Obraćanje Jovanovića u Narodnoj skupštini RS – SDP Srbije\nObraćanje Jovanovića u Narodnoj skupštini RS\nŠef poslaničkog kluba Socijaldemokratske partije u Narodnoj skupštini Republike Srbije, Branimir Jovanović, govorio je o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskom identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju i izmenama i dopunama Zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti.\nO izmenama i dopunama Zakona elektronskom dokumentu, elektronskom identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju\nNaime, pre 2017. godine, odnosno u trenutku kada je donet ovaj zakon, svega 5% stanovništva, negde oko 360 hiljada građana Srbije koristilo je usluge elektronskog potpisa, odnosno imali su sertifikat za elektronski potpis. Sada je taj broj uvećan za više nego duplo. U ovom trenutku izdato je preko 850 hiljada sertifikata za elektronski potpis, od čega je aktivno 614.422 sertifikata.\nTo nam pokazuje da smo stvorili dobre uslove i da postepeno prelazimo sa klasičnog na elektronsko poslovanje, odnosno da građani Srbije sve više koriste usluge koje im se pružaju da bi ostvarili benefite na ovom polju, objasnio je u svom obraćanju u Narodnoj skupštini, Branimir Jovanović, šef poslaničke grupe SDP Srbije.\n-Mi na ovaj način, usvajanjem ovih izmena i dopuna zakona, otklanjamo u praksi određene prepreke koje su postojale i postižemo jednu višestruku korist. Mi ćemo sada brže, efikasnije i jeftinije da obavljamo određene aktivnosti. Ovo će koristit, na prvom mestu građanima, kao i privrednicima i naravno javnoj upravi.\nPotrebno je raditi da se uveća stepen korišćenja kvalifikovanih usluga od poverenja i u tom smislu i posmatram predložene izmene i dopune Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju- naveo je Jovanović\nOn je kazao da prethodnih godina, upravo zbog primene zakona, primećeno vidljivo unapređena ove oblasti, da je nastavljen proces modernizacije javne uprave, da su građanima postale dostupne i sigurnije usluge koje im pruža javna uprava.\n– Kvalifikovan elektronski potpis dao je mogućnost korisnicima da preko svog mobilnog telefona mogu da elektronski potpišu neki dokument. Dovoljno je bilo da neko ima korisničko ime, da ima lozinku i na osnovu toga dobije PIN koji je potrebno da ukuca u mobilni telefon i tako može da aktivira i da koristi elektronski potpis. Na taj način je kvalifikovani elektronski potpis postao ekvivalent svojeručnom potpisu u realnom životu.\nU vremenu u kome živimo postalo je normalno da naučno-tehnološka dostignuća, odnosno inovacije, idu ukorak ispred zakonskih rešenja. Zato moramo da predviđamo šta će se događati u budućnosti, da to na neki način regulišemo ili izmenama i dopunama zakona ili podzakonskim aktima, da bismo normalno funkcionisali, na jedan efikasan način – rekao je.\nO izmenama i dopunama Zakona o posebnim uslovima za realizaciju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti\nIzmenama i dopunama ovog zakona omogućili smo borcima, porodicama palih boraca i vojnim invalidima da mogu da konkurišu za stanove koji se grade za iste ove namene.\nTada su dodatno precizirani uslovi konkursa i na taj način, u tom trenutku, ispravljena je nepravda, i uneli jednu socijalnu dimenziju u to. Realizacija ovog projekta je važna sa jedne strane, jer svi oni koji mogu da konkurišu za ove stanove, oni će po povoljnim uslovima rešiti svoje stambeno pitanje, dobiće krov nad glavom. Sa druge strane, ovo je važno za jačanje celokupnog sistema nacionalne bezbednosti, jer mi na ovaj način sistemski rešavamo jedno pitanje, stambeni kompleksi se u isto vreme izgrađuju u različitim delovima Srbije, u različitim gradovima i opštinama, podsetio je Jovanović.\n-Kada govorimo o tome, moram da pohvalim i odgovoran pristup ljudi koji vode gradove i opštine, koji su u lokalnim samoupravama, jer su oni učinili sve ono što je do njih, da realizacija teče nesmetano. Oni su bili dužni da obezbede planski dokument ili druge urbanističko-tehnički dokumente na osnovu kojih se izdaju lokacijski uslovi i rešenje o građevinskoj dozvoli. Oni su to svi uradili na vreme, pribavili su svu neophodnu dokumentaciju, tako da je izgradnja počela po planu.\nIzgradnja stanova imaće pozitivne efekte i na celokupnu privredu. Ova investicija je zamajac za jednu granu, kao što je građevinarstvo. To je jedna privreda grana koja je pre dve decenije, sigurno doživela poseban udara i ona poslednjih godina u Srbiji je prosto preporođena.\nMislim da je kvota nekih 80% specifikacija. Korist će imati gradovi i opštine, na čijim teritorijama se grade ovi stanovi, jer će svi oni u budućnosti, na osnovu toga ubirati prihode od poreza na imovinu. Logično je da se u blizini ovih stambenih kompleksa grade vrtići, škole i da se izgradi saobraćajna infrastruktura, da bi zadovoljila potrebe ljudi koji žive tamo.\nOvim izmenama i dopunama zakona, precizirano je i to ko ima prioritet da konkuriše za kupovinu stanova, na teritoriji Beograda i Novog Sada – rekao je on.


Kancelarija za mlade opštine Bečej iz sopstvenih budžetskih sredstava finansira adaptaciju prostorije nekadašnje poreske filijale u Bačkom Petrovom Selu. Predviđene su manje popravke, malterisanje i farbanje zidova, a od proleća će taj prostor biti omladinski klub, mesto gde će mladi iz Bačkog Petrovog Sela imati mogućnost da se okupljaju, druže, osmišljavaju i ostvaruju aktivnosti.\nIz Kancelarije za mlade je saopšteno da je inicijativa za uređenje tog prostora potekla od omladinske organizacije „Mladi za naše selo“, a vrednost radova je 250.000 dinara.\nMladi u Bečeju i Bačkom Gradištu i dalje nemaju prostor gde bi se okupljali.\nAngažovani u Kancelariji za mlade u Bečeju traže objekat koji je u opštinskom vlasništvu kako bi ga pretvorili u omladinski klub, međutim, objekti koji bi mogli da se uzmu u obzir su u ruiniranom stanju i Kancelarija za mlade ne raspolaže novcem za njihovu adaptaciju. S druge strane, potreban iznos mogao bi da se traži i na konkursima, međutim, kako je rečeno iz Kancelarije za mlade, iznosi koji se odobravaju na konkursima države nisu dovoljni za takav posao.\nZa Bačko Gradište za ovu godinu Kancelarija za mlade planira revitalizaciju betonskog terena za fudbal, jer su to mladi ljudi iz naseljenog mesta naveli kao prioritet, a potom bi se razmišljalo o nalaženju adekvatnog prostora za omladinski dom. S projektom revitalizacije terena, vrednosti oko 2,5 miliona dinara, će se konkurisati kod Ministarstva za sport i omladinu.


čet, 11. oktobar 2018 - sub, 13. oktobar 2018\nOd 11. do 13. oktobra u Beogradu - Četvrto izdanje Indirekt Showcase Festivala, prvog takvog festivala u Srbiji, biće održano od 11. do 13. oktobra u Beogradu. Showcase festival znači da će u Beogradu tokom tri dana biti mnogo booking agenata, organizatora festivala, producenata, izdavača i drugih profesionalaca u muzičkoj industriji. Ovogodišnji program predstavlja preko 20 muzičkih nastupa koji će biti održani na tri lokacije – Atom Akademija, Soul Society i Dorćol Platz.\nFestivalske akreditacije (komplet) po ceni od 2.000 dinara podrazumevaju ulaz na dnevni program - panele i radionice, kao i večernji muzički program za sva tri dana i sve tri lokacije; dvodnevna karta košta 1.200 dinara, jednodnevna karta za sve lokacije biće 700 dinara i jednodnevna za jednu lokaciju 500 dinara. Karte će se u pretprodaji prodavati od 21.09., na nekoliko lokacija, u Beogradu (Leila Records, Yugovinyl shop), Novom Sadu (Mungos shop) i Nišu (Vintage shop), kao i na samom događaju.


“Srbija u ritmu Evrope”: Na Prvoj će pevati i naši mladi sugrađani, na norveškom kao na maternjem · gradski.online\n“Srbija u ritmu Evrope”: Na Prvoj će pevati i naši mladi sugrađani, na norveškom kao na maternjem\nKIKINDA- Naš grad, to je već opšte poznato, diči se sjajnm mladim interpretatorima, osvajačima najprestižnijih domaćih i inostranih muzičkih festivala. Zahvaljući danas potpisanom protokolu o saradnji između Grada Kikinde i televizijskog programa “Srbija u ritmu Evrope”, darovitim mladim Kikinđanima pruža se šansa da ih upoznaju gledaoci PRVE TV.\nProtokol o saradnji koji su potpisali Nikola Lukač, gradonačelnik Kikinde i Igor Karadarević, direktor programa “Ritam Evrope”, omogućiće najmlađim sugrađanima da se oprobaju u najvećem dečjem muzičkom televizijskom formatu ovoga tipa u Evropi.\nU ovom obliku, ako ne računamo 2010. godinu, Kikinda će se, po prvi put, naći u grupi od 24 gradova i opština koje će imati predstavnike. Takmičenju “Srbija u ritmu Evrope” okuplja decu i omladinu uzrasta od 14 do 20 godina:\n-U Kikindi će se audicija održati tokom februara, uz poštovanje svih protivepidemijskih mera, dok će se televizijski prenos takmičenja održati u septembru. Domaćin će biti Čačak, pobednik prethodnog ciklusa. Osobenost našeg takmičenja je što deca pevaju na maternjim jezicima evropskih zemalja.\nKikindski predstavnici pevaće na norveškom jeziku, s obzirom da je Narvik vaš pobratimski grad, a propozicije dozvoljavaju da jedan grad predstavlja do 20 takmičara. U saradnji sa zvaničnicima ambasader Kraljevine Norveške, kikindski predstavnici savladaće jezik i odabrati pesme po senzibilitetu izvođača – rekao je Karadarević. Ovaj muzičko televizijski projekat, po mišljenju gradonačelnika Nikole Lukača, Kikindu će dodatno promovisati na muzičkoj mapi Srbije i Evrope:\n– Nadam se da je ovo prvi korak u našoj dugogodišnjoj saradnji. Uveren sam da će naši predstavnici na norveškom jeziku iskazati sav svoj talenat, dostojanstveno reprezentovati Kikindu i produbiti bratske odnose sa Narvikom- izjavio je Lukač.\n(foto, Čedomir Vujanić i Srbija u ritmu Evrope)\nPrethodnoOvako nas drugi vide: Kikindu i njene znamenitosti predstavio Boško Kozarski, autor serijala “Kulturista”\nSledećePobedom okončali polusezonu: ŽAK potopio “Goč”, prvenstvo se nastavlja 27. februara


21.09.2020 / 14:00 Svijet - Rafael Mariano Grossi\nRafael Mariano Grossi / Vijesti.ba\nGeneralni direktor Agencije za atomsku energiju (IAEA) Rafael Mariano Grossi u ponedjeljak je još jednom pozdravio sporazum između Agencije i Irana, nadajući se da će sporazum ojačati saradnju i međusobno povjerenje.\nGrossi je ovo kazao u izjavi na 64. redovnom zasjedanju Generalne konferencije IAEA.\n- Redovno izvještavam Odbor guvernera o provedbi nuklearnih obaveza Irana u okviru Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana - rekao je Grossi, prenosi IRNA.\nIAEA nastavlja provjeravati preusmjeravanje nuklearnog materijala koji je Iran uključio u Sporazum o zaštitnim mjerama, rekao je, dodajući da se nastavljaju procjene u vezi s odsustvom neprijavljenog nuklearnog materijala i aktivnostima za Iran.\nZatim se osvrnuo na svoj posljednji mjesec posjeta Teheranu kada se sastao s predsjednikom Hassanom Rouhanijem i postigao sporazum "o rješavanju spora oko primjene zaštitnih mjera koje je pokrenula Agencija".\n- Agencija je naknadno, prema Dodatnom protokolu, izvršila istragu na jednoj od dvije lokacije koje smo naveli. Naši inspektori uzeli su uzorke okoline koji će biti analizirani. Istraga na drugoj lokaciji održat će se kasnije ovog mjeseca - dodao je on.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: U Crnoj Gori dvije halal kompanije\nOTVARANJE TRŽIŠTA 30. 08. 2019. 13:09 >> 13:09 0\nU Crnoj Gori trenutno postoje dvije halal kompanije, dok je u proceduri sticanja sertifikata nekoliko restorana, hotela i firmi, kazao je Nermin Hadžić iz Agencije za halal certificiranje na prezentaciji Međunarodnog sajma halal industrije "Sarajevo Halal Fair", koji će biti održan od 26. do 28. septembra u "Skenderiji".\n“Crnogorsko tržište se polako otvara za halal, što je nama jako interesantno. Naša agencija je zainteresovana da u saradnji sa Komorom i Islamskom zajednicom održi prezentaciju o halalu kompanijama koje iskažu interesovanje za poslovanje po ovom standardu”, rekao je Hadžić na prezentaciji u Privrednoj komori Crne Gore.\n“Razvoj halal turizma je prisutan i u našoj regiji koja se unapređenjem turističke infrastrukture, snažnom promocijom i\nkoordiniranim aktivnostima poslenika ove industrije može značajnije uključiti u tokove tog tržišta”, rekla je Filipović.\n“Zato razvoj ovog oblika turizma postaje sve važniji, posebno za zemlje gdje je on strateška privredna grana. Stoga je potrebno da ispratimo svaki novi trend ukoliko želimo da budemo ozbiljno turističko odredište”, kazala je ona.\nPodsjetila je da je Komora tokom jula organizovala okrugli stolu na temu „Halal turizam – potencijal za rast i razvoj“, realizovan u saradnji sa Sekretarijatom za preduzetništvo Glavnog grada Podgorice i Udruženjem za promociju i razvoj islamske ekonomije u našoj državi.\nPredstavnica Bosna Bank International Azra Čolić istakla je da je ukupna vrijednost svjetskog halal tržišta 6,5 biliona dolara, od čega 4,5 čini finansijski sektor.\n“Projekcija da će halal tržište, ne računajući finansijsko, ove godine porasti na 3,7 biliona dolara, što je 30 odsto više. Bosna i\nHercegovina u halal industriji ima oko 150 kompanija sa ovim sertifikatom, dok ih je na tržištima ove zemlje, Hrvatske i Crne Gore ukupno 250, sa više od 5000 proizvoda. Pedeset kompanija je iz turizma, što je sektor koji sve više raste”, rekla je Čolić.\nDodala je da će na sarajveskom sajmu biti i crnogorski halal štand, na kome će se predstaviti ponuda naših sertifikovanih\nMerisa Čekić iz Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja kazala je da podržavaju uvođenje svih standarda, pa i halala, pokrivajući 50 odsto troškova konsultantskih usluga, maksimalne vrijednosti 8.000 eura. Ona je pitala da li je nužno da kompanija koja uvodi halal već ima implementiran HACCP sistem, a Nermin Hadžić je objasnio da bi to bilo poželjno, jer se kompanije tako lakše prilagođavaju zahtjevima halala.\n“Sarajevo Halal Fair“ je najveći specijalizovani sajam halal industrije koju Bosna Bank International drugi put organizuje u saradnji sa Islamic Development Bank Group (IsDB) i Islamskom zajednicom u BiH.\nSajam će okupiti predstavnike halal industrije sa gotovo svih kontinenata, kao i multinacionalne kompanija koje su na globalnom tržištu prisutne sa ovom vrstom proizvoda.\nOčekuje se da će sajam ponoviti uspjeh prošlogodišnjeg, gdje je bilo više od 10.000 posjetilaca, 600 poslovnih učesnika, kompanija, državnih i privatnih institucija, udruženja, asocijacija iz više od 30 država, kao i 91 izlagač iz 13 zemalja.


Vesti online / Vesti / Svet / Severna Koreja i dalje razvija balistički i nuklearni program?\nSeverna Koreja i dalje razvija balistički i nuklearni program?\nSeverna Koreja nastavlja sa razvijanjem svog balističkog i nuklearnog programa čak i nakon samita severnokorejskog lidera Kim DŽong Una i predsednika SAD Donalda Trampa, javila je novinska agencija "Jonhap", pozivajući se na izjave predstavnika Obaveštajne službe Južne Koreje.\n- Veruje se da se aktivnosti povezane sa nuklearnim i balističkim programom nastavljaju, čak i posle samita Severne Koreje i SAD. Pretpostavlja se da se nastavljaju aktivnosti kao što su nuklearni razvoj i minijaturizacija nuklearnih bojevih glava - izjavio je neimenovani viši zvaničnik Službe.\nOn je rekao da specijalne službe Južne Koreje pomno prate aktivnosti raketnih objekata u Sjevernoj Koreji, ali za sada nije primećeno ništa neuobičajeno i da Seul i Vašington razmenjuju informacije o projektilima Pjongjanga, preneo je TASS.\nEpa/ KEVIN LIM / THE STRAITS TIMES\nKim Džong Un i Donald Tramp (Foto: Arhiva)\nIstorijski sastanak Kima i Trampa održan je 12. juna u Singapuru, a lideri dve zemlje potpisali su zajednički dokument kojim je Pjongjang obećao denuklearizaciju Korejskog poluostrva, u zamenu za bezbednosne garancije SAD.\nTramp se potpisivanjem sporazuma saglasio i o obustavljanja zajedničkih vojnih vežbi SAD sa Južnom Korejom.\nAnalitičari SAD locirali tajna raketna postrojenja Severne Koreje\nMeđutim, strane nisu odredile nikakav poseban vremenski rok, uz saglasnost da bi trebalo da bude određen na sledećem sastanku dvojice lidera.\nAmerički predsednik je na konferenciji za novinare prošle sedmice u Beloj kući rekao da će se sledeći sastanak sa liderom Severne Koreje održati početkom 2019. godine.\nSVET "Trampu se dopada Kim, nema potrebe za sankcijama"\nSVET Kim Džong Un ponovo predsednik Severne Koreje


evroliga Archives - Sjajne Vesti\nHome»Članci tagovani sa»evroliga\nCrvena Zvezda pobedila Barselonu 76:65\nBy Konstantin M. on 27.10.2016 KOŠARKA\nSJAJNE VESTI IZ BEOGRADA Crvena Zvezda je savladala slavnu Barselonu rezultatom 76:65 (9:16, 31:15, 20:17, 16:17) u prepunoj „Beogradskoj Kombank Areni“. Ovo je druga pobeda crveno-belih u Evroligi ove sezone, a najbolji na meču bili su Gudurić, Bjelica i Simonović. U prvom delu igre igrači oba tima su imali mali broj poena uz puno promašaja, […]\nBy NeePee on 19.03.2016 KOŠARKA\nSJAJNE VESTI IZ MALAGE Košarkaši Crvene Zvezde ponovo su ostavili srce na terenu i pokazali da su pravi heroji i da su spremni za TOP 8 fazu. Tim Dejana Radonjića pobedio je Unikahu rezultatom 78:72 (12:20, 15:23, 26:17, 25:9) i trasirao put ka završnici ovog takmičenja. Ovo je bio preokret za pamćenje, kako većina ljudi […]\nBy Konstantin M. on 12.03.2016 KOŠARKA\nSJAJNE VESTI IZ BEOGRADSKE ARENE U meču 10. kola faze TOP 16 Evrolige, košarkaši Crvene Zvezde savladali su ekipu Panatinaikosa sa 69:67, po četvrtinama 10:18, 18:13, 25:11 i 16:25. Navijači Crvene Zvezde – „Delije“, imali su podršku pristalica Olimpijakosa, i zajedno sa svim navijačima prepravili su Arenu. U jednom trenutku bilo je više od 19.000 […]\nBy Vedran Martinović on 23.01.2016 KOŠARKA\nSJAJNE VESTI IZ BEOGRADA U prepunoj hali „Pionir“, košarkaši Crvene Zvezde slavili su pobedu protiv Unikahe u 4. kolu Top 16 faze Evrolige rezultatom 87:73. Ovom pobedom, puleni Dejana Radonjića sada imaju veći motiv za nastavak daljeg takmičenja. Ekipa iz Beograda se vratila u trku za dalji prolaz jer je na početku bila poražena dva […]


Simović: Za poljoprivredu i ribarstvo skoro 90 miliona eura - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nPotpredsjednik Vlade Milutin Simović je okviru Vladinog Trećeg paketa socio-ekonomski mjera predstavio Koncept brzih prodora u sektorima poljoprivrede i ribarstva vrijedan 89,4 mililona eura. U okviru kratkoročnih mjera podrške poljoprivredi kreirana je podrška za reprogramiranje postojećih kredita kod IRF-a i poslovnih banaka, uvođenjem grejs perioda do 12 mjeseci, uz subvenciju kamata u punom iznosu u tom periodu.\nKako je kazao Simović, ovako organizovani proizvodni pogoni velikog kapaciteta predstavljali bi svojevrstan novi model robnih rezervi Crne Gore u određenoj grupi važnih proizvoda, zasnovan na tržišnim principima.\n"Zadatak novog pristupa je da obezbijedi veći stepen inovativnosti. Sektor inovacija treba da iskorači iz okvira samo akademskog i treba da pokaže svoju praktičnost, kroz uključenost u konkretne projekte," naveo je on.\nNovi projekti će pored oslonca na raspoložive prirodne resurse, ljudske kapacitete, tradiciju, biti oslonjeni na postojeće prerađivačke kapacitete, kao i na Luku Bar, kaže Simović , dodajući da je to ključna komparativna prednost Crne Gore preko koje će obezbijediti sigurniju, cjenovno i kvalitativno konkurentnu nabavku ključnih inputa za proizvodnju.\n"Imajući sve to u vidu u ovom Vladinom Trećem paketu kreiram je Koncept brzih prodora u sektorima poljoprivrede i ribarstva.“\nOvim konceptom, ističe on, definisani su pravci brzih razvojnih prodora vrijednosti investicija oko 85 miliona eura, koji će se obezbijediti supstituciju uvoza od preko 94 miliona eura.\n"Koncept brzih prodora u oblastima poljoprivrede i ribarstva podrazumijeva konkretne projekte u oblastima proizvodnje mesa, ribe, povrća, voća, brašna i ulja. Za realizaciju ovih investicija predviđene su posebne kreditne linije za podršku agro-industriji i proizvodnji hrane, pod povoljnih uslovima i sa subvencijom kamate tokom grejs perioda," zaključio je Simović.


Odobreno 24,5 miliona dinara za sufinansiranje sporta – TV Kikinda\nOdobreno 24,5 miliona dinara za sufinansiranje sporta\nKonkursi za sufinansiranje projekata iz oblasti sporta su završeni, a Gradsko veće donelo je odluku o raspodeli sredstava.Udruženja, organizacije i sportski klubovi mogli su da konkuršu za tri oblasti: posebne programe sportskih klubova, za plaćene trenere i osnovne aktivnosti.\n-Lokalna samouprava, u skladu s zakonom, ukazala je poverenje Sportskom savezu Kikinde da pregleda konkursnu dokumentaciju, kao i da na osnovu toga predložimo finansiranje projekata. Za svaku oblast bile su određene različite komisije – istakao je Milorad Aleksić, predsednik Sportskog saveza Kikinde.\nZa plaćene trenere pristiglo je 20 programa, za osnovne aktivnosti 35, dok je za posebne programe pristigao 71 projekat, od kojih je kod 10 programa konkursna dokumentacija bila neispravna.\nZa osnovne aktivnosti odobrena su 33 projekta koji će se finansirati sa 16 miliona dinara. Za odobrenih 48 projekata po konkursu posebnih programa biće izdvojeno 2,5, a za deset plaćenih trenera šest miliona dinara.\n-Sa 115.000 dinara mesečno, što je i najveća odobrena suma, biće finansiran rad ŽORK “Kikinda”, kao jedinog superligaša u gradu, uz Džudo klub “Partizan” koji je odnedavno u najjačoj ligi.Najmanje sredstava, po 10.000 dinara na mesečnom nivou odobrena su: Udruženju sportskih ribolovaca “Šaran”, Teniskom klubu “Jezero”, Atletskom klubu “Trim” i Planinarskom društvu “Kinđa” – rekao je Aleksić.\nKlubovi koji su od posebnog značaja za grad finansiraće se i dodatnim sredstvima. Po ovom osnovu ŽORK “Kikinda” dobijaće 45.000 dinara mesečno, PVK “ŽAK” 43.000, po 30.000 dobijaće KK “Velika Kikinda” i PK “Kikinda”, a po 20.000 dinara Džudo klub “Partizan, MRK “Kikinda” i FK “Kikinda 1909”.\n4 marta, 2017 Aleksandra Djuran\n← Izložba „Ex libris“ otvorena u Narodnom muzeju Nastavlja se investiranje u Kikindu →


ВЕЛИКИ ПЛАН НАШЕ ВОЈСКЕ! Почиње кључна набавка, која ће затворити прилазе Србији са свих страна!\nVojska Srbije do kraja godine „zadužiće“ 12 raketno-artiljerijskih sistema malog dometa za odbranu od napada iz vazduha „pasars“.\nOkosnica snage novog domaćeg vozila biće francuske rakete „mistral“ koje će dejstvovati zajedno sa topom kalibra 40 milimetara. Nabavkom veće količine „pasarsa“ Vojska Srbije na duži rok rešiće problem zaštite svojih jedinica od napada iz vazduha.\nIako je nedavna nabavka ruskog PVO sistema „Pancir“ ublažila problem zastarelosti sistema za odbranu iz vazduha, ovo pitanje nije trajno skinuto sa dnevnog reda. Još uvek se traži rešenje i za zastarele i nedovoljne radare, koji znatno ograničavaju odbrambene sposobnosti naše vojske. Poznavaoci raketne tehnike rešenje na nešto duži rok vide u kupovini, ali i u modernizaciji postojećih raketnih sistema „neva“ i „kub“. Ovo naoružanje iako proizvedeno još u eri Hladnog rata i dalje ima potencijal za unapređenja, a mogućnosti za ovu vrstu projekata razmatrane su u saradnji sa Belorusijom.\n– Kao jedno od rešenja za odbranu iz vazduha na većim visinama najčešće je pominjan ruski sistem „Buk M2“. Osim što je reč o pouzdanom i proverenom sistemu, kao tehnološki produžetak „kuba“ kojim raspolaže Vojska Srbije, bio bi blizak našim posadama. Kupovina je najavljena još početkom 2017. godine, ali pregovori još nisu zatvoreni – kaže sagovornik iz Vojske Srbije.\nStrateški dokumenti o budućim nabavkama svakako će imati u vidu i kineski raketni sistem FK-3, koji se smatra kineskom verzijom ruskog S-300. Mogućnost za kupovinu ovog sredstva bila je prošle godine tema na više susreta najviših delegacija Srbije i Kine. Kinezi su, prema saznanjima „Novosti“, pokazali spremnost da nam prodaju ove rakete, i to pod izuzetno povoljnim uslovima. Pregovori započeti na visokom nivou još uvek nisu okončani, a epilog ovog posla mnogi vide u sledećih nekoliko godina.\n– U pripremama za izradu ovih dokumenata, koja su logičan nastavak Strategije odbrane, razrađeno je nekoliko scenarija ugrožavanja bezbednosti Srbije. To su sve parametri na osnovu koga će biti planirane srednjoročne nabavke – ističu u ministarstvu.\nSve je to prazna prica dok se nebo iznad Srbije potpuno ne zatvori sa PVO sistemom velikog dometa.21 godina je prosla od bombardovanja a Srbin i dalje ima otvoreno nebo iznad glave.Treba nam PVO sa dometom vecim od 120 km.\nO sistemima veceg dometa se vec dugo razmislja i nesto ce se nabaviti, od kineza ili Rusa. Ovi sistemi kraceg dometa su neophodni kao podrska onim veceg dometa i sasvim je logicno da se tim redom stvari odvijaju. Ocekujem za 2-3god bar modernizovan S300 ili su sve ovo do sada dzaba nabavljali\nKako smo mi proăli u prethodnim ratovima i u primirjima posle tih ratova,možemo slobodno reći da je bolje da imamo veštog i snalažljivog političara nego te francuske,ruske,američke ili kineske krntije.\nU tim ratovima skoro da i nismo imali PVO a da jesmo stvaru bi mozda bile drugacije.Dobar politicar u ratu ne znaci mnogo, dobra vojska znaci mnogo. Dobar politicar cini sve da ojaca vojsku i ekonomiju a takvi kao ti su i u ratu i u miru korisni koliko jedan kamen za kupus


Od 15. avgusta 20 novih lijekova za osiguranike o trošku države – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nInspekcija ne zahtijeva da se svi lijekovi izdaju na recept\nOd 15. avgusta 20 novih lijekova za osiguranike o trošku države\nOsiguranici Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske moći će od 15. avgusta da u apotekama na recept podignu više od 20 novih lijekova o trošku Fonda, između ostalog, za dijabetes, kardiovaskularna, plućna i bubrežna oboljenja.\n“Većina lijekova je uvrštena na listu A, što znači da će osiguranici za ove lijekove plaćati participaciju od 10 odsto ili je neće plaćati, ukoliko su oslobođeni plaćanja. Na ovu listu, između ostalih, uvršteno je nekoliko insulina za oboljele od dijabetesa, lijekovi za autoimune bolesti, bubrežnu insuficijenciju, astmu i drugi”, kažu u Fondu.\nIz Fonda dodaju da su lijekovi za kardiovaskularna oboljenja, prevenciju moždanog udara, šizofreniju, te inkontinenciju uvršteni na listu B, tako da će svi osiguranici umjesto pune cijene, plaćati 50 odsto.\n“Napominjemo da pojedini uvršteni lijekovi spadaju u lijekove novije generacije, poput terapije za šizofreniju i bipolarne poremećaje”, naveli su iz Fonda.\nU Fondu naglašavaju da je uvođenje više od 20 lijekova komercijalnih naziva, među kojima je 11 generičkih, na listu lijekova koji se izdaju na recept, nastavak unapređenja dostupnosti lijekova za osiguranike, budući da je nedavno Fond i na bolničke liste uvrstio 16 novih lijekova.\n“Među njima su i najsavremeniji inovativni lijekovi za liječenje melanoma, kao i imunoterapija koja će prvi put u Srpskoj o trošku Fonda biti dostupna oboljelima od karcinoma pluća”, objašnjavaju iz Fonda.\nIz Fonda ističu da kontinuiranim proširenjem prava na lijekove Srpska prednjači u regionu, a posebno kada je riječ o skupim terapijama, poput bioloških lijekova, citostatika, te savremenih terapija za liječenje hepatitisa koje su osiguranicima dostupne već tri godine, dok se u Srbiji tek sada uvode.\n“Podsjećamo da su u ovoj godini, zahvaljujući stabilizaciji poslovanja, učinjeni značajni iskoraci u pravima osiguranika, poput uvođenja trećeg postupka vantjelesne oplodnje, finansiranja insulinskih pumpi i oslobađanja od participacije svih oboljelih od rijetkih bolesti”, navedeno je iz Fonda.\nIz Fonda su istakli da će obezbjeđivanje što kvalitetnije zdravstvene zaštite građanima biti i dalje prioritet, ali da to, prvenstveno, zavisi od redovnosti uplate doprinosa za zdravstveno osiguranje.\nCIK BiH: Ovjerene još 152 kandidatske liste\nOpljačkana adventistička crkva u Banjaluci


Počinju radovi na mostu Gazela\nOgromne gužve u Beogradu zbog radova na Gazeli\nSelma Hajek stigla u Beograd\nOd danas nova pravila u vozilima GSP-a\nBusPlus kontrolori u novoj uniformi\nAktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region, Vesti — By taty on July 1, 2010 1:05 pm\nNa mostu “Gazela” u Beogradu danas počinju radovi, pa će za saobraćaj biti zatvorene pojedine trake i prilazi mostu, a doći će i do promene režima linija gradskog saobraćaja.\nZbog radova za saobraćaj će biti zatvorene izlazne rampe ka ulici Kneza Miloša i Topčiderskoj zvezdi i ulazne rampe iz Savske i Bulevara vojvode Mišića, zbog čega se preporučuju alternativni pravci.\nTokom radova, na petlji kod Hitne pomoći biće zabranjen saobraćaj za sva vozila, osim za vozila javnog prevoza, vozila hitnih službi i vozila gradskih komunalnih preduzeća.\nRadovi na autoputu, na deonici od mosta “Gazela” kod Sava centra do petlje Tošin bunar, počinju 3. jula, a za saobraćaj će se zatvarati jedna polovina kolovoza po deonicama, pri čemu će se saobraćaj odvijati dvosmerno na drugoj polovini kolovoza.\nTags: Beograd, Gazela, izmene u saobraćaju, most Gazela, na Gazeli se kreće sa radovima, Na mostu Gazela počinju radovi, Počinju radovi na mostu Gazela, prilazi mostu, Vesti iz Srbije, zaobilaznice i alternativni pravci, zatvorene kolovozne trake\nU vreme različitih slava i proslava domaćice pred goste iznose najlepše servise, escajg i čaše, ono najbolje što se generacijama...


You are at:Home»Vijesti»Davor Dragičević stigao u Sarajevo\nOn je sletio na Međunarodni aerodrom Sarajevo gdje su ga dočekali Banjalučani i Sarajlije sa transparentima na kojima je pisalo “Ćaća nikad neće biti sam”.\nUskoro se očekuje “>UŽIVO obraćanje Davora Dragičevića koje možete pratiti na našoj Facebook stranici.\nOzren Peduv, predstavnik grupe “Pravda za Davida”, na sarajevskom aerodromu najavio je pred okupljenima da će borba biti još jača “za ubijenog sugrađanina iz Banjaluke”. Najavio je i veće proteste.\n“I dalje nemamo konkretnu informaciju iz Tužilaštva BiH. Ako se tako nastavi, protesti će se desiti. Siguran sam da će se desiti u Sarajevu“, rekao je Perduv i uputio apel Tužilaštvu BiH da donese tužilačku odluku.\nIfet Feraget, advokat porodica Dragičević i Memić, kazao je kako ova dva slučaja moraju biti riješena jer se radi o 14 prioritetea Evropske komisije – pravosuđe.\n“Političari su u dobroj mjeri involvirani u zataškavanje ova ova ubistva. Gospodin Priebe je bio vrlo jasan u svom izvještaju i skoro izjavio da su ova dva slučaja test za pravosuđe“, rekao je Feraget.\nKazao je kako postoji teorijska mogućnost da neko progoni i dalje Davora Dragičevića, ali ne vjeruje da će doći do hapšenja.\n“Spremni smo na sve“, kazao je Feraget.\nRanije danas Dragičević je postavio fotografiju sa bečkog aerodroma uz poruku “Vidimo se uskoro”.\nPodsjetimo, Dragičević je otišao iz BiH 30. decembra 2018. godine nakon niza protesta na Trgu Krajine. Boravio je u Beču, ali mu je Austrija odbila azil.\nDragičević je u razgovoru za N1 poručio i to da će svoju borbu i “Pravdu za Davida” nastaviti još jače i žešće nego prije.\n“Vidjeli smo da dvije godine i devet mjeseci, kako sam bio protjeran iz BiH, apsolutno se ništa nije dogodilo, zato što je svima u interesu da zataška ovaj slučaj i ovo ubistvo. Međutim, sa mojom povratkom mnogo stvari će biti jasnije i ja sam rekao da to nikad neću dozvoliti. Sva odgovornost je na državi BiH i SIPA-i i u zaštitu mog života, moje porodice, a također odgovornost je na članovima grupe Pravda za Davida”, rekao je tada Dragičević.


U radu se ukazuje na probleme naučnog statusa politikologije. Pored epistemoloških pitanja značajna su i interdisciplinarna povezivanja ove nauke. Od posebnog saznajnog značaja je odnos teorije i prakse u ovoj nauci. Teorija poseduje profesionalnu autonomiju ali u praksi je otvoren prostor za delovanje pripadnika drugih profesija. U drugom delu razmatra se interaktivni odnos između politike i obrazovanja. Razlikuju se spoljašnji odnos politike i obrazovanja (obrazovna politika) i unutrašnji (obrazovanje za politiku). Osnovni problem obrazovne politike je da sa stanovišta vlasti odredi obrazovne ciljeve društva i sredstva za njihovo ostvarivanje. S druge strane, obrazovanje za politiku se suočava sa više problema. Svaki koncept obrazovanja za politiku polazi od sledećih činjenica: (1) vlast čoveka nad čovekom, (2) posledice politike pogađaju sve članove društva, (3) političko delovanje pripada javnoj oblasti života. Značajno je i koji sve agensi učestvuju u obrazovanju za politiku. U zaključku se tvrdi da je osnovni cilj obrazovanja za politiku da subjekt (građanin) države i društva bude odgovoran za politički izbor i opredeljenje.\nU radu se analizira poreklo jugoslovenske ideje i njen razvoj od 1918 do 1992 godine. U drugom delu se ukazuje na šest razloga protiv i tri za srpsko prihvatanje jugoslovenstva. Razmatra se i gubitničko srpsko iskustvo u jugoslovenskoj državi. U drugom delu analizira se povratak Srbije svojoj državnosti. Politika prekida sa neravnopravnošću Srba u Jugoslaviji imala je podršku u najvećem delu srpske javnosti. Srpsku istinu o položaju srpskog naroda u SFRJ nijedna republička i nacionalna elita drugih nacija nije htela da prihvati. U intelektualnim krugovima Dobrica Ćosić bio je predvodnik ideje o Jugoslaviji kao srpskoj zabludi a u političkoj vlasti Slobodan Milošević je preuzima 1987 godine.\nAutor se bavi analizom činilaca integracije i dezintegracije nacije u demokratskom društvu. Podseća se na zapadnoevropsko i germansko (istočnoevropsko) shvatanja nacije. Prema prvom, posredstvom pripadanja državi naglašava se zajednica građana kao suštinsko obeležje nacije, a po drugom shvatanju u prvi plan se stavlja zajednica jezika, zajednička istorija, religija, kultura, teritorija, mitologija. Globalističke ideje o naciji prihvataju građanistička shvatanja u okviru nacije identifikovane nacionalne ideologije: anarhizam, komunizam, građanski liberalizam, globalizam. Ovome se dodaje i građanska demokratija kao sistem koji nacionalne vrednosti potiskuje, a afirmiše agresivni, tržišno-profitno orijentisani individualizam. Osnovne integrativne sile nacije su u kulturi jezik, vera, mitologija. Sistem obrazovanja takođe ima ogromnu ulogu u očuvanju kulture nacije.\nMANIFESTNA I LATENTNA ULOGA DELA TEORIJSKE INTELEKTUALNE ELITE U SRBIJI (1990-2010)\nU radu ce anlizira jedan deo intelektualne elite iz oblasti društvenih nauka sa stanovišta latentne i manifestne funkcije njihovih idejnih stavova o demokratiji u Republici Srbiji. U razdoblju od 1990. do 2010. godine, jedna u javnosti vidljivo prisutna struja teorijskog mišljenja kontinuirano je osporavala, u manjoj ili većoj meri demokratski karakter srpskog društva. Period vladavine SPS kritikovan je kao nacionalistički, u kome nije bilo demokratije. Posle oktobarskog prevrata 2000. godine, kritika deficita demokratije okreće se prema strankama bivšeg režima kao opasnim za demokratski razvoj Srbije. Kritičko-destruktivno delovanje ovog dela teorijske elite suočava nas sa dva pitanja: da li je njihova kritika deficita demokratije u Srbiji bila zasnovana na valjanim argumentima? Da li se iza te kritike pomaljaju neki drugi interesi i težnje za koje kritika treba da bude samo paravan? U zaključnom delu se tvrdi da je ova intelektualna teorijska elita, svesno ili nesvesno, potkopavala osnovne nacionalne i državne interese Srbije u razdoblju dekompozicije SFRJ i strahovitih spoljnih pritisaka na Srbiju.\nU radu se najpre razmatra značenje pojma modernizacije obrazovanja. Ukazuje se na različite sadržaje modernizacije u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. U snažnoj kampanji za modernizaciju obrazovana u Republici Srbiji, olako se prešlo preko negativnih socijalnih posledica ovih procesa ili drugim rečima, izostala je refleksivna praksa promena. Podvlači se činjenica građanizacije društva i jačanje ego-orijentacije u Srbiji. Kritički se analizira odnos dominacije međunarodnih standarda i potiskivanje autonomije srpskog obrazovanja. Tvrdi se da „odliv mozgova” nije doprinos modernizaciji obrazovanja u Srbiji. Razmatra se učinak privatne svojine u obrazovanju na kvalitet i efikasnost. Uloga obrazovanja u novoj praksi tržišta rada i porast nezaposlenosti, kritički se razmatra sa stanovišta modernizacije. Odnos političkog i stručnog činioca u procesu donošenja obrazovnih odluka, kao i koncept obrazovne politike, takođe je predmet analize. U zaključku se tvrdi da modernizacija obrazovanja nije samo unapređivanje ove društvene delatnosti već i promena koja ima i negativne efekte.\nGLOBALIZACIJA I DEZINTEGRACIJA: KULTURNI, MEDIJSKI I OBRAZOVNI ASPEKTI\nU radu se najpre ukazuje na pojmovnu razliku između globalizacije i globalizma. Globalizacija je jedan protivrečan proces savremenog društva a ideolozi globalizma se trude da ovaj proces predstave bezalternativnim. Globalisti se oslanjaju na ideju demokratke i slobodnog tržišta sa tvrdnjom da je to poredak koji rešava sve društvene probleme. Činjenica da je svet duboko socijalno i ekonomski podeljen, govori sama po sebi o osvajačkoj prirodi globalizma. Implicitni cilj ove ideologije je zapravo dezintegracija «nemodernizovanih» država, nacija i njihovih kultura, obrazovanja i medija, kako bi se otvorio socijalni prostor za ekspanziju kapitala i sistema vrednosti najbogatijih društava Zapada.\nDEMOKRATSKI EKSPANZIONIZAM I PROBLEM SLOBODE\nU radu se analiziraju savremeni procesi širenja (nametanja) od strane vodećih država zapada ali i međunarodnih organizacija. Idejno i političko pomeranje pažnje sa unutrašnje na međudržavno pitanje demokratije, sugerira pretpostavku da je prostor ideja, vrednosti, znanja o demokratiji zasićen i da valja početi sa njenom praktičnom univerzalizacijom. U prvom delu se razmatraju modaliteti demokratskog ekspanzionizma. Pored OUN i drugih međunarodnih organizacija u širenje demokratije svim sredstvima uključuju se vlade zapadnih država, mediji, nevladine organizacije, istaknute ličnosti. Razmatra se i uloga unutardržavnih poziva stranim državama da demokratizuju poredak i društvo. U trećem delu se analizira sloboda kao konstituens demokratke. Ali, šta se dešava sa slobodom kada stigne do vlastitog demokratskog ostvarenja? Ona čuva demokratiju ali je i pokreće na nešto novo? Da li je to novo u širenju demokratije preko vlastitih državnih granica? Ovo pitanje ostaje otvoreno.\nProblem KiMje istorijski nasleđen ali posle NATO bombardovanja 1999. godine, dobija nova značenja, usmerenja i mogućna rešenja. Zapdnoevropski i američki diskurs o KiM je feat acomlipli. Srbija ne priznaje samoproglašeno otcepljenje uz pomoć vojne sile ali ne uvek sa dobrim odlukama. U radu se zastupa stav da ne treba prihvatami priču o «konačnom rešenju». Takođe problematizuje se upotreba pojma realnosti na KiM-u, koja dolazi iz inostranih političkih krugova. Srpski politički um mora da traga za unutrašnjim konsenzusom o KiM i da istovremeno odbaci odlučno odustajanja od KiM u srpskoj naciji. U strategiji borbe za KiM učestvuju, država, pravoslavna crkva, mediji, obrazovanje i patriotska inteligencija.


Velika investicija: Evo kako teku radovi na gradnji novog aerodroma u BiH (VIDEO) | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH Velika investicija: Evo kako teku radovi na gradnji novog aerodroma u BiH...\nVelika investicija: Evo kako teku radovi na gradnji novog aerodroma u BiH (VIDEO)\nNa gradilištu bihaćkog aerodroma trenutno se vrši testiranje na 300 metara testnoj poletno-sletnoj stazi, koja je ovo preduzeće koštala 2 milona maraka.\nU naredna četiri mjeseca trebalo bi se pouzdano, sa pozicije struke, znati da li je na ovom terenu moguće graditi aerodrom, prenose lokalni mediji iu Krajini.\nNa bihaćkom aerodromu, jednoj od najvećih investicija u ovom kantonu posljednjih godina, radovi teku predviđenom dinamikom.\nDosadašnje analize pokazuju da je nosivost tla na kojem je urađena testna dionica poletno-sletne staze više nego zadovoljavajuća i da se s radovima može nastaviti.\nDo sada je u aerodrom uloženo 9 miliona maraka, a koliko će radovi trajati ovisit će od nadležnih koji trebaju donijeti odluku na koji način će se njegova izgradnja nastaviti, tj. trebaju odrediti dinamiku kojom će se osigurati finansijska konstrukcija.\nAdnan Bajrić v.d. Aerodroma Bihać kazao je kako ” ti rezultati trebaju da pokažu nosivost ovog tla. Prvobitni rezultati su daleko bolji nego što trebaju biti i vjerujem da će se ne kraju potvrditi da ovdje može biti izgrađen aerodrom.”\nOvi pokazatelji potvrda su opravdanosti ideje o tome da Bihać treba imati aerodrom i da nema razloga da se gradi decenijama, a radovi se mogu ubrzati samo ako se promjeni način finansiranja njegove gradnje. Prvi način je da se država odazove krajiškim potrebama, te da se oduži za sve što su ljudi sa tog prostora učinili za domovinu u vrijeme agresije na BiH, drugi i treći način je kredit ili javno-privatno partnerstvo.\n“Realno je za očekivati da Vlada FBiH finansira ovaj projekat ili da se zaduži kod kreditora ili bude garant nama za takva sredstva. Na kraju ima i opcija javno-privatnog partnerstva kroz jedan od modela koji bude odgovarao gradu i investitoru” ističe Bajrić.\n“Do sada u našim razgovorima i dogovorima su to razvojni fondovi i privatne firme sa Bliskog istoka koji žele da dođu ovdje na ovaj prostor, koji je spoj istoka i zapada. Oni će sebi omogućiti put ka Evropi, a mi ćemo dijaspori omogućiti domovinu bližom” kazao je Bajrić.\nJavno preduzeće Aerodrom Bihać za sada je u nadležnosti grada Bihaća i direktno korespondira saVladom FBiH, a u kontekstu njihovog interesovanja je da ovo preduzeće pređe sa nivoa Grada na nivo Federacije, odnosno u nadležnost federalnog Ministarstva prometa i komunikacija.


Predstavljen nov model fiskalizacije u Srbiji\nMinistar finansija, Siniša Mali, i direktorka Poreske uprave, Dragana Marković, izdali su prvi fiskalni račun u testnom okruženju novog modela fiskalizacije, prilikom predstavljanja tehničkog vodiča za proizvođače elektronskih fiskalnih uređaja.\nU Palati federacije održan je (17.6.2021. god.) sastanak sa proizvođačima elektronskih fiskalnih uređaja, kome su pored ministra i direktorke Poreske uprave, prisustvovali i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež sa saradnicima, kao i predstavnici izvođača na projektu uvođenja novog modela e-fiskalizacije u Srbiji.\nPrilikom predstavljanja tehničkog vodiča, direktorka Poreske uprave uputila je poziv svim proizvođačima elektronskih fiskalnih uređaja, kako postojećim tako i proizvođačima inovatorima - da se prijave za odobrenje za upotrebu elektronskih fiskalnih uređaja na tržištu Srbije. Proces prijave za dobijanje odobrenja za upotrebu elektronskog fiskalnog uređaja je otvoren i besplatan za sve dobavljače odnosno njihove proizvode. Detaljnije informacije nalaze se na sajtu Poreske uprave R.Srbije www.purs.gov.rs\nNova fiskalizacija olakšaće rad i privredi i državi\nObraćajući se proizvođačima, ministar Mali je istakao da je sadašnji sistem fiskalizacije uveden pre više od 15 godina, ali da je tehnologija koja se u toj oblasti može primeniti znatno napredovala, te da od proizvođača hardverskih i softverskih rešenja očekuje nova rešenja. „Biće vam predstavljeno jedno rešenje na kojem ćete moći da radite, kako biste što pre izaši sa novim uređajima i softverskim rešenjima, kojima treba da pomognete našoj privredi. To je važno da bismo ispunili definisano, a to je da primena nove fiskalizacije počne od 1. januara sledeće godine“, rekao je on.\nMali je objasnio da je važno da se ide u korak sa vremenom, odnosno da se modernizuje ova oblast. „Ovo je potpuno novi sistem koji podrazumeva da se u realnom vremenu svi podaci sa fiskalnih kasa slivaju u Poresku upravu. To će omogućiti bolju kontrolu, ali i unaprediti borbu protiv sive ekonomije i borbu za naplatu poreza“, rekao je ministar.\nPrimena Zakona o fiskalizaciji za privredu neće predstavljati dodatni trošak, jer je država budžetom za ovu godinu opredelila tri milijarde dinara za subvencije privrednicima za nabavku fiskalnih kasa.\nMinistar je podsetio da uz Zakon o fiskalizaciji, Zakon o elektronskom fakturisanju predstavlja deo strukturnih reformi koje će značajno uticati na poboljšanje poslovnog ambijenta u R.Srbiji. „Uvođenje e-faktura je važan korak ka podizanju konkurentnosti naše privrede. To je još jedna inicijativa koju smo započeli, a pre mesec dana predstavili smo i taj novi sistem. Sa uvođenjem e-faktura krećemo 2022. god., a predviđeno je da e-fakture koriste sva preduzeća koja su u obavezi PDV-a, bez obzira da li rade u javnom ili privatnom sektoru“, rekao je ministar. On je poručio da od proizvođača očekuje da u narednom periodu otkriju eventualne nedostatke sistema, kako bi što pre bili ispravljeni i napomenuo da je do početka primene ostalo još šest meseci.\nSvi privredni subjekti (i iz privatnog i iz javnog sektora) moraju da se usklade sa novinama u propisima iz tri ključne oblasti: Zakon o PDV-u, Zakon o fiskalizaciji i Zakon o elektronskom fakturisanju.


Uskoro velika američka investicija u Srbiji! Još NEKOLIKO HILJADA MLADIH biće zaposleno u NCR-u | Najnovije vesti - Srbija danas\n28.01.2019. • 16:49 Tanjug\nPremijerka Srbije Ana Brnabić razgovaraće danas u Atlanti sa menadžmentom tehnološke korporacije NCR, koja već posluje u Srbiji, a jedna od glavnih tema biće i plan za novu investiciju u našoj zemlji.\nIzgradnja kampusa i centra za izuzetnost trebalo bi da počne u martu ili aprilu, a do 2021. trebalo bi da bude zaposleno 4.200 ljudi.\nBrnabić, prema navodima američkih medija, namerava da se zahvali kompaniji na investiciji koja je realizovana još 2011, pri čemu se krenulo od 300 zaposlenih, da bi se danas stiglo do 3.000 radnika. Kampus, pišu američki mediji, treba da obuhvati poslove od softverskog razvoja do ljudskih resursa i komunikacija.\nPoseta premijerke SAD dolazi u trenutku kad Brnabić insistira na sprovođenju reformi kako bi Srbija bila što prijateljskije okruženje za poslovanje.\n- Cilj predsednice vlade je da se Srbija pozicionira visoko na listi zemalja koje podržavaju ekonomiju zasnovanu na znanju - navode američki mediji i podsećaju da Srbija planira da postane članica EU u sledećem talasu proširenja.\nZbog toga Brnabić, navode, preduzima reforme kako bi Srbija postala što atraktivnija za investicije širom sveta.\n"Fajnenšel tajms" i Svetska banka tretiraju Srbiju kao nekog ko je najnapredniji u reformama u regionu, prenose američki mediji, koji naglašavaju da su ključne oblasti IT odnosno kreativne industrije i digitalizacija. Srbija, na primer, troši 100 miliona evra za inovaciono-naučnu infrastrukturu uključujući i digitalizaciju u školama.\nTagovi: Ana Brnabić, NCR, investicije, SAD


Republika / OPASNO SE ZAKUVALO: "Puštit ću ti kuma, al' napravio si veliki problem", poručuje Vujošević Kneževiću na upravo objavljenom snimku!\nsreda, 18. 9. 2019.| 15:00\nPredsednik Atlas Grupe, Duško Knežević, objavio je danas novi snimak razgovora sa generalnim sekretarom Vrhovnog državnog tužioca, Nenadom Vujoševićem, koji mu garantuje da će njegov kum Dejan Sekulić biti pušten na slobodu u ponedeljak i da je o tome dobio garancije nadležnih.\nNa audio snimku muški glas Kneževića uverava da se sastao sa Glavnim specijalnim tužiocem, Milivojem Katnićem, i tvrdi da će kum predsednika Atlas Grupe, koji je uhapšen u avgustu, biti pušten na slobodu.\nPrvim delom audio snimka i ovim danas, Knežević pokušava da dokaže postojanje korupcije u crnogorskom tužilaštvu, što su demantovali i Katnić i Ivan Stanković, vrhovni državni tužilac.\nIz transkripta razgovora, objavljenog na portalu podgoričkih Vijesti, proizlazi da Knežević, kojeg crnogorsko pravosuđe potražuje zbog niza krivičnih dela i zloupotrebe službenog položaja, preti da će objaviti sve dokaze o korupciji u tužilaštvu, ukoliko njegov kum ne bude oslobođen.\nVujošević, koji je od petka, prema tvrdnjama tužilaštva, u bekstvu, na snimku ubeđuje Kneževića da to ne čini, da ne provocira pretnjama, jer je dogovor o oslobađanju kuma postignut.\nVujošević, koji je bio posrednik između Kneževića i tužilaca u davanju mita, na snimku kaže da je predsednik Atlas Grupe upravo najavom o objavljivanju dokaza o postojanju korupcije u tužilaštvu, sve usporio i pokvario.\n- Sa ovom najavom, slušaj, sa ovom najavom si napravio kontra, problem, sa ovom najavom. Da nisi ovo najavio, on bi danas bio pušten, ali će ga puštit, rekao mi je, on mi je reka…- reči su Vujoševića.\nNa to Knežević, prema transkriptu, Vujoševića upozorava da više neće da čeka i da će, kako kaže, "započeti rat" u kojem će "ići do kraja".\nObjašnjava da je dva meseca čekao, a oni su, dodaje, za to vreme "krenuli brutalno, blokirali pare njegove žene, račune advokata", kojeg, kako kaže, i "prate po Delta centru".\nVujošević Kneževića zatim ubeđuje da je njemu rečeno da ne prate advokata, a Knežević kaže:\n- Prate ga po Delta centru, specijalni tim, i prate ga, da ga gledaju, znači zastrušuju ga, eto i sve ću to da objavim.\nCrna Gora Snimak Državni tužilac Duško Knežević Dejan Sekulić Atlas Grupa Korupcija Milo Đukanović Nenad Vujošević\nVujošević tražio od Kneževića da ga iseče sa snimka, a kad čujete na šta se pozivao, biće vam smešno


Beograđanin koji je izbačen iz kreveta zbog Čede Jovanovića: Dali su mi 2 minuta da se spakujem | Luftika\nList Danas objavio je pismo Beograđanina Stojana Mladenovića, kovid pacijenta Infektivne klinike u Beogradu koji je bukvalno izbačen iz bolničkog kreveta kako bi se smestio Čedomir Jovanović. Samo zahvaljujući savesti jednohg mladog lekara, on nije izbačen iz bolnice.\nStojan Mladenović u svojoj ispovesti kaže da su mu dali rok od minut-dva da spakuje stvari i napusti bolnicu. Pismo je objavljeno u Danasu, a prenosimo ga u celosti:\nKorona virus: Na Infektivnoj klinici u Beogradu više nema mesta, u…\nČeda je iz bolnice izašao divlji, agresivan i pun snage\noznakečedomir jovanović infektivna klinika KBC Bežanijska kosa politika u srbiji\n26/07/2020 у 18:40\nU ovoj zemlji samo povlastena manjina ima pravo na zivot, ostali se tretiraju gore nego stoka. Da nema savesnih pojedinaca o Srbiji bi se danas samo citalo u knjigama o istoriji, a to svakako sledi vrlo uskoro ako ovako nastavimo.


Na „Vrućem tronu“ i dalje bend Sunday Stories - Jelen Music Show\nJelen Music Show Vijesti Vrući tron Na „Vrućem tronu“ i dalje bend Sunday Stories\nProslosedmični pobjednici „Vrućeg trona“ Sunday Stories iz Sarajeva odlučili su da i narednu sedmicu ostanu vladari prvog mjesta naše liste i to sa pjesmom „My Man Is A Dick“.\nDrugo mjesto su, kao i prethodnu sedmicu, zadržali Banjalučani, bend Sopot i njihova pjesma „Radi“, dok su se na treće mjesto „probili“ naš proslosedmični novitet, bend Činčila iz Sarajeva sa pjesmom „Vozdra Hej“.\nMostarski bend Floridus sa pjesmom „Pepeljuga“, zahvaljujući glasovima publike „skočio“ je na našoj „Top 7“ listi sa šestog na četvrto mjesto, a na petu, sa sedme pozicije „popeo“ se bend Grefran iz Bihaća sa pjesmom „Sekret“.\nSarajevski bend Emir & Frozen Camels i njihova pjesma „Nisam sam“ zabilježili su pad sa trećeg na šesto mjesto, kao i bend iz Kostajnice KOB, čija je pjesma „Strah“ sa pete, pala na sedmu poziciju. Kao ovosedmični novitet predstavljamo Sarajevskog umjetnika Almasa Smajlovića i njegovu pjesmu „Sat“ u kojoj pjeva o svom sinu.\nGlasajte za svog favorita, jer samo vi odlučujete kako će naša „Top 7“ lista izgledati sljedeće sedmice. I, naravno – slušajte domaće!\nJMS 1 Aug, 2017 Vrući tron\nNova pjesma banjalučkog benda “Racija”10/02/2022


Protest protiv NATO-a u Beogradu, 2016\n"A brojke kazuju da Srbija godišnje sa Rusijom ima otprilike tridesetak aktivnosti na odbrambeno-bezbednosnom planu različitog nivoa, ali zato sa NATO-om, sa SAD pet puta više", kaže za RSE Milovan Drecun, poslanik vladajuće SNS i vojno-politički komentator.\n"Nakon 2012. godine, Srpska napredna stranka je preduzela korake kako bi povećala vojnu saradnju sa Rusijom", piše u izveštaju.\n"Tačno je da Srpska napredna stranka ubrzala mnoge stvari. Mi želimo da vodimo jednu proaktivnu politiku u globalnom svetu koji se ubrzano menja jer smatramo da i na odbrambeno-bezbednosnom planu, imajući u vidu složenost savremenih bezbednosnih izazova koji su najčešće prekogranični, treba da ostvarimo saradnju sa što je moguće više subjekata na međunarodnom planu", navodi Drecun.\nSrbija i Rusija: Vojne vežbe i bratska saradnja\n"Više je nego očigledno da Ruska Federacija ima potrebu da, bilo kroz soft power (blagi uticaj), bilo kroz vojnu saradnju, koja je izuzetno prijemčiva među građanima Srbije, izvrši uticaj u Srbiji pošto je to jedina zemlja regiona gde Rusija danas ima tako značajan uticaj. Sa druge strane, očigledno je da se ova vlast, sa ministrima koji su bili na poziciji ministra odbrane, i opredelila za čvršću saradnju sa Istokom", navodi Šutanovac.\n"Upravo se te vežbe prikrivaju, a vežbe koje se održavaju sa istočnim partnerima se glorifikuju. Interes Vlade Srbije, i deklarativni, jeste da se krećemo ka Zapadu, ali je očigledno da zbog uticaja u biračkom telu oni to ne formulišu na načine na koje mogu", kaže Šutanovac.\n"Režim Aleksandra Vučića pokušava da sve vreme sedi na dve stolice. Aleksandar Vučić pokušava da u ovim okolnostima glumi Tita, sa kojim se vrlo često poredi, želeći da bude prijatelj i sa istokom i sa zapadom. Dakle, jednom nogom ide prema Evropi i zapadu, a drugom nogom u čvrstu saradnju sa Ruskom Federacijom", ocenjuje Aleksić.\nRuski S-400 na vežbi u Srbiji\n"To znači nivo dokle su spremni da trpe rusko mešanje u politiku u Srbiji. Do tog trenutka oni će biti potpuno nezainteresovani ili neutralni, pratiće samo situaciju. A što se tiče Rusa, očigledno je da se sa ovom špijunskom aferom, koja je kvazi afera, desilo nešto ozbiljno između Rusa i srpskih vlasti", ocenjuje Živulović.\nPrethodno je na društvenoj mreži Jutjub objavljen video u kome navodno pripadnik Ruske vojne obaveštajne službe (GRU) daje mito "srpskom agentu – visoko pozicioniranom službeniku”. Bezbednosno-informativna agencija Srbije potvrdila je da je na snimku ruski obaveštajac.


Vesti online / Vesti / Svet / "Severni tok 2" glavni adut u borbi protiv Vašingtona\n"Severni tok 2" glavni adut u borbi protiv Vašingtona\nNemačka kancelarka Angela Merkel biće domaćin predsedniku Ruske Federacije Vladimiru Putinu, kojeg je pozvala da poseti Berlin predstojećeg vikenda kako bi zajedničkim snagama razmotrili trenutnu situaciju u svetu, ali i pronašli rešenje za američke carine Evropi. Iako analitičari već nekoliko dana spekulišu o mogućim temama dvoje lidera, portparol nemačke vlade Štefan Zajbert odagnao je juče svaku nedoumicu o listi njihovih prioriteta.\nOn je, naime, pored uobičajenih gorućih globalnih problema koji se nalaze na spisku Berlina i Moskve, poput sukoba u Siriji i situaciji na istoku Ukrajine, saopštio da će glavna tema razgovora biti izgradnja gasovoda "Severni tok 2", ali i način borbe protiv povećanih američkih carina.\nKako će njihov predstojeći bilateralni susret biti čak drugi u poslednja tri meseca, analitičari smatraju da za to najverovatnije postoje debeli razlozi.\nOni, naime, podsećaju da, uprkos tome što Nemačka i Rusija imaju burnu istoriju, ali da su sankcije koje je Berlin uveo Moskvi 2014. nakon aneksije Krima i dalje na snazi, odnosi dve sile nastavljaju da jačaju.\n* O čemu su razgovarali Erdogan i Putin?\n* Tramp: Ne ukidamo sankcije Rusiji\n* Rusija spremna da sprovede dogovor Putina i Trampa\nRazlog tome je na prvom mestu nepredvidiva politika šefa Bele kuće Donalda Trampa, čiji nekonzistentni potezi sve češće zbunjuju vodeće protagoniste na međunarodnoj političkoj pozornici.\nAnalitičari navode da će sastanak poslužiti za razmenu ideja o tome kako na najbolji način odgovoriti na povećanje carina na aluminijum i čelik, koje je uveo američki predsednik, jer su obe zemlje pogođene tim potezom.\nKao odgovor na to mogao bi da usledi definitivni dogovor Merkelove i Putina i pečatiranje sporazuma o izgradnji "Severnog toka 2", kojim bi dve države obezbedile energetsku nezavisnost u jeku sve snažnijeg distanciranja Vašingtona od ostatka sveta.\nDirektor programa za centralnu i istočnu Evropu i Rusiju Štefan Majster izjavio je da obe strane uviđaju da jedino kroz snažnu ekonomsku saradnju mogu ekonomije da učine imunim na finansijske pritiske koji stižu iz Vašingtona.\n- Ne vidim ovo kao signal otopljavanja odnosa između Berlina i Moskve, već oni dele zajedničke interese i pokušavaju da sarađuju - zaključio je Majster.\nBliske veze Angele i Vladimira\nIako su dvoje moćnih lidera svako u svojoj državi na vlasti već više od deset godina (Putin 18, Merkelova 13) i sastajali su se nebrojeno puta u toku turbulentne istorije njihovih međusobnih odnosa, njih vežu i pojedini detalji iz rane mladosti.\nNaime, Vladimir Putin radio je kao obaveštajac KGB u tadašnjem istočnonemačkom gradu Drezdenu, koji je bio pod uticajem SSSR, a Angela je takođe odrasla u Istočnoj Nemačkoj, pa i jedno i drugo tečno govore ruski i nemački jezik.\nPutin je više puta pokušao da iznenadi Angelu tokom bilateralnih susreta, a najinteresantniji je slučaj iz 2007.\nTada je ruski predsednik, navodno ne znajući za strah nemačke kancelare od pasa, koju je jedan ujeo dok je bila mlada, na sastanak doveo svoju kerušu Koni, od koje se Merkelova uplašila. Mediji su kasnije spekulisali da je to bila poruka ruskog predsednika, ali sve je tada ostalo na simpatičnoj anegdoti.\n"Severni tok 2" trn u oku SAD\n- gasovod bi trebalo da poveže 1.200 kilometara cevi koje bi spajale ruski grad Viborg i nemački Grajfsvald preko Baltičkog mora\n- SAD se protive takvom projektu jer bi Ukrajina, koju smatraju jednom od svojih evropskih uporišta prema istoku, ostala bez važnih energetskih resursa\n- mnoge zemlje EU se protive jer bi on zbog toga što prolazi kroz more zaobišao kopnene strukture, čime bi mnoge ekonomije ostale bez taksi za tranzit\nSVET Šta je Putin poručio Trampu, a šta Merkelovoj i Erdoganu?


Neispunjena obećanja, netačne tvrdnje o platama u RS i smrtnosti od koronavirusa i (ne)dosljednost bh. funkcionera/ki u fokusu protekle sedmice - Istinomjer\nNeispunjena obećanja, netačne tvrdnje o platama u RS i smrtnosti od koronavirusa i (ne)dosljednost bh. funkcionera/ki u fokusu protekle sedmice\nTokom protekle sedmice, Istinomjer je zabilježio po jednu istinu, neistinu, dosljednost i nedosljednost, kao i dva neispunjena obećanja, a u analizama smo se bavili temama zaštite livanjskih divljih konja, obećanjima ministra saobraćaja Kantona Sarajevo u vezi s projektom koje provodi njegovo ministarstvo te pomoći nadležnih građanima nakon poplava koje su zadesile nekoliko područja u BiH početkom novembra.\nGostujući na N1 televiziji, lider SDA Bakir Izetbegović osvrnuo se na trenutnu političku krizu u Bosni i Hercegovini, ali i odnose s drugim balkanskim i svjetskim liderima. Tom prilikom, komentirajući politiku aktera koji dolaze iz Republike Srpske, iznio je dvije neistinite tvrdnje, ustvrdivši da građani/ke Republike Srpske imaju najniže plate u Evropi, kao i najveću smrtnost od koronavirusa u svijetu.\nTvrdnju da su plate u RS najniže u Evropi demantuju podaci sa stranice Trading Economics. Prema tim podacima, evropske zemlje u kojima je minimalna plata niža nego u RS su Rusija, Ukrajina i Bjelorusija.\nTakođer, kada bi se smrtnost u RS komparirala s drugim državama, jednak procenat smrtnosti imao bi i Egipat, a Sirija, Ekvador, Meksiko, Sudan, Peru i Jemen imali bi veću stopu smrtnosti od koronavirusa.\nTačnom je ocijenjena tvrdnja premijera Republike Srpske Radovana Viškovića da je pokrivenost uvoza izvozom u RS rekordno visoka. Naime, Višković je ustvrdio da je pokrivenost uvoza izvozom u RS tokom godina porasla sa 30% na 80% te da je prosječna plata u ovom entitetu preko 1.000 KM, što se nakon provjere podataka ispostavilo tačnim.\nZastupnica u Skupštini Kantona Sarajevo (KS) Bilsena Šahman, u saopštenju za javnost koje je objavila zajedno sa zastupnicom u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH (PFBiH) Azrom Hadžić 9. novembra 2021. godine, navela je da napušta Stranku za bolju budućnost (SBB). Samo dva mjeseca prije ovakvog razvoja događaja, Šahman je u emisiji “Ljetna špica” na TVSA, između ostalog, govorila i o situaciji u političkoj opciji iz koje dolazi te je bila izričita u odgovoru na pitanje hoće li ostati u SBB-u, rekavši da je “tu je gdje je”. I u decembru prošle godine, zastupnica Šahman je na sličan način odgovorila na pitanje Faktora da li je tačno da napušta SBB, kazavši da nije tačno kako odlazi iz ove stranke. Njen stav ocijenjen je nedosljednim.\nStav predsjednika Srpske demokratske stranke (SDS) i zastupnika u Predstavničkom domu PSBiH Mirka Šarovića po pitanju eventualnih sankcija prema pojedinim političarima ocijenjen je dosljednim.\nNaime, Šarović je, komentirajući nedavne poruke specijalnog izaslanika predsjednika SAD-a Joea Bidena za Zapadni Balkan Gabriela Escobara, koje se odnose na moguće sankcije za pojedine političare koji su odgovorni za političku krizu u BiH, ustvrdio da ne podržava sankcije ni za jednog pojedinca.\nPodsjećamo, prošlog mjeseca je lider SDS-a također istakao da ne podržava sankcije protiv domaćih zvaničnika, kao što je naglasio i početkom juna ove godine, kada je ustvrdio da je neprihvatljivo da se u BiH ponovo nameću sankcije i da se kažnjavaju pojedinci.\nNeispunjenim su ocijenjena obećanja Vlade Kantona Sarajevo da će započeti izgradnja prve vjetroelektrane u ovom kantonu, kao i gradonačelnika Banje Luke Draška Stanivukovića da će restoran “Kajak” biti srušen tokom oktobra.\nU rubrici “Nevjerovatno ali Istinomjer” protekle sedmice našao se i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine i prvi čovjek SNSD-a Milorad Dodik, a više možete pročitati na ovom linku.\nIstinomjer je u protekloj sedmici, kao što smo već naveli, analizirao i teme poput zaštite livanjskih divljih konja, obećanja ministra saobraćaja Kantona Sarajevo u vezi s projektom koje provodi njegovo ministarstvo te pomoći nadležnih građanima nakon poplava koje su zadesile nekoliko područja u BiH početkom novembra.\nU analizi “Livanjski divlji konji u opstanku između bosanskohercegovačke prirode i pravnih i sigurnosnih problem” bavili smo se problemom divljih konja na području Livna, a koji su prepušteni sami sebi i na svaki način nezaštićeni te predstavljaju još jedan dokaz odnosa nadležnih u Bosni i Hercegovini spram prirode kao takve. Broj konja se samo u posljednjih šest godina, s nešto više od 350 jedinki, prema posljednjih procjenama, popeo na blizu 1.000, ali rastom njihovog broja čini se da su samo rasli i problemi. Da li će trenutni sazivi Vlade i Skupštine Kantona 10 učestvovati u rješavanju nagomilanih problema u vezi s divljim konjima u okolini Livna, ostaje da se vidi. Do tada, livanjski divlji konji nastavit će da galopiraju bosanskohercegovačkim visoravnima, pokušavajući da prežive surove zime, ali i probleme s kojima priroda nema veze.\nU analizi “Nakon poplava, građani čekaju pomoć nadležnih” Istinomjer se osvrnuo na problem koji je nastao uslijed kiše koja je padala nekoliko dana, od četvrtka, 4. novembra, do petka, 5. novembra ove godine, kada je došlo do porasta vodostaja rijeka i do aktiviranja klizišta u nekoliko područja BiH. Pojedine rijeke izlile su se iz korita, što je uzrokovalo plavljenje stambenih, poslovnih, industrijskih, ali i energetskih objekata, pa je glavni grad naše zemlje u petak, 5. novembra, imao probleme sa snabdijevanjem električnom energijom nakon što je poplavljena trafostanica u Reljevu. Općine Ilidža, Novi Grad Sarajevo, Istočna Ilidža, Konjic i Jablanica su lokalne sredine gdje su zabilježeni najveći problemi kako zbog poplava, tako i zbog aktiviranja klizišta. Nakon stabilizacije vremenskih prilika, građanima, ali i privrednicima koji su pretrpjeli materijalnu štetu, sada je preostalo da lokalnim štabovima civilne zaštite u okviru općinskih službi prijave nastalu štetu te će civilna zaštita potom procijeniti i odlučiti o isplatama naknada. Promjena vremenskih prilika, ali i ranije poplave, konačno bi nadležnim na svim nivoima vlasti trebali biti jasan signal da se mora pristupiti sistemskom uređenju svih vodotoka te adekvatnom rješavanju komunalne infrastrukture, poput oborinske i kanalizacione odvodnje na gradskim ulicama.\nU analizi “Novi rokovi: Hoće li ministar Šteta ispuniti obećanja u vezi s najavljenim projektima Ministarstva saobraćaja KS?” Istinomjer se osvrnuo na aktuelna, ali i ranije data obećanja ministra saobraćaja Kantona Sarajevo Adnana Štete. Kao i do sada, Istinomjer će pratiti realizaciju kako ranije datih, tako i novih obećanja i rokova koji se odnose na projekte o kojima je ministar Šteta govorio.\nTokom protekle sedmice, Istinomjer je zabilježio i najavu gradonačelnika Doboja Borisa Jerinića da će 850 dobojskih osnovaca imati subvencioniran prevoz.


Gužve na graničnim prelazima između BiH i Hrvatske - BIGportal.ba\nJuni 2, 2019 Juni 2, 2019 0199\nKolone vozila čekaju na granici sa Hrvatskom, najduže na graničnom prelazu u Gradišci gdje su zadržavanja duža od 90 minuta, a isto toliko se čeka i u Kozarskoj Dubici na ulazu u BiH, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nNa izlazu iz BiH na graničnom prelazu Donja Gradina čeka se oko jedan čas, u Brodu oko 40 minuta, a zadržavanja su evidentirana i na prelazima Orašje, Velika Kladuša i Izačić.\nI dalje je iz bezbjednosnih razloga zabranjen saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\nAMS podsjeća vozače da se putem sajta Saveza ili mobilne android aplikacije mogu informisati o stanju na graničnim prelazima Gradiška, Gradina, Novi Grad, Kozarska Dubica, Rača, Pavlovića most, Zupci, Brod, Šepak i Karakaj, te da u slučaju gužve odaberu drugi najbliži granični prelaz.\nVježba bombardera i nosača aviona na Arabijskom moru


Očekivana dobit Skijališta Srbije 54 miliona dinara\nBeta\t 17. marta 2016. 10:55\nVršilac dužnosti direktora Skijališta Srbije Dejan Ljevnaić danas je izjavio da očekuje da neto dobit tog javnog preduzeća u 2015. godini bude 54 miliona dinara, što je devet puta više nego što je planirano.\n“Poslovni prihodi Skijališta Srbije se u poslednje tri godine povećavani za oko 25 odsto. U decembru 2015. godine neto prihod je bio 68 odsto veći nego u istom mesecu prethodne godine, dok je u februaru 2016. godine promet bio 285 miliona dinara, čime je premašen rekord iz februara prošle godine”, navodi se u saopštenju Skijališa Srbije.\nTakav poslovni rezultat, po rečima Ljevnaića, postignut je zahvaljujući, pre svega, umanjenju troškova, povećanim merama štednje i smanjenju broja stalno zaposlenih.\nOn je rekao da su do 2011. godine racionalizacijom poslovanja i smanjenjem troškova ostvarene uštede u iznosu od oko 104 miliona dinara.\nLjevnaić je podsetio da su u julu 2012. godine samoinicijativno umanjene zarade u Skijalištima Srbije u proseku za oko 18 odsto.


Vesti > U BiS Reciklažnom centru počelo uništavanje 120.000 piratskih diskova\n20.12.2010. Omoljica – Danas je u BiS Reciklažnom centru u prisustvu ministra trgovine i usluga dr Slobodana Milosavljevića počelo uništavanje 120.000 piratskih CD i DVD diskova, koje je tržišna inspekcija zaplenila u periodu od 2007. do 2009. godine.\nMinistar Milosavljević je rekao da je zaplena tih nosača slike i zvuka deo standardnih aktivnosti tržišne inspekcije sa ciljem borbe za zaštitu intelektualne svojine i prava, borbe protiv piraterije, ali i za zdravlje stanovništva, budući da su svi materijali u zaplenjenoj robi nepoznatog zdravstvenog kvaliteta.\n“Srbija u periodu koji je pred nama mora upravo u ovim oblastima da postigne veći napredak, ne samo zbog ispunjavanja evropskih i svetskih standarda, već i da bi smo zaštitili domaću kinematografiju i muzičku industriju i obezbedili ravnopravnu konkurenciju”, naglasio je Milosavljević. Da ovakve akcije imaju pozitivnog efekta govori i podatak da je ove godine do novembra usvojeno je 46 zahteva za zaštitu prava intelektualne svojine i oduzeto je 39.592 piratskih CD-ova, pri redovnim kontrolama ulične i nelegalne prodaje, najvećim delom u Beogradu, Novom Sadu i Vranju.\nPored ministra prisutnima se obratili gosodin Erl Licenberg, otpravnik poslova Ambasade SAD u Beogradu i Vuk Pribić iz Američke privredne komore koji su se složili da Srbija godišnje gubi 19 miliona dolara zbog piraterije, istakavši potrebu zajedničke borbe protiv te pojave koja loše utiče na ekonomiju zemlje.\nDirektor kompanije "Božić i sinovi", gospodin Nikola Egić ukazao da je reciklaža opasnog otpada skup posao i da još nisu doneti zakoni kojima bi se regulisalo prikupljanje sirovina i obezbedila podsticajna sredstva. On je goste sproveo kroz Reciklažni centar i prikazao rad nove mašine za reciklažu rashladnih uredjaja koja je prva i jedina u Srbiji.


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Svet Oko Nas > Film "Veze vere" za kraj festivala "7 velicanstvenih"\n05.02.2014 15:54 #1\nFilm "Veze vere" za kraj festivala "7 veličanstvenih"\nBEOGRAD - Projekcijom francusko-indijske koprodukcije "Veze vere", u režiji Pana Nalina, večeras se u velikoj dvorani "Sava centra" završava jubilarni, 10. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma "7 veličanstvenih".\nOd 30. januara mnogobrojna publika uživala je u izboru sedam najboljih evropskih dokumentaraca iz prošle godine, koje je odabrao stalni selektor ovog festivala, filmski poslenik iz Danske Tue Stin Miler.\nFilm "Veze vere" uvodi gledaoce u kultni religijski prostor Indije - mesto gde se susreću reke Gang i Jamuna i spajaju sa nevidljivom svetom rekom Sarasvati.\nSvakih 12 godina na tom mestu se dešava najveće okupljanje vernika na svetu - Kumb Mela, tokom kojeg se, međutim, izgubi više hiljada ljudi, a autor filma za okosnicu priče bira izgubljenu decu, trojicu dečaka bačenih u ogromnu masu ljudi i prepuštenih volji sudbine. Vođen idejom da "vera nije vera dok to nije jedino za šta možete da se uhvatite" Nalin razvija maestralnu kompoziciju u potrazi za dubokim i moćnim vezama koje se pletu oko dečaka i svih onih koji su u odnosu sa njima, navodi se u najavi filma koji je selektor opisao kao divnu saosećajnu priču.\nFestival "Sedam veličanstvenih" osnovali su 2005. godine reditelji i producenti Zoran i Svetlana Popović kao prvi festival u Srbiji posvećen isključivo bioskopskom dokumentarnom filmu.


Glavne uloge: Branislav Trifunović, Aida Bukva, Moamer Kasumović, Milutin Mima Karadžić, Nikola Kojo, Željko Pervan\nMladić Atif Kurtović (Branislav Trifunović) prvi put u životu silazi u rudarsku jamu kako bi nastavio tačno tamo gde je njegov otac stao – postao rudar-udarnik. Međutim, njegova sudbina ubrzo se u potpunosti menja kada bude izabran kao lice koje će krasiti najvredniju novčanicu u državi – novčanicu u iznosu od hiljadu dinara (tzv. „hiljadarku“). Tako se Atif uskoro nađe na putu za Beograd gde će ga Titov lični fotograf (Željko Pervan) slikati za istoriju. U celu priču uskoro ulazi i mlada devojka čiji nadimak nije slučajno „Hiljadarka“ (Aida Bukva) u koju se Atif do ušiju zaljubljuje. A kada Tito (Nikola Kojo) najavi svoju ličnu posetu Atifovom rodnom gradiću – za sve junake ove simpatične priče započeće avantura koju će pamtiti do kraja života.\nNenad Đurić, reditelj izuzetno uspešne komedije „Nebo iznad krajolika“, ove jeseni nam se predstavlja svojim novim hitom. Reč je o filmu „Hiljadarka“, koji je rađen u bosansko-hercegovačkoj, hrvatskoj i srpskoj koprodukciji. Film je snimljen u opštini Banovići u Bosni i Hercegovini, a radi se o izuzetno ambicioznom projektu snimnjenom prema originalnom scenariju uspešnog bosansko-hercegovačkog pisca Zilhada Ključanina na čijem se stvaranju radilo nekoliko godina.\nKomedija „Hiljadarka“ posebna je i po tome što je uspela ostvariti najimpresivniju glumačku podelu u jednom filmu u poslednjih nekoliko godina. Tako se među glavnim glumcima pojavljuju Branislav Trifunović, Milutin Mima Karadžić, Nikola Kojo kao Tito, ali i ostali glumci prepoznatljivi u regionu – Aida Bukva („Magacin Kabare Show“), Moamer Kasumović (TV-serija „Lud, zbunjen, normalan“), Željko Pervan („Večernja škola“), („Mi nismo anđeli“, „Parada“), Slaven Knezović („Ljudožder vegetarijanac“, „Broj 55“) i mnogi drugi. Direktor fotografije je Dušan Joksimović, čiji najpoznatiji rad kamerom uključuje nezaboravne hitove kao što su „Lepa sela lepo gore“, „Rane“, „Munje“, „Mi nismo anđeli“ i „Parada“. Uz već navedenu jaku glumačku podelu, visoku produkciju i sigurnu rediteljsku ruku, treba skrenuti pažlju i na scenario koji obiluje velikom količinom humora karakterističnog za naše prostore.\nFilm “Hiljadarka” svoju je pretpremijeru imao na 21. Sarajevo film festivalu u dupke punoj sali narodnog pozorišta u Sarajevu. Reakcije kritike i publike nakon projekcije bile su više nego pozitivne, dok je glumica Aida Bukva, koja u filmu tumači glavni ženski lik, izjavila je da je “jako ponosna što je deo ovog ostvarenja“.\nOficijelni sajt: Hiljadarka (2015)\nPremijera: 17. septembar 2015. godine\nTrifunović: Željni smo lepe komedije


Krstarica 26. oktobra 2005. 00:00\nSvima je potreban prijatelj, ali, kao što ni sami nismo idealni, ni naši prijatelji to najčešće nisu. Idealan prijatelj trebalo bi da bude pošten, pažljiv, pametan, lojalan, uvek spreman da pomogne u nevolji i raspoložen za šalu. Pravi prijatelj prihvata vaše mane i ceni vaše vrline, oprašta greške, nikad ne osuđuje, umiruje vaše strahove, podiže raspoloženje i moral. Razume vas, spreman je da vam saspe istinu u lice i onda kada ne želite da je čujete, viče na vas ako ga ne slušate i nepogrešivo vas vraća u stvarnost.\nMeđutim, veoma je teško naći jednu osobu sa svim tim osobinama. Možda zbog toga i imamo više prijatelja kako bismo u njima mogli da pronađemo neko jedinstvo svega pomenutog.\nPrvi drug koji je veoma važan jeste vaš drug iz detinjstva. Iako vas je život odavno razdvojio, znate da ga i danas možete naći tamo gde ste se rastali pre nekoliko godina – u starom kraju. Mada bi neki pomislili da je on gubitnik, jer nije ostvario sve svoje dečačke snove, on je uvek spreman da vam pravi društvo kada ste neraspoloženi, naravno, uz poneku kriglu piva. Zahvaljujući njegovim duhovitim pričama o zajedničkim zgodama iz detinjstva, odmah se zaboravljaju svi problemi koji trenutno muče.\nU životu svakog muškarca česta je situacija da se neki drugi muškarac javlja u ulozi osobe koja služi kao uzor. On je po pravilu nešto stariji i iskusniji i predstavlja dragocen izvor dobrih saveta i najrazličitijih informacija, jer je već prošao put kojim ste se vi uputili i poznaje svaku, pa i najmanju, prepreku na njemu.\nZgodno je ukoliko imate i prijatelja koji se deklariše kao večiti neženja. On je samostalan i nikome ne želi da polaže račune. Uvek je spreman za provod, ume da posavetuje kako treba izbeći previše komplikovane veze, a ujedno pokazuje i sve prednosti koje nosi momački život.


Odbornik SSP iz Kuršumlije pokušao da blokira magistralni put Niš-Priština, evo šta traži - Infobrif\nOdbornik SSP iz Kuršumlije pokušao da blokira magistralni put Niš-Priština, evo šta traži\nObjavljeno 30.09.2019. u 16:05 poslednja izmena 30.09.2019. u 15:54\nOdbornik Stranke slobode i pravde (SSP) iz Kuršumlije Slavko Ilić, zajedno sa kolegama iz Saveza za Srbiju (SzS), pokušao je da blokira magistralni put Niš-Priština, revoltiran optužbama koje je na račun SzS iznela u republičkom parlamentu narodna poslanica iz Kuršumlije Ana Čarapić.\nPrema njegovim rečima, Čarapić je njega optužila za prebijanje šefa naprednjaka iz Kuršumlije pre dvadesetak dana. On kaže da to nije tačno, kao i da je lider SNS-a rekao da ta tuča u kojoj je on zadobio teške telesne povrede, nema veze sa politikom.\nSlavko Ilić traži da se poslanica Čarapić izvini „tamo gde je laži i izrekla“.\n„Ja danas nisam pozvao nijednog građanina, ovi ljudi koji su došli, došli su spontano. Ja sam odlučio da pročitam ovaj demant na magistralnom putu Niš-Priština, zato što su naši mediji svi zatvoreni“, rekao je Ilić.\nOn je napomenuo da će dve nedelje čekati izvinjenje poslanice SNS-a Ane Čarapić, a ako do izvinjenja ne dođe, najavio je i mogućnost i blokiranja auto-puta.\nSaobraćaj se sve vreme protesta odvijao usporeno, jer je policija pored pripadnika opozicije iz Kuršumlije propuštala automobile.


Dan OS BiH obilježen u sjedištu NATO-a u Briselu | INS\nDan OS BiH obilježen u sjedištu NATO-a u Briselu\nU vojnodiplomatskim predstavništvima Bosne i Hercegovine u svijetu obilježen je 1. decembar - Dan Oružanih snaga BiH i 14. godišnjica osnivanja Oružanih snaga BiH, prenosi Patria.\nVojni atašei u zemljama gdje Bosna i Hercegovina ima vojne predstavnike, obilježili su ovaj značajan dan svečanim prijemima i sličnim skupovima kojima su prisustvovali visoki vojni dužnosnici, te vojni atašei stranih zemalja.\nJedan od takvih skupova upriličen je u sjedištu NATO-a u Briselu. Svečanom prijemu, održanom u organizaciji Vojnog dijela Misije BiH pri NATO-u, 26. novembra 2019. godine, prisustvovao je i\nnačelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH generalpukovnik Senad Mašović. Tom prilikom prigodnim govorom gostima se obratio general Mašović, naglasivši da će pripadnici OS BiH nastaviti svojim profesionalizmom i upornošću izvršavati svoje zadatke, u cilju ispunjavanja strategijskih ciljeva države Bosne i Hercegovine.\nIzmeđu ostalog, istakao je značaj obilježavanja ovog datuma, jer je tada stvorena institucija čije je djelovanje u intersu svih bh. građana, na cijeloj teritoriji BiH, kao i izvan granica Bosne i Hercegovine, s ciljem izgradnje i doprinosa mira i sigurnosti u svijetu.\nDomaćin prijema, šef Vojnog dijela Misije BiH pri NATO i ujedno vojni predstavnik BiH za EU brigadir Jasmin Čajić je u obraćanju prisutnima istakao napore i napredak Oružanih snaga BiH u\npogledu interoperabilnosti, operativnih sposobnosti i učešća u mirovnim misijama, koje su prepoznate i cijenjene od prijateljskih i partnerskih zemalja u svijetu, izražavajući želje za nastavkom reformi u oblasti odbrane u narednom periodu.\nPrijemu su prisustvovali brojni zvaničnici NATO-a, ambasadori i vojni predstavnici zemalja članica i partnerskih delegacija pri NATO-u, kao i drugi zvaničnici međunarodnog vojnog osoblja pri NATO i EU.\nMC Srebrenica: Neka Tužilaštvo ispita Viškovića o ulozi u genocidu\nMemorijalni centar Srebrenica - Formirati predmet 'Radovan Višković'\nNacional: Suprug Kolinde Grabar-Kitarević prisustvovao primopredaji mita od oko 530.000 KM!


FormaPharm u Rusiji - FormaPharm Engineering Group\nVIŠEDECENIJSKO POSLOVANJE FORMAPHARM GRUPE U RUSIJI\nPočetkom 90-ih godina u Ruskoj Federaciji se osetila potreba za povećanjem farmaceutske proizvodnje, kako bi se smanjila zavisnost države od uvoza lekova iz inostranstva, koji je tad činio i do 70% od ukupnih potreba. S tim u vezi svoju šansu na ruskom tržištu traže mnoge inženjering farmaceutske kompanije. Jedna od njih, koja je još 1994. godine pustila svoje korene u Rusiji, bila je kompanija FormaPharm Engineering Group, pod tadašnjim nazivom Hemofarm Inženjering.\nEkonomski i privredni razvoj Rusije praćen je prisustvom sve većeg broja srpskih kompanija na ruskom tržištu, što dovodi do postepenog uvođenja privrednih i carinskih povlastica i olakšica, dogovorenih međudržavnim sporazumima između Srbije i Rusije. FPEG koristi tu šansu za uvoz opreme i materijala iz Srbije, koji su oslobođeni carinskih taksi i obaveza.\nNajvažniji događaji za FormaPharm Engineering Group, registrovanu u Ruskoj Federaciji:\n1994. godine FormaPharma je angažovana na izgradnji farmaceutske fabrike Jugrafarm u Tjumenu, čiji je investitor bila Administracija Hanti-Mansijskog autonomnog okruga, kao i na izgradnji poslovnog prostora predstavništva Hemofarma u Moskvi (cca 2000m2).\nU periodu od 1998. do 2001. rađeno je na projektovanju i izgradnji postrojenja za eksperimentalnu proizvodnju injekcionih rastvora u okviru Kardiološkog centra u Moskvi.\n2002. godine počinje projektovanje i izgradnja fabrike Soteks u Sergijevom Posadu, za jednu od najvećih farmaceutskih kompanija Protek.\n2004. projektovanje i izgradnja fabrike Hemofarm Obninsk, u istoimenom gradu u Kaluškoj oblasti. Fabrika je završena 2006. godine sa punim ciklusom proizvodnje. Osim toga, ona je među prvima u farmaciji u Ruskoj Federaciji dobila i licencu GMP EU.\nU periodu od 2008. do 2009. projektujemo i gradimo mikrobiološku laboratoriju za fabriku Nižfarm iz Nižnjeg Novgoroda.\n2010. potpisujemo generalni ugovor o projektovanju, izvođenju radova i nabavci opreme s kompanijom Niarmedik. Površina projektovane fabrike Niarmedikfarma iznosi 22000m2, a vrednost izgradnje i opremanja fabrike je iznosila oko 50 miliona evra. U prilog kvalitetu našeg angažovanja na projektu Niarmedik svedoči i činjenica da je projekat Niarmedikfarma 2015. proglašen projektom godine u farmaceutskoj industriji u Ruskoj Federaciji.\n2014. FormaPharm počinje projektovanje, a zatim i izvođenje fabrike za proizvodnju visokokvalitetne ambalaže za farmaceutske, kozmetičke i prehrambene proizvode, Palladio BNM Obninsk, površine 9000m2.\n2015. FormaPharm dobija angažman na projektovanju u cilju modernizacije i proširenja proizvodnog dela fabrike Hemofarm Štada, a tokom 2015 – 2016. za investitora Hemofarm Štada projektujemo objekat laboratorijskog korpusa koji obuhvata fizičko-hemijsku laboratoriju, centar analitičkih istraživanja, tehnološku laboratoriju i razvojno-istraživačku laboratoriju.\n2016. godine ugovorena je i isprojektovana druga etapa fabrike Soteks u Sergijevom Posadu.\nU periodu 2017-2018. projektovani su i izgrađeni pogoni za proizvodnju reagenasa za genetsko utvrđivanje ličnosti i utvrđivanje srodstva, uporedo sa projektovanjem i izvođenjem postrojenja za proizvodnju supstance protivtuberkuloznog preparata (PPTZ169), sve za investitora Niarmedikfarma i Niarmedik Plus. U istom tom periodu radimo na projektovanju i izvođenju radova fabrike za proizvodnju prečišćenog kolagena u Mosaljsku, u Kaluškoj oblasti za investitora BioFARMAHOLDING.\n2020. godine sa investitorom Hemofarm Štada Rusija potpisan je ugovor po sistemu „ključ u ruke“ o projektovanju i izgradnji fizičko-hemijske laboratorije. Rok završetka radova je treći kvartal 2021. godine.\nSvi projekti završeni su uspešno i pušteni u eksploataciju, a takođe su dobili i odgovarajuće neophodne sertifikate nadležnih institucija (sertifikat Ruske Federacije GMP i sl.).\nSve ove uspešne projekte FormaPharm Obninsk realizovao je uz dobru saradnju sa matičnom firmom FPEG iz Srbije, uz angažovanje stručnjaka, projektanata, inženjera iz FPEG Srbija. Ta saradnja pokazala se uspešnom i unapređivana je tokom celog perioda poslovanja firme na ruskom tržištu.\nFormaPharm raspoređuje svoj stručni i inženjerski kadar u skladu sa potrebama poslovanja i tržišta. Poslovna strategija kompanije je da je osnovna baza stručnog kadra smeštena u Beogradu, a po potrebi se stručnjaci angažuju na poslovima u Rusiji. U skladu sa potrebama projekata kompanija u Rusiji zapošljava 10ak inženjera različitih profila i 20ak stručnih montažera na poslovima montiranja instalacija i opreme vezane za tehnološke procese (čiste sobe, orbitalno zavarivanje, prečišćena voda, gasovi itd.).


Karzai: Nema zahtjeva za napade NATO-a – Minber\nvelj. 17, 2013 at 10:08 am\nKarzai: Nema zahtjeva za napade NATO-a\nPredsjednik Hamid Karzai zabraniće, zbog operacije u kojoj su poginula djeca, afganistanskim snagama bezbjednosti da traže od snaga NATO napade iz vazduha.\n“Izdaću sutra (danas) dekret po kom afganistanske snage bezbjednosti ni pod kakvim, ni pod kakvim okolnostima ne mogu tražiti da strani avioni izvode operacije po našim kućama i selima”, rekao je danas Karzai, obraćajući se na Nacionalnoj vojnoj akademiji u Kabulu, prenio je AP.\n“Naše snage traže podršku iz vazduha od stranaca, a djeca su poginula u jednom vazdušnom napadu”, rekao je on, a prenosi Frans pres.\nAsošijeted pres navodi da je ovu izjavu afganistanski predsjednik dao poslije bijesa izazvanog “ovonedjeljnom združenom afganistansko-natovskom operacijom za koju su afganistanski zvaničnici rekli da je izazvala pogibiju deset civila, uključujući žene i djecu, u sjeveroistočnoj provinciji Kunar”.\nPrema francuskoj novinskoj agenciji, u napadu ubijeno je petoro dece i četiri žene.\nPortparol koalicije međunarodnih snaga koje predvode SAD, Džjemi Grejbil (Graybeal) nije želio da komentariše Karzaijevu izjavu pred mladim afgnistanskim oficirima, rekavši da zvaničnici još nisu vidjeli taj dekret.\nKarzai je rekao i da su afganistanske snage spremne da preuzmu brigu o bezbjednosti, uprkos zabrinutosti zbog neprestanog nasilja.\n“Srećni smo što se strane snage povlače iz naše zemlje”, rekao je on, komentarišući najavljeno povlačenje NATO snaga do kraja sljedeće godine, ističući da su one pomogle, ali da više “nisu potrebne strane snage da brane našu zemlju”.\n“Želimo da svoju domovinu brane afganistanske snage”, rekao je predsjednik Afganistana, dodajući da Amerika, Pakistan, Njemačka ili Francuska “nisu vlasnik te zemlje”.\nAFP podsjeća da je više od 3.200 vojnika NATO, uglavnom Amerikanaca, izgubilo život u 11 godina dugom ratu poslije zbacivanja talibana u američkoj invaziji 2001. godine.\nPredsjednik SAD Barak Obama najavio je da će povući približno polovinu od 66.000 američkih vojnika iz Afganistana tokom godinu dana.\nadmin 17 veljače, 2013\nEgipat: Za policiju 100.000 pištolja


Održana sednica Parlamenta privrednika - Regionalna Privredna komora Južnobanatskog upravnog okruga\nOdržana sednica Parlamenta privrednika\nDatum kreiranja sreda, 08 novembar 2017 09:06\nU skladu sa planiranim aktivnostima 3. novembra 2017. godine održana je sednica Parlamenta privrednika Privredne komore Srbije - Regionalne privredne komore Južnobanatskog upravnog okruga.\nSednica je održana po unapred pripremljenom dnevnom redu, od usvajanja zapisnika sa 1. Kostitutivne sednice Parlamenta privrednika, obraćanja predstavnika Privredne komore Srbije, predstavljanja kvartalne analize propisa, zatim informacije o privrednim kretanjima u Južnobanatskom upravnom okrugu i za kraj je ostavljena diskusija. Sednicom je predsedavala predsednica Parlamenta privrednika, Olivera Beuković, koja je otvorila sednicu, pozdravila prisutne članove Parlamenta privrednika i konstatovala da postoji kvorum za održavanje sednice.\nIspred Privredne komore Srbije se prisutnima obratila Nermina Ljubović, zamenik generalnog sekretara. Istakla je značaj reforme komorskog sistema, gde je neposredniji kontakt sa privredom. Poseban akcenat u svom izlaganju je stavila na inicijative privrednika koje sada dolaze do izražaja, gde Privredna komora Srbije uspešno zastupa interese, kada su u pitanju zakonska rešenja i njihove izmene. To već pokazuje određene rezultate, jer formirane radne grupe iz više oblasti reaguju po upućenim zahtevima privrede. Takođe je novina da se to prenosi i na lokalni nivo, gde je uspešno uspostavljena saradnja sa lokalnim samoupravama i gde se reaguje na uočene probleme privrednika, naročito kada su u pitanju obaveze prema lokalnim samoupravama.\nPotom se prisutnima obratila Kristina Đurić, zamenik direktora pravno-političkog odelenja u Privrednoj komori Srbije. Istakla je da mnogi problemi nastaju kod propisa usled harmonizacije propisa u skladu propisima EU i da je u ovoj godini oformljeno 14 radnih grupa i do kraja godine se planira još nekoliko kako bi se što efikasnije delovalo kod uočenih problema privrednika. U proteklom periodu je bio veliki broj komentara na pojedina zakonska rešenja, ali se očekuje još inicijativa za unapređenje privrednog ambijenta.\nPotom se prisutnima obratio Dragan Bosilj, V.D. direktora Privredne komore Srbije - Regionalne privredne komore Južnobanatskog upravnog okruga. Pored analize o privrednim kretanjima u regionu, koju su članovi Parlamenta privrednika dobili u materijalu za ovu sednicu, poseban akcenat u svom izlaganju je stavio na aktivnostima koje se realizuju, istakavaši da su intenzivirane posete privrednim subjektima u kojima se otvoreno razgovara o problemima sa kojima se sureću privrednici. Naglasio je da se za narednu godinu planira još veći broj poseta privrednim društvima. Kada je u pitanju saradnja u lokalu, on je najavio potpisivanje Sporazuma o poslovnoj saradnji sa Regionalnom razvojnom agencijom Južni Banat\nPotom je pod tačkom razno bilo nekoliko diskusija privrednika na temu Zakona o izvršenju i obezbeđenju, zati na temu izmena Pravilnika o PDV-u, gde su privrednici informisani da je u pripremi stručni skup sa tom temom.


Vlada donela Uredbu o zajedničkom izvršavanju poverenih poslova - Naša Mesta\nNaslovna Vesti Vlada donela Uredbu o zajedničkom izvršavanju poverenih poslova\nVlada donela Uredbu o zajedničkom izvršavanju poverenih poslova\nNa predlog Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Vlada Repubike Srbije je donela Uredbu o uslovima i načinu zajedničkog izvršavanja poverenih poslova.\nU cilju uređivanja međuopštinske saradnje, izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi uspostavljen je pravni okvir za načine i oblik uspostavljanja saradnje jedinica lokalne samouprave radi obavljanja izvornih poslova.\nUređivanje zajedničkog obavljanja poverenih poslova je predmet Zakona o državnoj upravi, a na osnovu člana 75. je doneta Uredba o uslovima i načinu zajedničkog izvršavanja poverenih poslova.\nZajedničko izvršavanje poverenih poslova, u smislu Zakona i Uredbe prvo podrazumeva zaključivanje sporazuma o zajedničkom izvršavanju poverenih poslova, na koji saglasnost daje Vlada, u postupku i sa sadržinom koja je predviđen zakonom i uredbom.\nUredba sadrži i pravila o radu, položaju rukovodilaca i zaposlenih u zajedničkim organima, organizacijama, službama i drugim organizacionim oblicima koji obavljaju zajednički poverene poslove, kao i pravila koja se tiču srazmernog finansiranja njihovog rada.\nOsnovni oblik saradnje, u smislu ove uredbe je, u formalnom smislu, obrazovanje zajedničkih organa, organizacija, službi i dr, koji zajednički, prema pravilima iz zakona, Uredbe i zaključenog sporazuma obavljaju poverene poslove. Pored navedenog, Uredbom je predviđena i mogućnost formiranja zajedničkih stručnih tela, koja mogu doprineti i kvalitetnijem stručnom radu i međusobnom usaglašavanju prakse organa jedinica lokalne samouprave.\nZa ostvarivanje međuopštinske saradnje neophodno pogledati i Zakon o lokalnoj samoupravi koji predviđa i mogućnost njegovog zaključenja i na inicijativu jedinica lokalne samouprave, navedeno je na sajtu Ministarstva.\nUkazamp je da se donetom Uredbom ne menjaju propisani (sektorskim zakonima) uslovi ostvarivanja prava, obaveza i pravnih interesa fizičkih i pravnih lica, već će njeno stupanje na snagu biti od izuzetnog interesa za jedinice lokalne samouprave i imati pozitivne efekte i na građane i na privredu, a njen osnovni cilj je usmeren na kvalitetniji rad lokalnih vlasti i budžetske uštede.\nPrethodni tekstGradonačelnice i predsednice opština potpisale Povelju ženske solidarnosti\nSledeći tekstAngažovani prvi članovi projektnog tima za obuku državnih službenika\nPrvi električni automobili stigli u Poštinu flotu\nI za zaposlene u ustanovama socijalne zaštite u sistemu COVID jednokratna...\nViše od 140.000 subjekata evidentiralo podatke o vlasništvu u APR-u


Hend: Uklonjen kamen spoticanja\nHapšenjem Ratka Mladića uklonjen je i važan kamen spoticanja u bilateralnim odnosima Srbije i Sjedinjenih Država, ocenio je savetnik Komisije za evropsku bezbednost i saradnju (Helsinške komisije) američkog Kongresa Robert Hend.\nHend: “Hapšenje Mladića je izvanredna vest i moji pretpostavljeni kongresmen Kris Smit i senator Ben Kardin, koji su veoma aktivni u pogledu potrebe saradnje sa Haškim sudom, takodje su pozdravili ovaj dogadjaj. Kongresmen Smit rekao je da će hapšenje doneti izvesnu utehu preživelim žrtvama u Bosni i njihovim bližnjima zbog zlodela za koje je Mladić odgovoran. Senator Kardin je je takodje rekao da je to dobar dan za Srbiju i definitivni signal da Beograd nastoji da okonča nesrećno Miloševićevo poglavlje u istoriji te zemlje. Medjutim, svi smo mi zadovljni ovakvim ishodom, da pravda pobedjuje, imajući na umu naša nastojanja od 1992. kada je potekla incijiativa za stvaranje tribunala.”\nGlas Amerike: Šta će hapšenje Mladića značiti za buduće odnose Srbije i SAD?\nHend: “Ovo je bio značajan kamen spoticanja u bilateralnim odnosima dve zemlje, pošto su SAD od samog početka zahtevale potpunu saradnju Beograda sa tribunalom, mada je još uvek na slobodi još jedan optuženi za ratne zločine, Goran Hadžic. Ipak hapšenje predstavlja otklanjanje tog važnog pitanja u našim odnosima. Naravno, mi i dalje imamo različita gledišta o nekim pitanjima, kao što je Kosovo, ali hapšenje Mladića ne može a da ne vodi ka unapredjenju odnosa.”\nGlas Amerike: Da li će hapšenje Mladića ubrzati proces pridruživanja Srbije EU?\nHend: “Definitivno, mada još uvek postoje neka nerešena pitanja, kao i u odnosima sa SAD, poput pitanja statusa Kosova, o čemu se nadamo da će se postići neki konsenzus. Holandija je pitanje hapšenja Mladića snažno povezala sa evropskom integracijom Srbije, a sada će se taj proces daleko više ubrzati. Srbija je danas postigla veliki uspeh i njen progres je ohrabrujući.”\nGlas Amerike: Šta bi hapšenje Mladića moglo da znači za same Srbe i Srbiju?\nHend: “To je možda najvažnija stvar - šta to znači za Srbe i Srbiju. Ne znam koliko je važno to što smo mi u Helsinškoj komisiji, ili američkom Kongresu ili administraciji učinili ovih proteklih godina, kao i u Evropskoj uniji, ali ovaj akt je veoma važan za Srbiju bez obzira na njene medjunarodne odnose i položaj. 1990-te su bile teške godine za Srbiju, i bilo je mnogo hrabrih Srba koji su se usprotivli i pružali otpor Miloševiću i Mladiću, i izložili se velikom riziku zbog toga. Njima treba danas zahvaliti što su istrajali i da podsetim da su strašne stvari učinjene u ime Srba i da Srbija mora to da odbaci - zločine i sve drugo, pošto to ne predstavlja ni Srbe ni Srbiju.\nTokom mojih susreta sa ljudima u vladi Srbije, bio sam ubedjen da mnogi od njih žele da Mladić bude izveden pred lice pravde čak i više nego sto sam ja to želeo, jer nisu želeli da budu povezani sa tim zlodelima. Takodje sam bio zadovoljan Tadićevom izjavom, koja odražava ovakvo razmišljanje, jer on nije rekao da je sada stvar gotova pošto je Mladić uhapšen, već je podsetio da i Hadžić mora da bude priveden pravdi.”


Potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je danas s ambasadorom SAD Kajlom Skatom o regionalnom povezivanju Srbije i novim infrastrukturnim projektima, među kojima je i izgradnja Moravskog koridora.\nNa sastanku je ocenjeno da je regionalna stabilnost važna za brži ekonomski razvoj čitavog regiona, kojem doprinosi i povezivanje u oblasti infrastrukture. Mihajlovićeva je naglasila da novi investicioni ciklus koji Srbija pokreće u 2019. čine pre svega infrastrukturni projekti od regionalnog značaja.\nJedna od glavnih tema razgovora bila je izgradnja Moravskog koridora, odnosno auto-puta Pojate-Preljina, za koji je prošle godine potpisan Memorandum sa američkom kompanijom "Behtel".\n- Izgradnja Moravskog koridora je za Srbiju od strateškog značaja jer će povezati Koridor 10 i Koridor 11 preko centralne Srbije, što je važno zbog novih investicija. Projektna dokumentacija je praktično završena i želimo da, uz obezbeđeno finansiranje, krajem leta ili početkom jeseni započnemo radove - rekla je Mihajlovićeva.\nAmbasador Skot rekao je da se nada da dobrom napretku projekta i da će ovaj auto-put po kvalitetu biti primer i za druge slične investicije u ovoj oblasti.\nOn je dodao da SAD ostaju otvorene za podršku Srbiji u sprovodjenju reformi koje doprinose bržem putu Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji.\nBrnabić razgovarala sa Skotom o Kosovu: Ukidanje takse - uslov za NASTAVAK DIJALOGA\n"A ŠTO ZVEZDA NIJE IGRALA U GRAČANICI?" Đurić u klinču sa američkim ambasadorom zbog kosovskih karatista\nVučić i Skot o dijalogu i idejama za postizanje rešenja oko "kosovskog čvora"\nDanas se navršava sedam godina od smrti Verice Barać, istaknutog borca protiv korupcije i dugogodišnje predsednice Saveta za borbu protiv korupcije.


SAOPŠTENJE SA SEDNICE VLADE RS ODRŽANE 4.12.2013. GODINE: USVOJENI PREDLOG ZAKONA O IZVOZU I UVOZU NAORUżANJA I VOJNE OPREME I PREDLOG ZAKONA O POTVRđIVANJU AKATA SVETSKOG POšTANSKOG SAVEZA\nVlada Republike Srbije prihvatila je na sednici program mera za kreditnu podršku privrednom društvu "Autosaobraćaj" AD Kragujevac u restrukturiranju, čijom se primenom stvaraju uslovi za rešavanje krizne situacije u ovom preduzeću.\nVlada je naložila pomenutom privrednom društvu da do 10. decembra dostavi Ministarstvu privrede sve podatke o preduzeću, kao i procenu imovine i predlog za socijalni program.\nVlada je upoznata sa Izveštajem o izvršenom nadzoru nad radom Agencije za privatizaciju u predmetu prodaje imovine "Vršački vinogradi" AD Vršac u restrukturiranju, po javnom pozivu od 8. jula ove godine, za učešće na javnom nadmetanju za kupovinu dela pokretne i nepokretne imovine tog društva.\nVlada je naložila Ministarstvu privrede i Agenciji za privatizaciju da primene mere u cilju otklanjanja utvrđenih nezakonitosti, ponište sve akte i radnje, spreče eventualnu štetu i pokrenu postupak utvrđivanja odgovornosti.\nNa sednici je usvojen i Predlog zakona o izvozu i uvozu naoružanja i vojne opreme, koji je usklađen sa novim pravilima i procedurama Evropske unije, međunarodnim konvencijama i sporazumima koji će, kako se očekuje, obezbediti čvršću kontrolu u ovoj oblasti.\nTakođe, Vlada je usvojila i Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetskog poštanskog saveza.


U Velikoj Kladuši osnovano udruženje za pomoć oboljelima od karcinoma - mojusk.ba\nKrajem prošlog mjeseca u Velikoj Kladuši osnovano je Udruženje za pomoć oboljelim od karcinoma „Sutra je novi dan“.\nIdeja o osnivanju ovog udruženja datira od ranije, a kako ističe predsjednica Udruženja Nasija Džihanović–Habibović za Radio Veliku Kladušu jedan od razloga osnivanja jesu sve češći slučajevi da pacijenti zbog nedovoljne podrške i pomoći gube bitku sa ovom zloćudnom bolešću.\nNakon registracije, prva aktivnost Udruženja, prema riječima predsjednice, biće uspostavljanje općinskog registar oboljelih od karcinoma. Kako Džihanović dodaje prema podacima sa kojima oni raspolažu između 230 i 250 građana velikokladuške općine oboljelo je od karcinoma.\nKako ističe najveći problem sa kojim se susreću pacijeti oboljeli od ove zloćudne bolesti jesu skupi lijekovi i terapije. Ciljevi udruženja prvoshodno su pomoći onkološkim pacijentima u liječenju, informisanje i edukacija pacijenata o samoj bolesti, te rad na prevenciji i ranom otkrivanju bolesti.


RUTINSKI DO NOVOG TRIJUMFA\n21/02/2021\tSport Ostavi komentar 378 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nKako smo i najavili košarkašice Topolčanke su u okviru 18. kola 2 ŽLS dočekale pretposlednji tim na prvenstvenoj tabeli, ekipu Srema iz Sremske Mitrovice i zabeležile lagani trijumf rezultatom 78:50.\nSrem je samo u prvih nekoliko minuta bio ravnopravan rival, a potom je proradila žuto-crna mašinerija. Do poluvremena su naše devojke ovaj meč već arhivirale jer su na veliki odmor otišle sa prednošću od 45:24.\nKao i u prošloj utakmici na gostovanju u Ljuboviji već na samom početku 2. poluvremena Topolčanka je otišla i na preko 30 razlike, pa je trener Šegrt izveo svoje najbolje igračice iz igre i nije ih više vraćao na teren, te je šansu pružio bačkotopolskoj mladosti. Ukazanu šansu u potpunosti iskoristila mlađana Jovana Belada koja je na svoj konto upisala 6 poena. Sremicama je pripao poslednji period igre pa su do kraja susreta samo uspele da ublaže i ovako visok poraz.\nNajefikasnije u ekipi Topolčanke bile su Slađana Radulović i Danijela Grahovac sa 17 postignutih poena, Sofija Repček je ubacila 14, a Jelena Zorić 11 pogodaka. U ekipi Srema ubedljivo najbolja 15-godišnja Jelena Janković, inače kadetska reprezentativka koja je ubacila 16 poena, od čega 10 u prvoj četvrtini, gde je kompletan tim Srema ubacio ukupno 12 poena. Za Topolčanku sada predstoji paklen period, očekuju je tri veoma teške utakmice i tri derbija sa ekipama koje gaje takođe prvoligaške ambicije. Prva prepreka je ekipa Mileševke iz Prijepolja koje su Topolčanke pregazile u prvom delu sezone u našem gradu. Zbog važnosti utakmice i napornog puta OKK,,Topolčanka“ će prvi put posle dužeg vremena krenuti put Prijepolja dan ranije.