekonomske mogućnosti i omogu ćuju razvoj socijalno isključenoj populaciji u velikoj meri dovodi u pitanje princip socijalne pravde i inkluzije.\nMoje početno shvatanje socijalne inkluzije bilo je da smo svi jednaki i da svi imamo ista prava da preuzmemo odgovornost za svoje živote kroz aktiviranje i preuzmanjem kontrole nad svojim životima. Stoga je polazna tačka bila razumevanje principa i nastojanje da se odgovori na probleme kao i da se stvore mogućnosti u okviru mandata PPSE projekta. Moj glavni izazov je bio da pozitivno utičem na stavove, društvene norme i ponašanja pojedinaca, institucija i zajednica u vezi sa značajem ekonomske inkluzije.\nPošto lideri moraju da se pozabave “ slepim tačkama“ i promene lično ponašanje kako bi efikasno vodili proces inkluzije, počela sam promenom sopstvenih percepcija i uključivanjem šireg angažmana mojih saradnika i partnera na projektu oko važnosti društvene raznolikosti i inkluzije. Dok sam pripremala PPSE Strategiju za socijalno uključivanje u intervencijama, moje razumevanje se proširilo, shvatajući veliki značaj uključivanja ciljnih grupa u identifikaciji i osmišljavanju intervencija, i da se omogući da preuzmu kontrolu nad procesom implementacije tih intervencija. S obzirom da je učenje i razumevanje izazova i problema socijalno isključenih grupa proces koji neprekidno traje, budući da je ekonomski sistem dinamičan, napredak društva često znači stvaranje novih prepreka, posebno za ranjive grupe.\nEkonomski napredak i globalizacija nude bezbroj mogućnosti onima koji su dovoljno jaki da se uhvate u koštac sa procesom i da imaju koristi, ali novi odnosi stvoreni tokom procesa mogu biti velika pretnja za slabije proizvođače i druge manje tržišne aktere. Mnogo je razloga zašto su marginalni tržišni akteri, kao što su etničke zajednice i žene, isključeni i ne mogu da koriste prednost ekonomskog i društvenog razvoja. Da bi se pravilno ogovorilo na ograničenja sa kojima se ove zajednice suočavaju u pristupu tržištima i izvlačenju koristi iz društvenog razvoja, mora se uzeti u obzir da ne postoji jedno rešenje za sve.\nSa ovim načinom razmišljanja mogu se efikasno identifikovati različiti i jedinstveni izazovi sa kojima svaka etnička zajednica ili ugrožena grupa živi, i shodno tome da se obezbede održiva dugoročna rešenja.\nNakon godina bliskog rada sa socijalno isključenim grupama i zajednicama na Kosovu i u regionu, dominantni zajednički faktori koje sam identifikovala su neizvesnost i ranjivost, jer niski prihodi i diskriminacija čine dugoročno planiranje nemogu ćim. Ekonomska i društvena izolacija od uobičajenih aktivnosti, u kombinaciji sa niskim težnjama i očekivanjima, utiču na njihovu sposobnost da promene životne okolnosti. Ovakva situacija zahteva šire uključivanje svih zainteresovanih aktera i stavljanje resursa na raspolaganje kako bi se osigurale koordinisane i strateške akcije.\nNažalost, to nije čest slučaj. Mnoge ad hoc i sporadične akcije političkih i društvenih institucija, a ponekad i donatorski projekti, vođeni su predubeđenjem da marginalizovane zajednice i ranjive grupe mogu uspeti samo ako im se da preferencijalni tretman. Ovakav pristup stvara osećaj lične i društvene neadekvatnosti što dovodi i do niskih očekivanja od onih koji su “čuvari kapije“ glavnih resursa. Umesto toga, stvaranje i unapređenje mehanizama koji koriste moć društvene različitosti i omogućuju aktivno učešće ljudi u njihovim političkim, ekonomskim i društvenim životima trebalo bi da bude ispravniji način pristupa inkluziji.\nUprkos svim izazovima, doprinos procesima socijalne inkluzije i rodne ravnopravnosti može biti i profesionalna privilegija kao lično zadovoljstvo.


POBUNA U EU: Kako to Srbi imaju vežbe sa Rusima i idu ka EU, a Ukrajina ne može? | WebTribune\nпетак, 22 март, 2019\nBoško Obradović napušta SZS jer većina lidera podržava drastičnu kaznu Radovanu Karadžiću\nHome IZBOR POBUNA U EU: Kako to Srbi imaju vežbe sa Rusima i idu ka EU, a Ukrajina ne može?\nLitvanski šef diplomatije Antanas Linkevičus zapitao se kako to da Ukrajina ne može da ide ka Evropskoj uniji, a Srbija može.\nLitvanija smatra da politika proširivanja Evropske unije mora da se preispita i “uravnoteži” tako da zemaljama koje “dele naše vrednosti i politiku”, poput Ukrajine, mora da se otvori mogućnost ulaska u članstvo EU, a ne da to imaju i zemlje koje “vojno vežbaju s Rusijom”.\nLinkevičus je, kako javlja portal Politiko, istovremeno “u osvrtu uperenom na Srbiju rekao: ‘Neke zemlje pregovaraju o članstvu, a učestvuju u vojnim vežbama s Rusijom na našim granicama, dok druge s veoma snažnim pobudama, ojačanom javnom podrškom i suočene s vojnim pretnjama i pretnjama suverenitetu, nemaju čak ni izglede za članstvo’ “.\nProtiv davanja Ukrajini “zelenog svetla” za perspektivu članstva u EU je više članica Unije i izjava šefa ministra Litvanije je i izraz nezadovoljstva baltičkih zemalja, a delom i Poljske i nekih skandinavskih članica Unije zbog odbijanja Srbije da prihvati politiku sankcija EU prema Rusiji.\nDiplomatski zvaničnici EU u Briselu su agenciji Beta već ranije predočili da je “Srbija izgubila naklonost naročito baltičkih zemalja zbog izrazito prijateljskih odnosa sa Rusijom”, uz opasku i da je, iako ophrvana teškim ekonomskim nedaćama i problemima u pravosuđu, Hrvatska ušla u članstvo Unije zahvaljujući podršci “naročito Nemačke, pa i Austrije, dok Srbija nema prave sponzore”.\nU izvorima u Briselu nije bilo komentara izjave Linkevičusa, ali je ocenjeno da to nije širi stav unutar Unije, utoliko pre što je predsedavajuća EU – Estonija, jasno za nastavak politike prijema novih članica u Uniju.\nTakođe, većina u EU smatra da Srbija treba da ipak postepeno i kad dođe na prag članstva, usaglasi svoju sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU.\nLitvanski ministar je, međutim, zauzeo stav da “EU vodi neuravnoteženu politiku proširivanja… i mi ćemo ubiti celu našu politiku Istočnog susedstva zbog oklevanja oko toga”.\nOn je dodao da “odluke EU moraju da se rukovode zajedničkim ciljevima, a ne unutrašnjim politikama”, čime je ciljao na snažan otpor, posebno Holandije, mada odbijen na referendumu u toj zemlji, da Unija odobri Ukrajini perspektivu ulaska u članstvo.\nIshod referenduma je značio da Holandija ne prihvata da EU pruži neku vojnu pomoć Ukrajini u slučaju da ukrajinska kriza preraste u još širi oružani sukob s Rusijom.\nSporazum o pridruživanju EU i Ukrajine je morao biti ratifikovan od svih članica i holandska vlada je ishodom referenduma došla u krizu, pa je, da bi sporazum ipak bio usvojen u Parlamentu, zatražila, i od vođa EU dobila pismenu potvrdu da taj sporazum “ne predstavlja davanje obaveze da će Ukrajina dobiti status kandidata za članstvo”.\nSpor oko toga je izbio na videlo i prilikom konačnog usvajanja sporazuma o pridruživanju EU-Ukrajina pre nekoliko dana na samitu EU-Ukrajina u Kijevu, kada je došlo do rasprave da li taj sporazum sadrži i predlog da se izričito podrži perspektiva članstva za Ukrajinu.\nU preambulu sporazuma je ipak ušao stav da “Evropska unija prima na znanje evropske težnje Ukrajine i pozdravlja njeno evropsko opredeljenje”, na šta je posebno ukazao predsednik Evropskog saveta Donald Tusk.\nU sporazumu stoji i to da Ukrajina mora biti “predana izgradnji temeljite i postojane demokratije i tržišne privrede… i vladavini zakona”.\nPROBUŠIO AMERIČKI ŠTIT: Meteor pao u vojnu bazu koja treba da štiti od vazdušnih napada – VIDEO\nBRITANCI DOBILI ODGOVOR: Rusi proteruju 23 britanskih diplomata iz zemlje


BalkanMagazin :: Operativna efikasnost - raditi prave stvari na pravi način\nsreda, 29. oktobar 2014 00:00\nTeška ekonomska situacija i nepovoljna makroekonomska klima u Srbiji i regionu, neminovno utiču i na poslovne rezultate kompanija. Kako bi uspele da prežive na tržištu i prilagode se otežanim uslovima poslovanja, kompanije moraju da se fokusiraju na unutrašnje resurse, odnosno na povećanje operativne efikasnosti.\nS obzirom da NIS ima za cilj da i dalje ostane jedna od najvećih i najefikasnijih kompanija balkanskog regiona i da nastavi svoj snažan razvoj, u sastavu Funkcije za strategiju i investicije formiran je novi organizacioni deo koji ima za cilj pružanje pomoći i podrške u realizaciji dodatnih mera za poboljšanje poslovanja.\nCilj novoformirane Direkcije za povećanje efikasnosti jeste, pre svega, da se ovom vidu poslovanja priđe sistematski, jer je operativna efikasnost zapravo način na koji se stvaraju pozitivni efekti za Kompaniju optimizacijom najrazličitijih aktivnosti i procesa koji se trenutno u njoj odvijaju. Osnovni zadatak nove Direkcije predstavlja uspostavljanje organizacione strukture koja će podržati stalan rad na poboljšanju operativne efikasnosti poslovanja, zatim motivisanje svih zaposlenih za predlaganje novih ideja, stalno praćenje konkurencije, tržišta i svetskih trendova u naftnom biznisu, kako bi Kompanija na adekvatan način mogla da odgovori svim izazovima.\nPovećanje efikasnosti odnosi se na sve oblasti poslovanja. Osnovni pravci u kojima se ono sprovodi jesu: unapređenje postojećih kapaciteta u Kompaniji, razvoj novih oblasti poslovanja, poboljšanje kvaliteta proizvoda, nabavka nove opreme za servise, implementacija novih tehnologija, kojih do sada nije bilo u proizvodnim delovima Kompanije.\nPored toga, neophodno je uvođenje novih korporativnih alata i mehanizama u praksu – razvijanje specijalnih ponuda za potrošače, unapređenje obuke zaposlenih sa ciljem povećanja njihovih kvaliteta, bolja kontrola realizacije projekata, uvođenje novih pristupa u trgovinskom delu i bolje planiranje investicione delatnosti svih delova.\nU prethodnom periodu realizovani su veliki investicioni i organizacioni projekti što je rezultiralo povećanjem efektivnosti poslovanja, odnosno postizanjem respektabilnih rezultata – puštanje u rad modernog kompleksa hidrokrekinga, modernizacija mreže benzinskih stanica, uvođenje nove opreme i tehnologije u segmentu istraživanja i proizvodnje, reformisanje organizacione structure…\nU narednom periodu, usled gore navedenih promena u uslovima poslovanja, očekuje nas više malih projekata koji treba da dovedu do unapređenja operativne efikasnosti, što će rezultirati povećanjem profitabilnosti operativnog poslovanja organizacionih delova Kompanije, zatim, povećanjem obima i poboljšanja kvaliteta proizvoda i pruženih usluga, uvođenjem u rad resursa koji ranije nisu bili korišćeni. Operativna efikasnost podrazumeva proizvodnju i primenu tehnologija i praksi kojih nema kod konkurencije, kao i povećanje organizacione efikasnosti i unapređenje profesionalnih kvaliteta kroz obuku i razvoj zaposlenih u Kompaniji, jer, zapravo, zaposleni i njihov preduzimljiv i inovativan pristup radnim zadacima predstavljaju ključni faktor uspeha na putu unapređenja operativne efikasnosti.\nU okviru Projekta povećanja operativne efikasnosti rada svih organizacionih delova, tokom poslednje tri godine, u NIS-u se sprovodi program za povećanje energetske efikasnosti. Cilj programa je da se uvede praksa štednje i racionalnog korišćenja energije na nivou cele kompanije, kao i da se implementiraju nove tehnologije koje bi smanjile energetsku potrošnju.\nNagrade podstiču inventivnost\nDa bi Program povećanja efikasnosti poslovanja u NIS-u dao očekivane rezultate, potrebno je da svaki zaposleni promeni pristup obavljanju svojih radnih obaveza i da sopstvenom inovativnošću doprinese povećanju efikasnosti radnih procesa, razvijanju novih poslova, primeni novih tehnologija i inovacija, unapređivanju konkurentnosti…\nOčekuje nas više malih projekata koji treba da dovedu do unapređenja operativne efikasnosti, što će rezultirati povećanjem profitabilnosti operativnog poslovanja organizacionih delova Kompanije, zatim povećanjem obima i poboljšanja kvaliteta proizvoda i pruženih usluga, uvođenjem u rad resursa koji ranije nisu bili korišćeni\nU tom cilju, startovao je novi program motivacije za zaposlene „Ja imam ideju“. Program podrazumeva novčane i vredne nagrade za implementaciju izvodljivih ideja, aktivno uključivanje rukovodstva i brz proces za njihovu evaluaciju i razvoj, što je i najvažnija karika u njegovoj primeni.\nKada je reč o idejama, potrebno je da one zapravo budu proaktivni predlozi za povećanje efikasnosti poslovanja i komercijalnih procesa, konkurentnosti i održivosti NIS-a u svim aktivnostima, kao i za ostvarenje strateških ciljeva. To znači da će zaposleni biti nagrađivani za ideje vezane za biznis procese (proizvodnju, prodaju, troškove, nadzor i sl.), zatim za ideje vezane za interne procedure koje poboljšavaju radne procese, ideje koje pomažu kompaniji da primenom novih tehnoloških ili tehničkih rešenja (novih za NIS), prestigne konkurenciju, kao i za ideje inspirisane strateškim ciljevima.\nU narednom periodu, povećanje efikasnosti mora se sprovoditi sistemski. U svakom organizacionom delu, i menadžer i zaposleni imaće priliku da doprinesu povećanju efikasnosti u oblasti u kojoj rade. Na taj način, efikasnost će postati temelj daljeg napredovanja, razvoja i liderstva NIS-a.


Dve trećine građana Srbije nije nikada bilo na Kosovu\nSkoro dve trećine građana Srbije, njih 62 odsto, nikada nije bilo na Kosovu i Metohiji, pokazalo je istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku. Četvrtina ispitanika, njih 25 odsto, bilo je na Kosovu pre 1999. godine, jedna desetina posle. Takođe, muškarci su, u proseku, češće išli ili idu na Kosovo nego žene.\n- Vidljivo je u istraživanju da srpsko javno mnjenje ne pravi jasnu razliku između Albanaca koji žive u tri opštine na jugu Srbije, na Kosovu i u Albaniji, već se stereotipi “prepisuju” bez razumevanja različitosti između ove tri političke zajednice.\nOhrabrujuće je da malobrojni građani koji su imali kontakt u mirnodopskim uslovima veruju da je više stvari koje nas vezuje nego razdvaja - kaže Sonja Stojanović Gajić, direktorka Centra.\nPristalice DS-a i SNS-a bi se jednako bezbedno osećale da putuju na Kosovo sa srpskim tablicama - po 17 odsto, dok je kod pristalica SPS taj utisak imalo 12 odsto ispitanih. Nijedan ispitanik, pristalica DSS, nije se izjasnio da bi se osećao bezbedno na putu kroz Kosovo sa srpskim tablicama, pokazuju rezultati istraživanja koje je urađeno u okviru projekta “Istraživačko-bezbednosni forum: Beograd - Priština - Tirana” i sprovedeno na uzorku od 1.200 građana, koje će sutra biti predstavljeno u Medija centru.\nOko 78 odsto ispitanika iz cele Srbije ne bi imalo ništa protiv da živi pored albanske porodice, dok 22 odsto ne bi htelo albansku porodicu za prve komšije. Među onima koji su u skorije vreme imali kontakata sa osobom albanske nacionalnosti, 92 odsto ne bi imalo ništa protiv da živi pored albanske porodice.


Vesti online / Srpski informativni portal / Misterije koje niko ne može da reši\nTom prilikom, novinar lista "Business Insider" upitao je Rensoma o "pojedinim fenomenima koje nauka još nije u stanju da objasni"\nAko čitamo o zevanju, ili samo pomislimo na njega, najverovatnije će to dovesti do toga da nam se prizeva. (Da li ste upravo krenuli da zevate?) Možete čak i da se "zarazite" zevanjem od drugih ljudi, ali i životinja.\nMeđutim, do zevanja dolazi znatno manje tokom toplog vremena, kada vazduh slabije hladi telo. Ukratko - zevanje ne uspeva da posluži svojoj svrsi onda kada nam je najpotrebnije.\nJedna hipoteza koja još nije odbačena tvrdi sledeće: "Zevanje služi kao signal našem telu da se učvrsti - to je način da i dalje ostanemo budni i oprezni", napisala je Marija Konikova za list "The New Yorker".\nZevanje obično prati povećana pokretljivost ili neka fiziološka reakcija, što ukazuje na to da se upravo desio neki vid "buđenja".\nVerovatno ste već imali ovakav osećaj: Kako se nešto dešava, imate osećaj kao da proživljavate događaj iz prošlosti. Šta izaziva ovaj pomalo jeziv osećaj?\nUkratko, niko nije siguran, ali postoje pojedine ideje.\n- Jedan od razloga za ovaj osećaj može biti kontrast između osećaja koji imamo kada je u pitanju nešto novo i istovremenog osećaja da je nešto staro - nešto nepoznato ne bi u isto vreme trebalo da se čini poznatim - smatra kognitivni psiholog En Kliri sa Kolorado Stejt univerziteta.\nU pitanju je stvorenje sa brojnim imenima - Jeti na Himalajima ili "divlji čovek" u Centralnoj Aziji - međutim, nauka zna da je u pitanju tip kriptida: vrsta životinje čije postojanje nije potvrđeno, ali su naučnici umeli da kažu da "nedostatak dokaza o postojanju nije dokaz o nepostojanju".\nSigurno znate šta je placebo efekat: Ukoilko zaista verujete da će nešto imati određeni somatski efekat (poput smanjenja bola), onda će se to i desiti.\nČak i da je u pitanju mala šećerna pilula koja nema nikakavo farmakološko dejstvo.\nOvaj efekat je znatno misteriozniji nego što bismo mogli da očekujemo - nedavna istraživanja su pokazala da do njega dolazi čak i kada se ispitanicima kaže da uzimaju šećernu pilulu.


Republika Srpska tuzi Federaciju\nTema: Republika Srpska tuzi Federaciju\n31.07.2009., 23:00 #1\nSrpska plaća tužbu protiv Federacije BiH Petak, 31. jul 2009. 16:58\nVlada Republike Srpske (RS) odobrila je 100 hiljada maraka Savezu logoraša RS za tužbu protiv Federacije BiH zbog postojanja logora tokom rata u kojima su zatvarani Srbi, saopšteno je iz Vlade RS u petak.\nSlužbenik Vlade RS za odnose s javnošću Zlatko Jurić rekao je da je vlada na sednici u petak odobrila ta sredstva Savezu logoraša RS za podnošenje te tužbe "zbog postojanja 536 logora tokom rata na području Federacije BiH u kojima su bili zarobljeni Srbi".\nSavez lograša pokrenuo je taj spor protiv Federacije BiH još pre dve godine.\nVlada RS smenila je Jovana Spaića s mesta direktora sekretarijata RS za odnose s Haškim tribunalom i istraživanje ratnih zločina, a kao razlog je navedeno nezadovoljstvo njegovim radom kod boračkih organizacija u RS.\nNece dugo ova unitarna BiH....\n31.07.2009., 23:05 #2\nRe: Republika Srpska tuzi Federaciju\nI TREBA TAKO, ako smo mi bili genocidni i silovatelji i pravili logore kako to da svet ne zna da je kroz federacijske logore proslo 55 000 Srba vecinom civila, valjda bi onda manje pljuvali po nama kad bi to saznali i kad bi prostom matematikom utvrdili da nisu Srbi ubili 250 000 muslimana i ne znam koliko Hrvata a i sto jesu su velikom vecinom bili vojnici teroristickih organizacija ABIH, mujahedin, ZNG...


Đurđević zahvalan Muslinu, ali ne zaboravlja Nikolića - Sportske.net\nĐurđević zahvalan Muslinu, ali ne zaboravlja Nikolića\n09. mart 2017.\nIzvor: Sportske.net, blic.rs\nNapadač Partizana dobio je u četvrtak poziv u 'A' selekciju i zbog toga izrazio zahvalnost Slavoljubu Muslinu, ali i treneru crno-belih.\nMuslin pozvao Đurđevića! Ali, ima još iznenađenja!Muslin je želeo još jednog igrača, ali nije dobio dozvolu FIFA!Novi pad reprezentacije Srbije na FIFA rang listiSutra je Muslinov dan!Šta se to desilo sa srpskim ''Orlićima''? Komšije slave ''istorijsku pobedu'', Srbija - BiH 0:5!\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin saopštio je u četvrtak spisak igrača na koje računa za predstojeću kvalifikacionu utakmicu za odlazak na Svetsko prvenstvo koju "Orlovi" igraju protiv Gruzije u Tbilisiju.\nMože se reći da je Muslin korigovao spisak i da je doneo nekoliko zanimljivih odluka, a svakako da najveće osveženje predstavlja ime napadača Partizana Uroša Đurđevića.\n"Ispunio mi se san, pošto nema veće časti nego nositi dres najbolje selekcije, a ja ću imati tu priliku. Nisam očekivao poziv selektora Muslina, ali činjenica je da sam igrao dobro u šampionatu. Debi za Srbiju će mi mnogo značiti na samopouzdanju" kazao je Đurđević a prenosi "Blic".\nKapiten mlade reprezentacije Srbije zaslužio je poziv u "A" selekciju sjajnim igrama u dresu Partizana za koji je do sada postigao 12 prvenstvenih golova.\n"Hvala selektoru na pozivu, ali veliku zahvalnost dugujem i treneru Partizana Marku Nikoliću zbog kojeg sam došao u Humsku. Falio mi je kontinuitet utakmica, a to sam kod njega dobio" rekao Đurđević.\nPrvotimac crno-belih ne sumnja da Srbija može do plasmana na planetarnu smotru u Rusiji, a poručuje da će on kao pojedinac dati svoj maksimum u dresu sa državnim grbom.\n"Verujem da možemo na Svetsko prvenstvo u Rusiju, a nadam se da ću golovima pomoći da se ova želja nacije ostvari" zaključio je Đurđević.\nReprezentacija Srbije trenutno zauzima drugu poziciju u kvalifikacionoj Grupi D sa osam osvojenih bodova, dva manje u odnosu na prvoplasiranu Republiku Irsku.\nTumbaković: "Želim ono što i cela Srbija"\nKo je protiv Zvezde imao tremu i kako je ona nestala pred Partizan?\n''Broji sitno'' - Duško Tošić u strogoj kineskoj izolaciji, kakvo iskustvo...\nJovanović progovorio o ponudama Zvezde, Partizana i Real Madrida!\nKako je Asamoa Đan poslušao Stojketa i naneo poraz Srbiji...