Ј. Церовина: Ко је Дејан Ђорђевић, нови власник Мегатренда? - Нови Стандард\nJ. Cerovina: Ko je Dejan Đorđević, novi vlasnik Megatrenda?\nBiografski podaci koje je ponosno isticao su izbrisani sa stranačkog sajta. Baš sve u vezi sa novim vlasnikom „Megatrenda” obavijeno je misterijom\nDoktor medicine, diplomirani pravnik, suvlasnik više kompanija u Evropskoj uniji i predsednik Borda direktora kompanije „Efas Evropa” sa sedištem u Berlinu – samo su neki podaci iz impozantne biografije Dejana Đorđevića, novog vlasnika „Megatrenda”. Tačnije, to su podaci sa sajta Konzervativno reformističke stranke (KRST) koje je on sam o sebi izneo, ali se teško mogu proveriti. I baš sve u vezi sa novim vlasnikom „Megatrenda” obavijeno je misterijom.\nNaime, biografski podaci koje je ponosno isticao su izbrisani sa stranačkog sajta. Ostala je samo fotografija uz funkciju predsednika partije. Ali, više nije sigurno ni da je predsednik partije. Prema pisanju nekih medija, Đorđević je smenjen pre šest meseci, jer nije ispunio obećanje da će ulagati u stranku, a iza sebe je ostavio dug od 300 hiljada dinara i neisplaćene plate zaposlenima u partiji. Đorđević je na to odgovorio da dugove u stranci nije pravio, a sekretarice, kako je navodno rekao, nije plaćao „jer je trebalo da rade za ideale, a ne za pare”.\nNovi predsednik je, opet po sopstvenoj tvrdnji, advokat Nenad Janković koji je ranije obavljao funkciju potpredsednika, a u junu ove godine je izabran za lidera na Skupštini partije. Sam Janković je u januaru ove godine tvrdio da su nepoznate osobe ispalile više hitaca u njegov automobil što su iz MUP-a demantovali. Takođe je tvrdio i da je pokušan atentat na predsednika stranke Dejana Đorđevića. Kako je rekao, u blizini Dedinja je njegov džip, „bukvalno uništen” , a ti napadi na predsednika stranke i potpredsednika za manje od mesec dana, smatra, ne mogu biti slučajnosti. „Neko stoji iza toga, nadam se da će MUP da otkrije ko stoji iza toga i kome mi zapravo smetamo”, ispričao je potpredsednik KRST-a Nenad Janković.\n„Shvatajući ozbiljnost situacije u kojoj se Srbija nalazi, odlučuje da se bez obzira na odličan materijalni, karijerni i porodični status aktivno uključi u politiku svestan svih rizika za njega i njegovu porodicu”, stajalo je u biografiji.\nInače, Konzervativna reformistička stranka je osnovana 2018. godine, preimenovanjem niške Reformističke stranke. Sada su u u postupku vraćanja starog imena – Reformistička pod kojim se i vodi pred Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave. Nakon što se u javnosti postavilo pitanje da li postoji konzorcijum koji je kupio „Megatrend”, Đorđević je rekao da postoji, objasnio da će profesori ubuduće „raditi bez novca”, a da iza njega lično „stoji država”.\nJuče je, međutim, Dejan Đorđević, kao v. d. rektora Univerziteta „Megatrend” demantovao da je bilo kom mediju izjavio da iza njega stoji država i da je uopšte dao bilo kakvu izjavu medijima u Srbiji. U saopštenju „Megatrenda” koje je medijima dostavio sektor za odnose s javnošću navodi se da je povod za demanti tekst objavljen 2. decembra u listu „Danas” upravo pod naslovom „Iza mene stoji država”. U saopštenju se, prenosi Tanjug, navodi i da Đorđević i nije bio u mogućnosti da kontaktira s medijima, jer je na službenom putu van zemlje.\nNovi vlasnik „Megatrenda” i vršilac dužnosti rektora obratiće se medijima uskoro, kako je obećao pre nekoliko dana, i tada će objasniti sve relevantne pojedinosti u vezi s vlasničkom promenom u ovoj ustanovi i novom razvojnom fazom, navedeno je u saopštenju.\nAutorka Jelena Cerovina\nPreporučujemoDejan ĐorđevićJelena CerovinaMegatrendprodaja Megatrenda\nMića Jovanović odustaje od prodaje Megatrenda: Ispao sam naivan\nĐorđević odgovorio Mići Jovanoviću: Ugovor se ne raskida preko medija


Vučić: Najviše se smejem kada opozicija govori o mitinzima i kontramitinzima\nN1Info\t02.04.2019 21:34\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić negirao je optužbe da će Srpska napredna stranka organizovati kontramitinig u Beogradu kao reakciju na opozcione demonstracije, navodeći da to okupljanje neće biti održano istog dana kada i protest opozicije.\nSavez za Srbiju ranije je najavio da će 13. aprila u Beogradu biti održan veliki narodni protest, a Vučić je nedavno pozvao narod iz svih delova zemlje da 19. aprila dođu na skup u Beogradu kako bi pokazali koliko je snažna, kako je rekao, demokratska, nacionalna, moderna, poštena i pristojna Srbija.\nVučić je novinarima u Loznici rekao da se najviše smeje i da mu je najzabavnije kada opozicija počne da govori o mitinzima i kontramitinzima.\n"O kakvim kontramitinzima pričaju? Pa nikone zakazuje ništa u istom danu. Ili valjda hoćete da zabranite slobodu i pravo nekom na javno okupljanje. Sebi ste dali pravo da nas četiri meseca maltretirate sa vas od 80 do 110 u Loznici, od 1.443 do 2.750 u Beogradu, od osam do 32 u Vladičinom Hanu i da nam zauzimate ulice širom Srbije, a da niko ne sme da vam kaže da umesto osam i 32 u Vladičinom Hanu nas ima 3.000 koji mislimo sve drugačije od vas. I da to ne smemo u jednom danu da iskažemo", rekao je Vučić.\nOn je rekao da "kako čuje - spremaju sendviče", navodeći da "malo nešto sendviča spremaju".\n"Sloboda javnog okupljanja je Ustavom zagaranatovano pravo i sloboda", poručio je Vučić.


Industrijska proizvodnja u Srbiji porasla za 13,1 odsto\n29.03.2013. / 13:50\nBEOGRAD, Industrijska proizvodnja u Srbiji bila je u februaru veća je za 13,1 odsto u odnosu na februar prošle godine, a u odnosu na prosjek 2012. godine, manja je za šest odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nIndustrijska proizvodnja u periodu januar-februar bila je veća za 7,5 odsto u odnosu na isti period 2012. godine. Veliki uticaj na rast proizvodnje u februaru, kao i u periodu januar – februar, imao je izuzetno nizak nivo industrijske proizvodnje u februaru prošle godine, koji je nastao kao posljedica veoma nepovoljnih vremenskih prilika.\nPosmatrano po sektorima, u februaru je, u odnosu na isti mjesec lani, zabilježen rast proizvodnje u sektoru rudarstva za 24,1 odsto, sektoru prerađivačke industrije 17 i sektoru snabdijevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacijom od 0,6 odsto. Gledano po namjenskim grupama, do rasta je došlo u proizvodnji kapitalnih proizvoda za 64,6 odsto, trajnih proizvoda za široku potrošnju 27,8, energije 10,1 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za sedam i međufaznih proizvoda, osim energije, za 6,9 odsto.\nObim industrijske proizvodnje u februaru je zabilježio rast kod 23 oblasti, čije učešće u ukupnoj strukturi industrijske proizvodnje iznosi 76 odsto, a pad kod šest oblasti, čije učešće iznosi 24 odsto. Najveći uticaj na rast industrijske proizvodnje imale su proizvodnja motornih vozila i prikolica, proizvodnja derivata nafte, metalnih proizvoda, osim mašina, proizvoda od nemetalnih minerala i pića.\nKada se uključi ocjena industrijske proizvodnje malih preduzeća iz uzorka, industrijska proizvodnja u februaru je, u odnosu na prosjek 2012. godine, kod ukupne industrijske proizvodnje manja za 6,2 odsto, a kod prerađivačke industrije za 12,4 odsto. Tanjugbiz.rs\nTagovi: industrijska proizvodnjapreduzecarastzavod za statistiku


Napeto u Srpskoj: Ratuju PDP i SNSD! | Novosti.RS\nponedeljak, 21. 10. 2019. u 07:34\nIvanić, počasni predsednik PDP, izjavio je da Milorad Dodik za godinu dana u Predsedništvu BiH ništa nije uspeo da napravi i da stoga svesno izmišlja sukobe sa opozicijom, pokušavajući da je optuži za svoje neuspehe. Prema rečima Ivanića, Dodikova najveća nemoć se iskazuje u tome što nije formiran Savet ministara.\nOn kaže i da se sadašnji srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik poziva na Strategiju spoljne politike donetu za vreme Ivanićevog mandata, gde se nigde ne spominje članstvo u NATO.\n- Tu se nigde ne spominje članstvo u NATO, nego se vrlo precizno govori o saradnji. U svom mandatu sam uspeo da priču o punopravnom članstvu u NATO, koju je SNSD ostavio, svedem samo na saradnju - istakao je Ivanić.\nGovoreći o formiranju Saveta ministara BiH, Ivanić je upitao ko to Dodiku brani, i kako mu neko to može zabraniti ako je u stanju da formira vlast.\n- Ja sam, kao član Predsedništva, rekao da će, dok sam ja tu, PDP i SDS biti u Savetu ministara, i bili su. Imao sam snagu, moć i umeće da realizujem politički cilj, za razliku od njega, koji to očito ne može. Zaista mislim da je krajnje vreme da u raspravama prestane da vređa i da se okrene suštini - kaže Ivanić.\nStaša Košarac, član Predsedništva SNSD, kaže, za "Novosti", da međunarodni poltroni iz PDP, poput Mladena Ivanića, ne mogu da prežale što je politika Milorada Dodika i SNSD pobedila na izborima, a to je politika srpskog naroda.\n- Građani RS su na izborima kaznili podaničku politiku Mladena Ivanića i PDP na nivou BiH. Dodik je na izborima za srpskog člana Predsedništva BiH dobio 375.000 glasova, što je najveći broj glasova, i to jasno govori kakvu politiku vodi - ističe Košarac.\nLAŽNE DIPLOME PROTEKLOG vikenda su raspravu vodili i poslanik PDP Jelena Trivić i ministar iz SNSD Srđan Rajčević, a tema je bila borba Vlade RS protiv lažnih diploma, kao i na koji način institucije to treba da rade.\nOn kaže da Ivanić i PDP očigledno žele da opterete SNSD pred međunarodnim faktorima, kao i da se zaborave političke aktivnosti Mladena Ivanića, koji je potpisivao akte i zagovarao političke teme u BiH a da se ne konsultuje RS.\n- Milorad Dodik i SNSD vode mudru politiku onoga što želi narod u RS i što je najbolje za Srpsku. Naša politika nije politika onog što želi međunaradna zajednica, a to je osnova politike Ivanića i PDP - kaže Košarac.\nPročitajte još: Sastanak SDS-a i PDP-a: Savet ministara BiH će fomirati onaj ko napravi koaliciju od 22 poslanika\nKada se govori o Savetu ministara BiH, Košarac ističe da SNSD samo traži da se implementira volja birača i građana RS pokazana na izborima, a ne volja međunarodne zajednice.\n- Izjave iz PDP i Mladena Ivanića su kao vapaj onih koji su izgubljeni u političkom prostoru. Ovako se ponašaju samo politički očajnici - smatra Košarac.\nOn dodaje da SDA blokira izbor Saveta ministara BiH i napominje da su SDA i Bakir Izetbegović izabrali Mladena Ivanića i PDP za partnere u prošlom sazivu Saveta ministara, kako bi sprovodili politiku Sarajeva, na štetu RS.\nO optužbama po pitanju NATO, koje dolaze iz PDP, član Predsedništva SNSD kaže da je tu stav ove stranke potpuno jasan.\n- Kada govorimo o NATO, za SNSD je najbitniji stav Narodne skupštine RS, a to je vojna neutralnost. S druge strane, Ivanić bi trebalo da objasni šta je obećavao međunarnim predstavnicima po pitanju NATO ako bude izabran u Predsedništvo BiH - istakao je Košarac.


SportDC - Vesti - Premijer liga - Nismo došli da otimamo novac od građana Bratunca\nPonedeljak, 17.05.2021 11:20\nDanas je na adresu “upsmedia.ba” stiglo saopštenje bivših košarkaša Bratunca.\n“Poštovani, u cijeloj ovoj nastaloj situaciji oko finansiranja Košarkaškog kluba Bratunac. O tom ‘prepucavanju’ između uprave košarkaškog kluba i novog načelnika opštine Bratunac Srđana Rankića, mogli ste da čujete, vidite i pročitate razne stvari! Jedino nigde nije bilo moguće čuti glas igrača. Zato smo ovim putem htjeli i osjetili potrebu poslije jučerasnjih konferencija za štampu obe strane, da napravimo ovo pismo, iz našeg ugla i striktno iz sportskog ugla… Mi nismo političari, finansijski inspektori, poreski inspektori … Mi smo sportisti a prije svega ljudi! U ljeto 2020. godine, dobili smo redom pozive i ponude za sljedeću sezonu od raznih klubova a tako i iz Košarkaškog kluba Bratunac, te smo se odlučili svaki iz svojih razloga između ostalog i finansijskih, da naredne sezone nastupamo za Bratunac i pomognemo klubu i ovom gradu da ostane u najelitnijoj ligi Bosne i Hecegovine tj. Premijer ligi”.:\n“Od početka sezone ulažemo maksimalne napore pored raznih problema sa kojima se susrećemo, mislimo naravno na virus korona kojim smo bili zahvaćeni više puta u toku sezone i stavljeni u karantin i izbačeni iz kontinuiteta treninga, poslije čega naravno slijede i neke povrede… Ćutimo i radimo zatim uspijevamo da obezbjedimo opstanak i krajnji cilj! Međutim u svoj toj borbi sa virusom i pokušavanjem da se vratimo na pobjednički kolosijek, ostajemo uskraćeni za naša primanja, koja odjednom prestaju i pored toga smo nastavili da radimo naš ‘posao’. Saznajemo kasnije da Opština više ne želi da finansira klub i igrače, gdje smo imali priliku da ne izađemo na teren protiv ekipe Čelika i dobijemo minus bod i budemo prvi kandidat za ispadanje! Međutim jer smo došli zajedničkim ciljem da pomognemo da opstane klub u najjelitnijoj ligi, mi to kao sportisti i ljudi ne želimo da uradimo i desetkovani izlazimo, da odigramo tu utakmicu sa već velikim kašnjenjem naših primanja…Sve u nadi da će se naći neko rješenje, ali umjesto rješenja, mi se stavljamo na stub srama zbog naših primanja što još niko nije doživio u svojoj karijeri i predstavljeni smo kao neki loši ljudi koji su došli u vašu opštinu da kradu novac, oštećuju budžet, da se tale sa političarima i slično! Pored drugih klubova, gdje smo mogli da odemo, mi nismo došli u Bratunac da bi otimali ljudima hljeb iz usta, oštetili grad ili Opštinu! Došli smo sa raznih strana da bi ponosno nosili dres Bratunca i pomogli ovome klubu i gradu da izbori opstanak među najjačim klubovima u cijeloj BiH i kao sportistima nam je veoma mučno razmišljati o svemu ovome, a kamoli pisati ovakvo pismo”.\n“Od raznih evropskih država i država u regionu gdje su neki od nas nastupali, nikada nismo doživeli da se plate i primanja igrača iznose tako javno i paušalno! Svaki taj evro ili marka je pošteno zarađena zalaganjem za ovaj klub i za ovaj grad! Treba uzeti u obzir da su ti naši ugovori od 7 mjeseci, a da od toga živimo 12 mjeseci i kada se to izračuna vidi se da su to minimalci u svetu sporta, a da ne pričamo o troškovima koji nosi život profesionalca za sebe (hale, teretane, treneri, ishrana, suplementi)… Žao nam je što sa gorkim ukusom idemo iz ovog lepog grada, koji zaslužuje samo najbolje, umjesto lijepih uspomena za cijeli život. Poslije svih javnih obećanja uprave kluba i načelnika Opstine Bratunac da će igrači biti isplaćeni do odlaska kući i kraja sezone, mi smo dobili metu na sebe i nas devet igrača predstavljeni kao ljudi koji su došli da oštete opštinski budžet grada. Pitamo se zašto nam nije rečeno da tražimo novi klub i da nismo više poželjni ovde kada je bilo vrijeme… Pronašli bi nove angažmane i zaradili novac od koga trebamo živjeti do septembra tj. početka sljedeće sezone. Ovako smo korišćeni za razna prepucavanja preko naših leđa i na kraju otišli kućama samo sa novim obećanjima obje gore navedene strane . Izričito bismo naglasili da nas politika ne zanima i da se ograđujemo od bilo kakvih političkih povezivanja! Ovo je riječ sportista i sada već bivših košarkaša Bratunca”.\nSaopštenje su potpisali Radenko Pilčević, Dejan Ćup, Aleksandar Živojin Danilović, Marko Rikalo, Nikola Tadić, Nikola Petrović, Đorđe Tresač, Matija Žunić i Nemanja Pavlović.


Vulin: Posao za 100 radnika u pogonu „Jumka“ u Drvaru – Studio B\nVulin: Posao za 100 radnika u pogonu „Jumka“ u Drvaru Tanjug\nObjavljeno: 12.11.2019. 17:35 Izmenjeno: 12.11.2019. 17:35\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik obišli su u Drvaru radove na izgradnji pogona fabrike za proizvodnju tkanine, konfekcije i trikotaže „Jumko“ iz Vranja, u kome će u narednom periodu biti zaposleno 100 radnika.\n„Predsednik Vučić me je zamolio da obiđem radove i da mu podnesem izveštaj dokle se stiglo, uz apsolutno očekivanje da će se njegova reč kao i uvek ispoštovati, a to znači da će ovaj pogon biti otvoren do Nove godine. Sto građana Drvara, sto ljudi u Drvaru imaće egzistenciju, posao, njihova deca i oni će imati razloga da veruju u budućnost i da ostanu na ognjištu gde su rođeni. Odavde su ih terali i kamom i jamom, vreme je da se vrate, vreme je da ostanu i da znaju da će Srbija biti uz njih gde god da žive“, rekao je ministar.\n„Verujem da niko u ovome ne može da nađe ni jednu lošu stvar i da niko ne može da ima zlu nameru prema Republici Srbiji, prema predsedniku Vučiću, Miloradu Dodiku i svima koji su došli ovde da daju hleb za sto porodica. Voleo bih da ne čujem ni jedan negativan komentar, jer ovi ljudi zaslužuju da im se pomogne, zaslužuju da im se da hleb i nadam se da ih neće prebrojavati po nacionalnosti ni zašto je stigao taj hleb iz Srbije, već da će svi biti obradovani i ponosni što će sto porodica imati rešenu egzistenciju“, rekao je Vulin.\nGeneralni direktor vranjskog „Jumka“ Branislav Trajković naveo je da je nakon posete predsednika Srbije u septembru odlučeno da ta fabrika otvori pogon u Drvaru i da će zaposliti sto radnika. On je naveo i da se na konkurs javilo tri stotine zainteresovanih radnika, a daće prijem radnika biti obavljen do kraja novembra. Kako je najavio, 20. decembra biće zvanično otvaranje pogona, a obuku će vršiti tehničari, inžinjeri i tehnolozi „Jumka“.


Održan panel o davanjima iz dijaspore „Filantropija nema granice” : Inkluzija\nOdržan panel o davanjima iz dijaspore „Filantropija nema granice”\nPanel diskusija o davanjima iz dijaspore „Filantropija nema granice” održana je 29. avgusta u Pres centru Kombank Dvorane u Beogradu.\nDogađaj je obuhvatio tri panela koja su se bavila temama unapređenja okvira za davanja iz dijaspore i unapređenjem komunikacije sa dijasporom. Tokom panela, Miloš Janković iz Catalyst Balkans-a predstavio je podatke o zabeleženim davanjima iz dijaspore u prvih 6 meseci 2019. i uporedio ih sa prethodnim godinama, kao i sa nalazima Istraživanja o filantropskim davanjima iz dijaspore, koje je Fondacija „Ana i Vlade Divac” sprovela prošle godine uz podršku USAID-a.\nZaključci panela su da ciljevi davanja treba da budu jasni i da je transparentnost neophodna tokom i nakon sprovođenja akcija. Važno je odati zahvalnost i poštovanje prema dijaspori koja nesebično pomaže. Neophodno je i veće uključivanje dijaspore u donošenje odluka i planiranje programa, a ne samo uključivanje u vidu, najčešće finansijske, pomoći. Zaključak je da dijaspora može pružiti i svoja dragocena ekspertska znanja i podržati razvoj zemlje i društva i na taj način. Istaknuta je i važnost razmatranja poreskih olakšica, promocije lokalne platforme donacije.rs, isticanje pozitivnih primera i pojedinaca/ki, podela znanja, edukacija, uvažavanje i afirmacija donatora, kao i kontinuiran rad na unapređenju komunikacije sa dijasporom. Predstavnici/e medija pružaju neprocenjivo važnu podršku u promociji akcija za opšte dobro u Srbiji, ali bi bilo dobro i unaprediti postojeće strategije i akcione planove države kako bi dijaspora bila više uključena – jedan je od zahteva gledalaca/teljki i slušalaca/teljki emisija za dijasporu.\nU panelu su učestvovali predstavnici i predstavnice Američke agencije za međunarondni razvoj USAID, Vlade Republike Srbije, Fondacije „Ana i Vlade Divac”, glumac i producent Dan Tana, kao i predstavnici/e medija i organizacija koja aktivno rade sa dijasporom – GIZ-a, Fonda Petnica, Matice iseljenika i Srba u regionu, Rotari kluba Sremska Mitrovica, Radio Beograda, RTS-a i Frankfurtskih vesti, kao i više od 60 predstavnika i predstavnica drugih organizacija i medija.\nPanel diskusija je zaključena pozivom da svi svakodnevno razmišljamo kojim dobrim delima možemo pojedinačno doprineti boljitku i kvalitetnijem životu svih naših građana i građanki.\nPanel diskusiju o davanjima iz dijaspore „Filantropija nema granice” organizovala je Fondacija „Ana i Vlade Divac” u okviru Projekta za unapređenje okvira za davanje, koji finansira USAID, a sprovodi Koalicija za dobročinstvo koju predvodi Fondacija „Ana i Vlade Divac”, a dodatno je čine Trag fondacija, Catalyst Balkans, Smart Kolektiv, Srpski filantropski forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije.\nIzveštaj o istraživanju javnog mnenja „Davanja za opšte dobro iz dijaspore” (.pdf)\n„Dijaspora daruje“ – pregled rezultata Istraživanja o filantropskim davanjima iz dijaspore (.pdf)\nSvetlana Objavljeno Septembar 11, 2019 4:04 pm\nNa zalost nisu pozvani svi koji zasluzuju da budu na ovakvim dogadjajima.


U toku je implementacija Heliantovog zdravstvenog informacionog sistema u najvećoj crnogorskoj zdravstvenoj ustanovi – Kliničkom centru Crne Gore. U Ministarstvu zdravlja CG izražavaju veliko zadovoljstvo koristima koje i lekari i medicinskog osoblje, kao i paci-jenti, imaju od automatizacije procesa lečenja koje Heliant Health omogućava.\n-Kompletan projektni i operacioni tim, koji se sastoji od ljudi iz Ministarstva zdravlja, predstavnika Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Kliničkog centra Crne gore, zadovoljan je dosadašnjim tokom implemantacije informacionog zdravstvenog sistema Heliant u KCCG, kaže za heliant.rs Stevan Ljumović, načelnik Odeljenja za integralni zdravstveni informacioni sistem u Ministarstvu zdravstva Crne Gore.\nRadi se o krucijalnom projektu kada se govori o digitalnoj transformaciji u zdravstvu, kaže Ljumović i dodaje da on podrazumeva kompletnu informatizaciju i informatičku integraciju svih sistema u Kliničkom centru, koji uvodi i poslovni informacioni sistem kao i takozvani „pametni menadžment“ (business intelligence).\nImplementacija je počela u veoma teška vremena, posebno po zdravstveni sistem: u KCCG je Heliantov tim počeo da radi prvih dana marta, ali je već 16. marta morao da prekine zbog zdravstvene krize izazvane kovidom.\nNastavljena je u maju – pre svega zahvaljujući tome kako su se organizovali Helaintov tim i naš konzorcijum, kaže Stevan Ljumović.\nTokom leta je nastupio drugi talas epidemije, koji je ponovo zaustavio implementaciju. Ona je u septembru nastavljena i do sada nije prekidana.\nTako da je trenutno Heliantovim zdravstvenim informacionim sistemom potpuno pokriveno šest klinika Kliničkog centra Crne Gore – Oftamologija, Ortopedija, Psihijatrija, Grudna, Digestivna i Plastična – a uz njih i Operacioni blok, Blok za anesteziju, Prijemni.\nProšle nedelje počelo je uvođenje zdravstvenog informacionog sistema na posebno zahtevnoj klinici kao što je Onkologija, kao i na Vaskularnoj.\nGospodin Ljumović podseća da je u poslednjih 7-8 godina bar dva puta pokušavana informatizacija u Kliničkom centru, ali da ona nije bila uspešna.\n–Jednostavno nije bila prihvaćena od strane korisnika, prije svega od strane visokoobrazovnog medicinskog kadra. Ljekari, kaže Ljumović, nijesu bili zadovoljni.\nVeliki deo doktora iz Crne Gore bio je na specijalizaciji u Kliničkom centtru u Beogradu, kao i drugim kliničkim centrima u Srbiji, gde su koristili softvere Helianta i njima bili zadovoljni, tako da su se sada prilagodili bez problema.\n-Bilo je mnogo primjedbi od strane ljekara da ih pretvaramo u daktilografe. Činjenica je da su to najskuplji daktilografi na svijetu, šali se Ljumović, misleći na vreme koje doktori moraju da izdvoje da bi za svakog pacijenta uneli podatke o lečenju.\nHeliantov informacioni sistem čitav proces automatizuje, ubrzava i pojednostavljuje.\n-Ako je, grubo rečeno, 15-ak minuta ranije bilo predviđeno za pregled, često se dešavalo da ljekar, kucajući dijagnozu ili anamnezu, potroši 10-ak minuta, tako da mu je manje ostajalo da pregleda pacijenta. Heliantov softver će to vrijeme za unos podataka značajno smanjiti, ističe Stevan Ljumović.\nOn dodaje da će se vremenom neki procesi unošenja podataka preći sa lekara na medicinske sestre, kao i da će biti dostupan kompletnom medicinskom osoblju koje za to ima ovlašćenja.\nBitno je, napominje Ljumović, i to što se podatak o lečenju samo jednom unosi i biće dostupan svim lekarima i medicinskom osoblju koji imaju ovlašćenje za pristup podacima.\nZa načelnika Odeljenja za integralni zdravstveni informacioni sistem važno je i to što je Heliant Health aplikacija web-orjentisana. U drugoj fazi implementacije informacionog sistema, kada se razvije tzv. automatski zdravstveni karton u Crnoj Gori, postojaće tehnička mogućnost da- uz dozvolu pacijenta, naravno – lekar u bilo kojoj zdravstvenoj ustanovi može prići podacima o lečenju.\nTako da će, pored ubrzanja procesa lečenja i povećanja njegovog kvaliteta, pacijenti imati korist i od toga što neće sa sobom morati da nose dokumentaciju o lečenju iz Kliničkog centra u druge ustanove.\nLjumović napominje da je posao uvođenja informacionih sistema u KCCG, vredan 1,1 milion evra, zaključen posle raspisivanja tendera na kome je bilo više ponuđača, da je petočlana komisija donela jednoglasnu odluku, te da je ceo postupak odobren od strane centrale UNDP-ja bez ijedne primedbe.\nStevan Ljumović, načelnik Odeljenja za integralni zdravstveni informacioni sistem u Ministarstvu zdravstva Crne Gore, o uvođenju zdravstvenog informacionog sistema u KCCG


Faktor | Vlada FBiH donijela odluku o pokriću gubitka Filmskog centra Sarajevo\nVlada FBiH donijela odluku o pokriću gubitka Filmskog centra Sarajevo\n10.06.2021. / 13:37\nNa današnjoj sjednici Vlade Federacije u Mostaru Filmskom centru Sarajevo d.o.o. data je saglasnost na plan poslovanja za period od 2021. do 2023. godine, kao i na finansijski i plan rada za 2021. godinu.\nakođer, usvojen je godišnji izvještaj o radu ovog javnog preduzeća (s finansijskim izvještajem) izvještaj o radu Nadzornog odbora, te izvještaj o radu za reviziju ovog preduzeća za 2020. godinu.\nVlada je i donijela odluku o pokriću gubitka i raspodjele dobiti Filmskog centra Sarajevo, čiji je akumulativni gubitak nastao u ranijem periodu zaključno sa 2017. godinom u iznosu od 301.291 KM. Gubitak će biti pokriven iz dobiti preduzeća ostvarenog u 2018., 2019. i 2020. godini, u ukupnom iznosu od 288.950 KM. Upravi ovog preduzeća naloženo je da ostatak duga u iznosu od 12.341 KM izmiri u 2021. godini kroz planirani finansijski plan za ovu godinu i dobit preduzeća.\nVlada FBiHFilmski centar Sarajevofinansijski plan


Revizori uoče nepravilnosti, MUP podnese krivične prijave, optužnica nema – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nRevizori uoče nepravilnosti, MUP podnese krivične prijave, optužnica nema\nBy Bojan Hrstić / 05. 07. 2015.\nU MUP-u su precizirali da su od 1999., kada je osnovana Glavna služba za reviziju, do juna ove godine postupali na osnovu 77 revizorskih izvještaja u kojima su revizori dali negativno mišljenje na rad institucija, ustanova i javnih preduzeća u RS.\n– MUP je tužilaštvima podnio 87 izvještaja o počinjenim krivičnim djelima protiv 169 lica zbog izvršenih 128 krivičnih djela – istakli su u MUP-u.\nFunkcioneri su najčešće zloupotrebljavali službeni položaj ili ovlašćenja, a slijede krivična djela nesavjesno privredno poslovanje, zloupotreba ovlašćenja u privredi i nesavjestan rad u službi.\nMUP je tužilaštvima dostavio i 32 izvještaja o prikupljenim obavještenjima bez kvalifikacije krivičnog djela.\n– Trenutno se u radu organizacionih jedinica MUP-a nalazi 17 predmeta koji se odnose na negativne revizorske izvještaje – naglasili su u MUP-u.\nIako je MUP obavio značajan posao istražujući kriminal na osnovu nalaza revizora optužnice su izostale i gotovo niko od čelnika institucija, ustanova i javnih preduzeća nije procesuiran za krivična djela.\nGlavni revizor RS Duško Šnjegota kaže da revizorski izvještaji obiluju brojnim informacijama i podacima različitih vrsta i karaktera i da je osnovano pretpostaviti da mogu biti dobar osnov za inicijalnu procjenu organa za sprovođenje zakona da li u institucijama potencijalno ima nezakonitih radnji.\n– Odluka o osnovanosti sprovođenja tih procedura i radnji nije, niti može biti na revizorima, već na organima za sprovođenje zakona – rekao je Šnjegota.\nDodao je da na umu treba imati činjenicu da osnov za izražavanje negativnog revizorskog mišljenja ne znači istovremeno da je neko počinio krivično djelo.\n– Prema Zakonu o reviziji javnog sektora RS, svi negativni revizorski izvještaji se po automatizmu dostavljaju glavnom republičkom tužiocu. Doprinos revizije u otkrivanju nepravilnosti u radu institucija u RS je nesporno visok – istakao je Šnjegota.\nPredsjednik Odbora za reviziju Narodne skupštine RS Slaviša Marković rekao je da, koliko mu je poznato, u Srpskoj nikada nije podignuta optužnica na osnovu nalaza revizora.\n– Odbor za reviziju nema nikakvu povratnu informaciju šta je urađeno na osnovu negativnih revizorskih izvještaja u prethodnom periodu. Tražićemo od tužilaštava da nam kao nadležnom skupštinskom odboru dostave podatke o tome šta je do sada urađeno – rekao je Marković.\nPredsjednik Odbora za bezbjednost Narodne skupštine RS Milanko Mihajlica postavio je na sjednici parlamenta u maju Vladi RS pitanje o tome šta je urađeno povodom negativnih revizorskih izvještaja. Odgovor mu je stigao iz MUP-a, ali ne i iz Republičkog tužilaštva i Specijalnog tužilaštva RS. Glavni republički tužilac Mahmut Švraka u petak nije odgovarao na telefonske pozive, piše Glas Srpske.\nNajzastupljenija krivična djela\n72 zloupotreba službenog položaja ili ovlašćenja\n16 nesavjesno privredno poslovanje\n13 zloupotreba ovlašćenja u privredi\n11 nesavjestan rad u službi\nPodneseni izvještaji tužilaštvima\n87 izvještaja o počinjenim krivičnim djelima\n169 osoba prijavljeno tužilaštvima\n128 izvršenih krivičnih djela\nNegativni revizorski izvještaji u posljednje tri godine\n» Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede\n» Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite\n» “Željeznice RS”\n» “Putevi RS”\n» Fond zdravstvenog osiguranja\n» Klinički centar Banjaluka\n» Bolnica Istočno Sarajevo\n» Dom zdravlja Trebinje\n» Dom zdravlja Derventa\n» Toplana Prijedor\n» Grad Istočno Sarajevo\n» Opština Vlasenica\n» Opština Nevesinje\n» Opština Ribnik\n» Opština Oštra Luka\n» Opština Gradiška\n» Opština Ugljevik\n» Opština Trnovo\n» Opština Istočni Stari Grad\nOrićev saborac o zločinima: Izjava na 130 strana\nCvijeće razbija monotoniju


Samoopredeljenje: Sprski ministri biće uhapšeni ako vređaju građane Kosova - Infobrif\nObjavljeno 11.02.2020. u 11:06 poslednja izmena 11.02.2020. u 11:04\nMinistri iz Srpske liste biće uhapšeni ukoliko budu vređali građane Kosova, rekao je član Samoopredeljenja (LVV) i odbornik u opštini Priština, Arber Vokri.\n„Mi ne možemo da tolerišemo uvrede niti identiteta, niti istorije, a posebno ne od Srpske liste. Ako ponove slične izjave biće uhapšeni, i ove trenutne ministre nećemo tolerisati“, rekao je Vokri za prištinske medije, prenosi portal KoSSev.\nOsim najave o hapšenju, Vokri je sinoć takođe najavio da će njegova stranka „raditi na promeni Ustava“.\n„Naša namera je da promenimo Ustav pošto je Srpska lista produžena ruka Beograda“, rekao je.\nKoSSev podseća da je bivši ministar administracije i lokalne samouprave u Vladi Kosova iz Srpske liste, Ivan Todosijević, u decembru osuđen na dve godine zatvora, a upravo zbog „podsticanja na nacionalnu, rasnu, versku mržnju, nemir ili netoleranciju“.\nKao dokaz protiv Todosijevića korišćena je njegova izjava povodom 20. godišnjice NATO bombardovanja na ceremoniji u Zvečanu u kojoj je Albance oslovio sa „Šiptari“, a slučaj Račak nazvao „izmišljenim“.\n„Vrabac“ vozi i pacijente? Grad planira da unutar KCS uvede parking zonu i električna vozila


Medijsko prelistavanje sa Dragoljubom Petrovićem u EU info kutku\nPočetak/Društvo/Medijsko prelistavanje sa Dragoljubom Petrovićem u EU info kutku\n„Ovom prilikom ćemo sa urednikom Danasa prelistavati vesti u medijima koje su bile najaktuelnije od početka godine, uz poseban osvrt na to kako i zašto se često dešava da o istoj temi mediji sasvim različito izveštavaju. Analiziraćemo kakve poruke šalju mediji, kome ih upućuju i kako čitaoci, gledaoci i slušaoci prihvataju informacije koje im dolaze posredstvom medija. Jedna od tema razgovora biće značaj medijske pismenosti i mehanizmi kojima možemo doći do boljeg razumevanja vesti i prepoznati medijske manipulacije kojima smo često izloženi“, poručuju iz EU info kutka.\nKako poručuju iz EU info kutka njihova ideja je da za svako „Medijsko prelistavanje sa…“ ugoste po jednog stručnjaka iz oblasti medija koji će sa publikom otvoreno razgovarati o značajnim temama o kojima su mediji u prethodnom periodu izveštavali.\n„Pokušaćemo da otkrijemo šta sve čini medijsku poruku i šta stoji iza nje, na koji način treba „dešifrovati“ vesti i uvek biti na tragu tačnih i relevantnih informacija“, poručuju iz EU info kutka.\nDragoljub Draža Petrović EU info kutak Medijsko prelistavanje sa...


Na listi čekanja 870 pacijenata – Mladi Nikšića\nNa listi čekanja 870 pacijenata\nListe čekanja u Kliničkom centru Crne Gore (KCCG) su od maja, uvođenjem dopunskog rada, smanjene za 12,3 hiljada pacijenata, i najmanje su u regionu, saopštio je direktor te zdravstvene ustanove, Ranko Lazović.\nOn je dodao da je sada na listi čekanja 870 pacijenata.\nLazović je pojasnio da se čekanjem smatra prvi pregled pacijenta i operativna intervencija, a da kontrola, drugi, peti ili sedmi pregled po istom osnovu nije lista čekanja i ona postoji i u mnogo razvijenijim državama.\nOn je naveo da je 11. maja uveden dopunski rad angažovanjem doktora da rade subote, nedjelje i praznike u dvije smjene.\n„Rezultat je da smo sa liste čekanja skinuli 12.346 pacijenata. Tako da smo uspjeli da sada imamo najmanje liste čekanja u regionu“, saopštio je Lazović na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da u KCCG imaju višak nemedicinskog kadra i manjak ljekara.\n„Evropski stanadardi kažu da je optimalan broj doktora 3,3 na hiljadu stanovnika, a mi imamo 2,27 u ovom momentu“, naveo je Lazović.\nPrema njegovim riječima, KCCG pruži oko 55 odsto zdravstvenih usluga na nivou države, a u budžetu participira sa 31,5 odsto sredstava.\n„Tražio sam na Odboru za zdrastvo da u budžetu treba da participiramo proporcionalno broju pruženih usluga. Na taj način bi se omogućilo optimalno funkcinisanje u ovoj instituciji“, rekao je Lazović.\nOn je naveo da je jedan od probema u KCCG nedostatak kreveta.\nLazović je dodao da je ukinuo donacije toj instituciji u novcu zbog transparentnosti.\nOn je ukazao na činjenicu da su standardi zaposlenih veliki problem. „Stadard zaposlenih je ispod dozvoljenog nivoa, i sestara i ljekara“.\nPrema riječima Lazovića, za osam mjeseci njegovog mandata nije došla nijedna prijava, ni usmena ni pismena, da je neko uzeo novac za određeni vid zdravstvene usluge ili tražio bilo kakvu protivuslugu.\nKako je rekao, najbolja antikoruptivna mjera je plata.\n„To je moja poruka i Ministarstvu zdravlja i Fondu zdravstva i konačno Vladi, da se nađe način – znam da je teško, da nemamo – da nađemo način da povećamo plate i na taj način podignemo status zdravstvenih radnika“, kazao je Lazović.\nKad je u pitanju transplantacija, Lazović je rekao da su 2013. godine sa Hrvatskom, na nivou dva ministarstva, postali član evropskog Eurotransplanta.\n„Dosad je pod ovim krovom urađeno 25 transplantacija bubrega. U Zagrebu su napravljene dvije transplantacije jetre i jedna srca“, saopštio je on.\nLazović kazao da je zaštitniku prava pacijenata KCCG, za godinu pristigla 791 žalba.\n„Najveći broj njih se odnosio na nejavljanje na telefonski poziv, čekanje u ambulanti, odnos sa osobljem. Najmanje pritužbi je bilo na kvalitet zdravstvene usluge“, pojasnio je Lazović.\nKad je u pitanju porođaj u epiduralnoj anesteziji, Lazović je kazao da su ranije imali dva anesteziologa, a sad imaju šest. „Tako da svaka trudnica ima pravo na epiduralni porođaj pod uslovom da za to ne postoje medicinske kontraindikacije i javiće se našoj ambulanti za anesteziologiju, tamo će dobiti detaljna uputstva i svom ginekologu“.\nLazović je kazao da je godišnje, iz KCCG, po osnovu bolovanja odsutno 300 do 350 ljudi, što, kako je rekao, značajno opterećuje zdravstveni sistem. „Od toga su potpuno opravdana porodiljska bolovanja, njih je 100 do 120“.\nMinistarstvo zdravlja je, kako je rekao, formiralo eksternu komisiju za provjeru bolovanja. „Jer moramo za jedno radno mjesto da dajemo dvije plate iz veoma skromnih sredstava“.\nMedicinski direktor KCCG Vladimir Dobričanin rekao je da se dugo godina priča o integralnom informacionom sistemu.\n„KCCG je prije par mjeseci objavio tender koji je prošao i pripremamo ono što uvodi KCCG u 21. vijek, a to je postavljanje optičkih kablova u svim objektima KCCG i povezivanje sa Fondom i svim ostalim zdravstvenim institucijama“, rekao je on.\nTo je, kako je rekao, bitan projekat, jer predstavlja uvod u instalaciju integralnog informacionog bolničkog sistema koji će pomoći u kvalitetnijem pristupu zdravstvene zaštite pacijenata, koji će moći centralno da zakazuju preglede.\n„Ovaj projekat će u januaru biti završen, on ne podrazmijeva samo optiku i instaliranje optičkih kablova, već i nabavljanje ostalih resursa koji su pretpostavka za instaliranje integralnog informacionog bolničkog sistema, čiji je tender gotov i koji će u KCCG biti instaliran u prvom kvartalu i prvoj polovini naredne godine i obezbijediće integralnost na niovu kompletnog zdravstvenog sistema Crne Gore“, kazao je Dobričanin.\nNa konferenciji su podsjetili i da je u avgustu počeo sa radom laktarijom na odjeljenju za akušerstvo, koji služi za obezbjeđivanje uslova za pravilno sakupljanje mlijeka majke, i u kojima su uslovi po evropskim standardima.\nTaj prostor se, kako je saopšteno, koristi i za edukaciju majki oko dojenja i prevazilaženja prepreka, a edukaciju sprovode medicinske sestre.\nNikolić se vraća u Sutjesku\nIzabran novi odbor EPCG


1. Molim Federalni hidrometeorološki zavod Federacije BIH za mišljenje o uticaju globalnog zatopljavanja na vremenske prilike na Bjelašnici, šta nam govore mjerni podaci sa vrha Bjelašnice. Da li parametri ukazuju da će u buducnosti biti uslova za skijanj | Skupština Kantona Sarajevo\n1. Molim Federalni hidrometeorološki zavod Federacije BIH za mišljenje o uticaju globalnog zatopljavanja na vremenske prilike na Bjelašnici, šta nam govore mjerni podaci sa vrha Bjelašnice. Da li parametri ukazuju da će u buducnosti biti uslova za skijanj\n1. Molim Federalni hidrometeorološki zavod Federacije BIH za mišljenje o uticaju globalnog zatopljavanja na vremenske prilike na Bjelašnici, šta nam govore mjerni podaci sa vrha Bjelašnice. Da li parametri ukazuju da će u buducnosti biti uslova za skijanje i slične zimske aktivnosti na pomenutoj olimpijskoj planini?\n2. Molim FHMZ da nas obavijesti o tome koja oprema je potrebna Zavodu za bolje prognoziranje vremenskih prilika u kotlinama Kantona Sarajevo koje je neophodno zbog postojećeg aerozagađenja


Predstavljamo: Peugeot 3008 - Lako do kola\nPredstavljamo: Peugeot 3008\nPeugeot se nada da će preuzeti veći deo kolača u klasi kompaktnih krosovera sa novim 3008, koji bi trebalo da se pojavi u prodaji u novembru.\nPreko 67.000 Peugeota 3008 je prodato prošle godine u Evropi, što je bila jedna od najlošijih godina ovog krosovera, pa se francuski proizvođač vozila odlučio da napravi nekoliko većih promena. Za početak, dizajn je agresivniji u dosta većoj meri, gepek je veći, tu je nova sigurnosna oprema, a 3008 je dobio i Peugeotov najnoviji i-Cockpit dizajn.\nPublika je mogla ranije da sazna šta može da očekuje sa dizajnerske strane zahvaljujući Quartz koncept sa sajma automobila u Parizu 2014. godine. Dok 3008 na prvi pogled deluje kao odignuti MPV, iz Peugeota kaže da je cilj da se dobije mali SUV. On će se sada proizvoditi na Peugeot-Citroen EMP2 platformi, čime je 3008 izgubio oko 100 kg na težini, što znači da će da bude sličnih dimenzija kao Kia Sportage i Hyundai Tucson.\nIako se visina vozila nije promenila, 3008 sada pruža i za 50 mm viši klirens. Možda najviše pažnje privlači novi i-Cockpit sa 12.3-inčnim monitorom kao i opcijom za konekciju za Android Auto, Apple CarPlay i MirrorLink. Prostora u enterijeru ima više nego kod prethodnika zahvaljujući dužini većoj za 445 cm, a prostor gepeka iznosi 520 litara sa podignutim sedištima, odnosno 1,580 litara sa spuštenim sedištima.\nPeugeot je potvrdio i tri nivoa opreme (Access, Active i Allure) koji bi trebalo da budu bolji nego kod konkurencije, a narednih godina bi moglo stići još nekoliko opcija. Kada je reč o mehanici, tu su dva turbo benzinca (1.2L sa 130 ks i 1.6L sa 165 ks), kao i četiri dizela (1.6L sa 100 ks i 120 ks i 2.0L sa 150 ks i 180 ks).\nSnaga će se prenositi na standardne prednje točkove, ili opciona sva četiri točka, preko izbora manualnog i automatskog menjača sa po šest brzina. Nešto kasnije u ponudu će biti učvršćen i plug-in hibrid, koji će imati maksimalni domet od 50 kilometara, a zatim će usledeti i tehnologija autonomne vožnje.\nPeugeot 3008 će zvanično biti predstavljen na salonu automobila u Parizu u septembru, a prodaja bi trebalo da startuje nešto kasnije.\nPeugeot kaže da će novi 3008 biti nešto skuplji u poređenju sa prethodnikom, ali da će i dalje nuditi mnogo za svoju cenu.


ODBACIO JE KRIVICU: Ranjeni Džejkob Blejk se iz bolničkog kreveta izjasnio o krivičnoj prijavi\n05.09.2020. 13:36h 05.09.2020. 13:36h\nAfroamerikanac Džejkob Blejk, čije je teško ranjavanje od strane policije krajem prošlog meseca izazvalo masovne proteste i nerede u gradu Kenoša, savezna država Viskonsin, iz bolničkog kreveta se, putem interneta, izjasnio pred sudom o krivičnoj prijavi koja je protiv njega podneta pre tog incidenta, u julu.\nNa osnovu iskaza svoje bivše devojke, 29-godišnji Blejk se tereti za upad na tuđi posed, seksualni napad i nedolično ponašanje, a navodno je devojci takođe oteo ključeve od kola i debitnu karticu, navodi BBC.\nBlejk, koji usled ranjavanja paralizovan, pred sudom se izjasnio posredstvom internet video servisa "Zum", odbacujući krivicu.\nMeđutim, smatrajući da za to postoji dovoljna količina dokaza, nadležni sudija je odlučio da pokrene krivični postupak, koji će početi do kraja godine.\nPOSLE TRAMPA I BAJDEN POSETIO VISKONSIN: Sastao se sa porodicom ranjenog Džejkoba Blejka u Kenoši (VIDEO)\nNEKA PRAVOSUĐE RADI SVOJ POSAO: Bajden traži podizanje optužnica protiv policajaca koji su pucali na Afroamerikance\nBLEJK NIJE JEDINI KOJEG JE POLICIJA UPUCALA U LEĐA: I ranije su ranjavali ljude, a evo kako su uspeli da izbegnu pravdu


Ukoliko radite od kuće za stranu firmu: Uskoro ćete plaćati veći porez u FBiH\nObjavljeno: 04.04.2017. u 08:07\nNaime, pojedini građani iz svojih domova rade za firme u inostranstvu i time ostvaruju značajne prihode. Plaćanje poreza na ove prihode do sada je bilo u svojevrsnoj sivoj zoni jer nigdje u zakonu nije eksplicitno spomenut termin “freelancer“, kako se na engleskom jeziku nazivaju profesionalci koji u principu od kuće obavljaju poslove i pri tome nemaju ugovor o radu, a novac primaju kroz uplate iz inostranstva. Novim zakonskim rješenjima kroz Nacrt Zakona o porezu na dohodak, zakonodavac eksplicitno spominje freelancere.\n- Ostali oporezivi dohodak uključuje stjecanje dohotka iz prihoda od sportista i sportskih stručnjaka, prihodi od osiguranja lica, prihodi od povremenih slobodnih aktivnosti i ostali prihodi. Prihodi od povremenih slobodnih aktivnosti (freelancer, op. a.) predstavljaju posebnu vrstu prihoda koji se realiziraju na tržištu, a koji nisu u vezi s redovnim obavljanjem ni nesamostalne ni samostalne djelatnosti, koje nije potrebno posebno registrirati u skladu sa posebnim propisima. Osnovicu dohotka predstavljaju neto prihodi, te nisu dopušteni nikakvi odbici, a stopa poreza na dohodak se primjenjuje po principu lomljene skale na svaku pojedinačnu isplatu do 800 KM stopa poreza je 13 posto, a preko 800 KM stopa poreza je 20 posto – navodi se u nacrtu zakona koji je ušao u parlamentarnu proceduru.\nOva stopa predstavlja rast u odnosu na dosadašnju praksu pojedinih freelancera da na ostvarene prihode plaćaju poreznu stopu od 10 posto na osnovu propisa do sada važećeg Zakona o porezu na dohodak.


Dogovorena saradnja BiH i Norveške u IT sektoru – Pozitiv\nNa ovogodišnji SBF ambasador BiH u Norveškoj Nedim Makarević, došao je zajedno sa skupinom privrednika porijeklom iz BiH, koji već godinama postižu uspjehe na tržištu Norveške.\nOvi privrednici većinom djeluju u građevinskom sektoru, a saradnju sa BiH baziraju na uvozu gotovih proizvoda i usluga: staklo, aluminijum, pvc, pločasti namještaj i sl.\nPored segmenata gdje je ostvarena saradnja, došlo je do inicijative o analizi potencijala u IT sektoru, turizmu i poljoprivredi.\nIT sektor u BiH već od početka 2000 tih, uspješno sarađuje sa najzahtjevnijim klijentima u USA i Evropi, međutim saradnja sa tržištem Norveške još uvijek nije etablirana. Na inicijativu Dragog Dizdara došlo je do kontakta sa jednom od vodećih kompanija za razvoj softvera u BiH – Atlantbh, kompanijom Lilium, ali i BIT Alijansom, kao najvećim udruženjem IT kompanija u BiH.\nDr. Nedim Makarević, ambasador BiH u Kraljevini Norveškoj, poručuje: “Budući da sam godinama bio vrlo aktivan u IT sektoru, veoma sam upoznat sa materijom. Jasan cilj, kao što sam pomenuo na SBF je da se pokrenemo u smjeru sofisticiranijih tehnologija, a tu definitivno spada IT jer je to jedno polje u kojem Norveška pruža velike mogućnosti.”\n“Model saradnje na kojem mi insistiramo je dugoročan i profesionalan odnos. To između ostalog znači etabliranje kompanija u BiH ali i u Norveškoj, sa definisanom strategijom i poslovnim planom. Svaka saradnja između dvije države traži poznavanje obe kulture i jezika, što je preduslov za prepoznavanje potencijalnih izazova, čak i prije nego što se dese. Oduševljen sam načinom razmišljanja i funkcioniranjem Atlantbh i Liliuma. Ubijeđen sam da će saradnja sa Atlantbh i Lilium, donijeti rezultate i biti putokazom za druge”, izjavio je Project Manager – Dragi Dizdar.\nMilad Čerkić, CEO kompanije Atlantbh, ovu inicijativu vidi kao priliku za BiH: “Već više od 19 godina uspješno sarađujemo sa nekim od vodećih svjetskih kompanija. Internacionalni klijenti vrednuju i prepoznaju naš način poslovanja, a to nam onda otvara vrata širom svijeta. Uvijek smo bili spremni na nove izazove i uvijek smo uspješno odgovarali na iste, pa i na ovu inicijativu tako gledamo. IT sektor u BiH je u ekspanziji, raste iz dana u dan i postaje pokretačka snaga ekonomskog razvoja BiH. Saradnja u oblasti IT-a sa državom kao što je Norveška ima veliki potencijal, te bi mogla otvoriti novo poglavlje priče u razvoju bosanskohercegovačke privrede. Radujemo se tome.”\nIsto razmišlja i Edin Halilović, CEO kompanije Lilium Digital: “Iako je Liliumu vodeća online marketing kompanija na domaćem tržištu, naši najznačajniji klijenti i razvojni planovi su vezani za razvijena tržišta. Naša dosadašnja iskustva na razvijenim tržištima su uglavnom vezana za ljude s naših prostora koji su vlasnici ili upravljaju kompanijama na razvijenim tržištima. U tom smislu je saradnja sa dijasporom i našom diplomatskom mrežom od presudne važnosti za naše poslovne planove.”


Mesto rođenja: Vest Springfild, SAD\nDatum rođenja: 11/11/1989\nNakon veoma uspešne karijere na Vest Springfild univerzitetu Džo Regland je nastupao u Letnjoj ligi sa Golden Stejt Voriorse, ali nije izborio ugovor. S toga, svoju profesionalnu karijeru je započeo u španskoj UCAM Mursiji. Odlične partije u Mursiji nisu odgovarale klupskim ambicijama u tom trenutku pa je Regland pred plejof italijanskog prvenstva pojačao Palakanestro Kantu. Bio je jedan od ključnih igrača na putu do polufinala, a to mu je osiguralo i ostanak u ekipi Kantua još jednu sezonu.\nU sezoni 2013/2014 Regland je pokazao sav svoj raskošni potencijal. Bio je najbolji igrač ekipe u Evrokupu, a fantastične partije su ga uvrstile u drugi najbolji tim tog takmičenja. To nije promaklo oku višestrukog šampiona Italije te je Regland u narednoj sezoni pojačao Emporio Armani.\nPosle Armanija, sledeća stanica bila je Turska i to ekipa Karšijake. Nastupajući u Evrokupu za Karšijaku skrenuo je pažnju Lokomotive Kuban koja je Reglanda videla kao idealno rešenje na poziciji plejmejkera. U sezoni 2017/2018 bio je jedan od najefikasnijih igrača ekipe sa 11.7 poena u proseku.\nDžo Reglanda karakterišu izuzetna brzina, prodornost i agresivnost u odbrani. On je uoči sezone 2018/2019 potpisao jednogodišnji ugovor sa Crvenom zvezdom.


Dete se ljulja - Dete 1. godina - Bebac.com - Forum\nDete se ljulja\nZapočeo/la mamasa, 28 Feb 2011\nImam devojcicu koja ima godinu dana i dve nedelje. Od sedmog meseca ona je pocela da igra uz muziku, da se ljulja napred nazad, levo desno, a kasnije i kada je pocela da stoji - igrala je uz muziku. Medjutim sada se ljulja stalno, dok stoji u ogradici, dok gleda crtani, kad gleda igrackice, kad joj se prica..ona stalno radi telom levo desno. To me malo zabrinjava i zanima me da li to jos necije dete radi? Inace pocela je da govori mama i tata, zna tasi tasi tanana, zna pa pa, smeje se kad je zasmejavamo, raduje se na omiljeni crtani, brzo uci kad joj nesto pokazujemo, zna da vrati lopticu kad joj se baci, ali to konstantno ljuljanje mi je malo nejasno.\nI moje dete se ljulja,uz muziku najvise.Mislim da nije nista zabrinjavajuce.\nVoli dete muziku Nema sta da se brines\nMoja se ljulja uz muziku, ali se ljulja i iz cista mira, naprijed-nazad, naprijed nazad...Je li to faza ili sta?\ni moj sin od 16 meseci se ljulja napred-nazad vec 2 meseca i mene to zabrinjava kako ce da reaguju vaspitacice u vrticu,kad krene,a ovako je mnogo dobar decak


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Šumadiju 1903 očekuje težak posao\nUtorak, 19.02.2019 11:44\n18.11.2016 Administrator 1457\nU poslednjem jesenjem kolu srpskoligaš sa Bubnja imaće težak posao. Šumadija 1903 dočekuje stabilnog srpskoligaša Poleta iz Ljubića, sa kojim je u protekloj sezoni imala pozitivan bilans (remi 1:1 u Ljubiću i pobeda 3:1 na Bubnju). Sada su na različitim pozicijama.\nPolet je u sredini tabele, a srpskoligaš sa Bubnja u velikim teškoćama na posednjem mestu i sa deset bodova manje od Čačana. Šumadinci žele pobedu kako bi smanjili zaostatak za ekipama koje se bore za opstanak i na proleće pokušali da sačuvaju ugled i tradiciju kluba, kao i status srpskoligaša. Bila bi to tek treća pobeda Šumadinaca u ovoj sezoni, jer su propušteni „vozovi“ na Bubnju da se dođe do „trojke“ i u duelima sa slabije plasiranim ekipama od sutrašnjeg protivnika.\nSusret Šumadija 1903 – Polet (Ljubić) na Bubnju sutra počinje u 13 časova. U isto vreme odigraće se i susret Radnički 1923 – FAP, a u ostalim utakmicama poslednjeg jesenjeg kola sastaju se: Železničar – Smederevo, Mokra gora – Šapine, Sloga (P) – Mihajlovovac, Jošanica – Budućnost Krušik, Karađorđe – Zlatibor i Jedinstvo Putevi – Loznica.\nFudbaleri sa Bubnja čekaju na treću pobedu ove jeseni\nFudbal Muškarci Srpska liga Zapad Šumadija 1903 Polet (LJ) Srbija Šumadijski okrug Kragujevac-Stari Grad Kragujevac


Vitia: Ublažavanje mera kroz tri faze, od 4. maja kretanje dozvoljeno ukupno 3 sata - Radio Kontakt Plus\nVitia: Ublažavanje mera kroz tri faze, od 4. maja kretanje dozvoljeno ukupno 3 sata\n17:35, 30.04.2020Izvor: KoSSev\nVršilac dužnosti ministra zdravlja u kosovskoj Vladi, Arben Vitia, danas je na konferenciji za štampu najavio nove mere u borbi protiv koronavirusa. Navodi da će se započeti sa procesom ublažavanja mera kroz tri faze, te da prva kreće u ponedeljak 4.maja, kada će, između ostalog, početi da se primenjuje mera o dozvoljenom izlasku u dva termina, a ukupno 3 sata.\nVitia je izjavio da je trenutno na Kosovu koronavirusom inficirano 3% stanovništva, te da je u poslednja tri dana broj izlečanih pacijenata veći od broja inficiranih.\nPodsetio je da su pre 15 dana uvedene nove mere, usled povećanja broja slučajeva koronavirusa, među kojima je i ona o 90-minutnom kretanju građana, uz naznaku da je usled „saradnje građana“ sada moguće ublažiti mere.\nVitia je saopštio da će se blaže mere sprovoditi kroz tri faze.\n„Sada smo u situaciji kada nam kriva virusa omogućava da umanjimo ograničenja, ali nikako i na bilo koji način da ne zanemarimo opasnost“, poručio je Vitia.\nNove mere usmerene su na privredu i ekonomsku situaciju, a da li će biti uspešne, zavisi od saradnje građana i preduzeća, dodao je.\nPrva faza trajaće od 4. do 18. maja, a u ovom periodu će biti dozvoljeno kretanje tri sata dnevno – u dva termina, pre i posle podne.\n„Unutar ovih rasporeda svaka će kategorija imati mogućnosti završavanja obaveza. Građevinarstvo, nekretnine, trgovina vozilima, trgovine na malo, popravka ličnih artikala, konsultantske kancelarije. Raspored i liste će se objaviti nakon konferencije“, dodao je Vitia.\nDruga faza počinje 18. maja i trajaće do 1. juna, a ublažavanje mera zavisi od procene situacije i preporuka Instituta za javno zdravlje i Svetske zdravstvene organizacije.\n„Moramo imati na umu da prelazak iz prve faze u drugu zavisi od nas“, poručio je Vitia, naglašavajući da će se krenuti napred ukoliko se ne povećava broj slučajeva i slede uputstva.\nTreća faza počinje 2.juna i trajaće do nove odluke.\nDo kraja godine bez proslava rođendana, svadbi, veridbi?\nVitia je ujedno rekao da postoji mogućnost da u ovoj godini neće biti dozvoljene proslave rođendana, veridbi, venčanja i održavanje pogrebnih ceremonija kojima prisustvuje veći broj ljudi.\nTo ne znači da nećemo slaviti rođendane, da neće biti veridbi ili venčanja, već bez gostiju i okupljanja“, poručio je Vitia.\nTagovi: KosovoZdravstvoKorona virus\nKP: Zbog kršenja epidemioloških mera privedena 53 lica\nSlobodno srpski: "Pandemija će ostaviti određene posledice po psihičko zdravlje ljudi"\nĐurić: “Podeljeni lekovi, hrana i zaštitna sredstva građanima na KIM”\nPosle dva meseca, od sutra ponovo osmočasovno radno vreme policije\nEK: Izjave Borela i Lajčaka o Kosovu konzistentne, drugačija tumačenja netačna


DS: EPS da objavi analize i ugovore u vezi rekonstrukcije TE "Nikola Tesla" - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » DS: EPS da objavi analize i ugovore u vezi rekonstrukcije TE „Nikola Tesla“\nDS: EPS da objavi analize i ugovore u vezi rekonstrukcije TE „Nikola Tesla“\nDemokratska stranka zahteva od Elektroprivrede Srbije (EPS) i Vlade Srbije da objave stručne analize na osnovu kojih je doneta odluka da se rekonstruišu blokovi „A1“ i „A2“ u termoelektrani „Nikola Tesla“ (TENT) u Obrenovcu.\n0Piše: Danas Online 06. septembra 2018. 13.34\nFoto: printscreen rtv\nProjekat revitalizacije dvaju pogona u TENT-u nedavno je najavio direktor EPS-a Milorad Grčić, ali javnost ne zna na osnovu kakve tehno-ekonomske ekspertize se ulazi u taj poduhvat.\nDS ističe da je takav projekat u suprotnosti sa državnom strategijom za razvoj energetskog sektora koja predviđa da će do kraja 2023. godine biti zatvoreno osam blokova u termoelektranama, među kojima su i dva pomenuta u TENT-u. Dodaju da postoji više nego osnovana sumnja da je reč o još jednom na brzinu sklepanom planu koji će Aleksandar Vučić tokom svoje skore posete Kini ponuditi svojim domaćinima.\n„Razvijene zemlje u Evropi napuštaju proizvodnju električne energije iz uglja kako bi sačuvale životnu sredinu, pa se postavlja pitanje zašto se Srbija vraća prevaziđenim tehnologijama? Odgovor znaju kineske kompanije koje širom Balkana nude i dele kredite za finansiranje gradnje i rekonstrukcije termoelektrana na ugalj. Zajmodavci iz Kine očigledno imaju „argumente“ za one koji odlučuju u siromašnim balkanskim zemljama pomoću kojih ih „ubeđuju“ kako su termoelektrane na ugalj najbolje rešenje uprkos problemima sa rekultivacijom kopova, ugrožavanjem podzemnih voda, tzv. kiselim kišama i uticajem spaljivanja fosilnih goriva na klimu, te porastu broja ljudi sa respiratornim bolestima u zonama elektrana na ugalj. Na taj način kineske firme plasiraju svoju tehnologiju koja zaostaje za evropskom (a pogotovo nemačkom) i po kvalitetu i po efikasnosti i po ekološkim kriterijumima“, navodi se u saopštenju.\nResorni odbor Demokratske stranke za energetiku predlaže da se sredstva planirana za rekonstrukciju starih i za zatvaranje predviđenih blokova u TENT-u iskoriste za izgradnju hidroelektrane „Bistrica“ koja bi funkcionisala kao reverzibilna elektrana poput one u Bajinoj Bašti.\n„Uvođenjem takvog postrojenja stvaraju se uslovi za efikasnije upravljanje energetskim sistemom u Srbiji, ali i za rast učešća energije dobijene iz obnovljivih izvora u energetskom bilansu zemlje. Javnosti je već poznato kako se Srbija obavezala da će od 2020. godine iz obnovljivih izvora proizvoditi najmanje 27 posto od ukupne energije koju troši. Eventualna rekonstrukcija blokova „A1“ i „A2“ u Termoelektrani „Nikola Tesla“ kineskim sredstvima može biti samo u nečijem ličnom interesu a nikako u opštem, budući da je u ovom slučaju više nego očigledno šta je bolje za Srbiju i sve njene građane“, ocenjuju u DS.


Merkelova poručila Trumpu: “Sudbina Evrope je u našim rukama” – Haber.ba\nMerkelova poručila Trumpu: “Sudbina Evrope je u našim rukama”\nNjemački kancelar Angela Merkel odgovorila je danas na komentare novoizabranog američkog predsjednika Donalda Trumpa o EU porukom da je sudbina Evrope “u našim rukama”.\n“Mi Evropljani svoju sudbinu držimo u sopstvenim rukama”, naglasila je Merkel, prenijele su agencije.\nMerkel je navela da će raditi na tome da preostalih 27 članica Evropske unije ojačaju svoje ekonomije i suoče se sa budućim izazovima, među kojima je i borba protiv terorizma. Ona je to izjavila na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Novog Zelanda. Merkel je prokomentarisala i Trampovu kritiku njene migrantske politike, kratko rekavši:\n“Lično čeakm inauguraciju američkog predsjednika. Potom ćemo, naravno, sarađivati sa njim na svim nivoima”, prenosi “Reuters”.\nDonald Trump je rekao da vjeruje da će i druge zemlje napustiti Evropsku uniju nakon odluke Britanije da istupi iz bloka.\n“Mislim da ljudi žele… sopstveni identitet, pa kao me pitate… mislim da će i ostali izaći”, rekao je Trump u intervjuu za londonski “Times”. On je ocijenio da je na rezultat referenduma, održanog u Britaniji u junu prošle godine, uticao priliv izbjeglica u Evropu, gdje je tokom prošle godine ušlo više od milion ljudi, prenio je “AFP”.\n“Da nisu bili primorani da prihvate sve izbjeglice… sa svim problemima koje oni nose, mislim da ne bi bilo Brexita. To je kap koja je prelila čašu”, naglasio je Trump.\nGovoreći o izbjeglicama u Evropi, Trump je rekao da bi njihov dolazak mogao da izazove raspad EU.\n“Mislim da neće biti tako lako održati EU zajedno. I mislim da, ukoliko izbjeglice i dalje budu dolazile u različite dijelove Evrope… biće veoma teško održati je jer su ljudi zbog toga bijesni”, smatra Trump, javlja “Tanjug”…\nTrump je kazao i da je Angela Merkel napravila “katastrofalnu grešku” sa politikom otvorenih vrata prema izbjeglicama.\n“Mislim da je napravila jednu veoma katastrofalnu grešku, a to je primanje svih tih ilegalaca”, rekao je Tramp.\nTeme:Angela Merkel, Brexit, Donald Trump, Evropa, izdvojeno, migranti, sudbina


Indexovo radio pozorište - AgitPROP\nKultna emisija srpske radiodifuzije našla je svoje mesto na ovom sajtu, jer od 1998. nikako da doživi postojanje svog novog sajta.\nKada je 1989. dobio drugu nagradu (prva nije ni dodeljena) na konkursu za tekstopisce „Indexovog radio pozorišta“, Lazar Bošković (danas vlasnik i kreativni direktor agencije AgitPROP) nije imao pojma u šta se upušta, kao (tada, a i sada) najmlađe tekstopisačko mladunče te kreativne radijske ekipe.\nPovodom 30 godina od tog prelomnog događaja u ličnoj autorskoj karijeri, nastala je ova web strana, posvećena njegovim (kako je blesavo što ovo pišem u trećem licu) radijskim tekstovima. A jednog dana će, valjda, na nekom ozbiljnom sajtu, da se nađe stvaralaštvo svih autora na jednom mestu…\nEkipa „Indexovog radio pozorišta“ na dodeli „Oskara popularnosti“, Sava centar, 1992.\nS leva na desno: Dragoljub S. Ljubičić – Mićko, Dragana Kaucki, Zoran Milovanović – Sulja, Slobodan Bićanin – Bićko, Petar Lazić, Lazar Bošković i Branislav Petrušević – Petrući.\nOd 1989. do 1996. Lazar Bošković je radio kao scenarista i realizator „Indexovog radio pozorišta“ na Beogradu 202. Autor je oko 50 scenarija za radijske i TV emisije, a povremeno je bio i reditelj, muzički urednik i producent.\nKnjiga sa 10 izabranih tekstova za „Indexovo radio pozorište“ Lazara Boškovića, pod nazivom „I Zabrana dela“, objavljena je 1995. Njenu online verziju čitajte u nastavku.\nI Zabrana dela – Indexovo radio pozorište from AgitPROP – marketing agencija\nPlay lista odlomaka iz emisija\nIndexovo radio pozorište – najstarija zvanična prezentacija\nWikipedia: Indexovo radio pozorište – detaljna istorija


ČUJ BIOSKOP...SKUPŠTINA OPET RADI\nIzvor: Beta,N1,Lokalne novine | Obrenovac, 28.04.2020.\nPrva sednica Skupštine Srbije u vreme vanrednog stanja...\nVlada je Skupštini uputila 44 odluke donete tokom vanrednog stanja, a 12 tačaka se odnosi na Uredbu o merama za vreme vanrednog stanja.\nPored toga, Skupštini su na potvrđivanje poslate Uredba o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja, Uredba o rokovima u sudskim postupcima za vreme vanrednog stanja, Uredba o korišćenju finansijskih srestava budžeta Srbije u vreme vanrednog stanja, Uredba o poreskim merama.\nTakođe na listi su i Uredba o prekršaju za kršenje naredbe o zabrani kretanja, Uredba o ograničenju maloprodajne cene zaštitnih sredstava, Uredba o posebnim tehničkim zahtevima, standardima i primeni medicinskih sredstava i Uredba o primeni rokova u upravnim postupcima.\nMeđu uredbama su i uredba o ulaganju deviznih sredstsva kojima upravlja Agencija za osiguranje depozita, o pomeranju rokova za podnošenje godišnjih finansijskih izveštaja, o načinu učešća optuženog na glavnom pretresu u krivičnom postupku i o dodatnom zaduživanju u vreme vanrednog stanja.\nVlada je predložila i potvrđivanje uredbe o programu finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva, o pomeranju roka za podnošenje tromesečnih izveštaja o realizaciji godišnjeg programa poslovanja, o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima.\nNa dvenom redu bi bila i Uredba o postupku za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti, Uredba o organizovanju rada ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika, Uredba o merama u drumskom saobraćaju,Uredba o ispravama koje moraju da prate robu u prevozu za vreme vanrednog stanja.\nVlada je na potvrđivanje poslala i uredbe o finansijskoj podršci poljioprivrednim gazdinstvima, o novčanoj pomoći poljoprivrednicima, o uvođenju garantne šeme kao mere podrške za ublažanje posledice pandemije, o pomeranju rokova za održanje redovne sednice skupštine privrednog društva.\nOsim toga, tu su i uredbe o izmeni opštih prihoda i primanja, rashoda i izdataka budžeta Srbije, o pomeranju roka za sticanje statusa kvalifikovanog novozaposlenog lica i o formiranju privrenog registra i načinu uplate jednokratne novčane pomoći svim punoletnim državljanima.\nKako se navodi u obrazloženju, u Srbiji je zarazna bolest kovid-19 pod kontrolom zdravstvenih organizacija i stekli su se uslovi da se Skupština Srbije sastane i da je sada potrebno da potvrdi uredbe Vlade Srbije.\n"Imajući u vidu to da su navedenim uredbama propisane mere koje se propisuju zakonom, neophodno je da se donese zakon kojim će Narodna skupština zauzeti stav o sadržini tih uredaba, odnosno kojim će saglasno Ustavu Srbije potvrditi te uredbe", navodi se u saopštenju.\nVlada uputila dopis Skupštini da može da se sastane\nPoslanici Skupštine Srbije dobili su poziv za skupštinsko zasedanje u kojem je Vlada Srbije procenila da su se stekli uslovi da se parlament sastane.\n"Polazeći od odredaba člana 200 stav 8. i 9. Ustava, a s obzirom na to da je dalje širenje zarazne bolesti kovid 19 na teritoriji Srbije ograničeno i da se nalazi pod kontrolom nadležnih zdravstvenih organizacija i državnih organa, te da su se s tim u vezi stekli uslovi da se Narodna skupština sastane, vlada smatra da je moguće i potrebno da se Skupština sastane i odluči o potvrdjivanju odluke o proglašenju vanrednog stanja kao i o potvrdjivanju svih uredbi koje je vlada uz supotpis predsenika Republike donela za vreme vanrednog stanja", navedeno je u dopisu.\nKako su poslanici potvrdili agenciji Beta, ovakav dopis koji je potpisala predsednica Vlade Ana Brnabić, uz predlog dnevnog reda stigao im je na mejl.\nPre ulaska u Parlament, svim poslanicima je izmerena temperatura, a nakon toga i podeljena sva propisana zaštitna oprema.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković izjavila je juče, na konferenciji za novinare, da očekuje od svih poslanika da odgovorno pristupe svom poslu, prvenstveno da dođu i da na način primeren stanju u kojem se nalazi Srbija diskutuju o tačkama dnevnog reda.\nTo se nije desilo, jer je istog dana SZS najavio bojkot ove sednice i najavio ocenu ustavnosti vanrednog stanja, kao i protest za četvrtak.\nAleksić je rekao da je način na koji je sazvana sednica Skupštine Srbije dokaz da je Skupština u službi Vlade Srbije i da je sve obrnuto - "umesto da parlament kontroliše Vladu, on servisira Vladu i predsednika".\nPredsednik Dveri Boško Obradović rekao je da su predsednik i premijerka prekršili Ustav i da će SZS u četvrtak u 18 časova protestovati ispred Skupštine Srbije protiv ponovnog zatvaranja građana "četiri dana u četiri zida".\n"Predsednik države, premijerka i predsednica Skupštine izvršili su državni udar. Ovaj trojni pakt prekršio je Ustav, ukinuo Skupštinu i protivustavno uveo vanredno stanje. Nakon toga je usledilo kršenje ljudskih prava, hapšenje, skandalozno suđenje preko interneta i slanje u zatvor više hiljada ljudi, zavođenje totalne medijske torture i zloupotreba vanrednog stanja u najsramnije predizborne svrhe", naveo je Obradović.\nPredsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić ocenio je da "Vučić nije izbegao da uspostavi viši nivo nenormalnosti u društvu tokom vanrednog stanja" i istakao da je u čitavom regionu broj umrlih manji nego u Srbiji. "Primenjuju se mere restrikcije života, ljudi se ostavljaju danima u kućama, penzionerima se ne dozvoljava da na dostojanstven način brane svoj život, sve mere su apsolutno neprimerene postojećoj situaciji, a rezultati su najgori u regionu", naveo je Tadić.\nPoručio je da niko iz postojećeg režima neće izbeći podvlačenje crte zbog kršenja zakon i ugražavanja ljudskih sloboda.\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović kazao je da PSG ima stav da treba prisustvovati ovoj sednici Skupštine, ali da taj pokret nije parlamentarna stranka i da zato poštuje jedinstveni stav opozicije.


Digitalizacija deset srpskih filmskih klasika - Dnevni list Danas\nNovi život kultnih ostvarenja\nDeset srpskih filmskih klasika biće digitalno restaurirano i prikazano u narednih godinu dana u okviru projekta „Vip Kinoteka“, najavili su na konferenciji za novinare direktor Jugoslovenske kinoteke Jugoslav Pantelić i generalni direktor kompanije Vip mobile Dejan Turk.\n1Piše: M. K. 05. decembra 2017. 15.20\nPrvi film koji će okviru ovog projekta biti predstavljen je „Ko to tamo peva“ Slobodana Šijana, snimljen 1980. u produkciji Centar filma. Ovo ostvarenje, koje se pre tačno godinu dana našlo na prvom mestu liste sto najboljih srpskih filmova i koje je Jugoslovenska kinoteka proglasila za kulturno dobro od velikog značaja, biće prikazano u restauriranoj verziji 14. decembra. Nakon premijere u Kinoteci, besplatne projekcije biće održane i po brojnim gradovima Srbije. U okviru ovog projekta, biće očuvani i zaštićeni, između ostalog i filmovi Živojina Pavlovića, Gorana Marković, Živka Nikolića, Srđana Karanovića… a Pantelić nije hteo da otkrije o kojim tačno naslovima je reč.\nOn je istakao da projekat „Vip Kinoteka“ predstavlja početak novog života kultnih ostvarenja naše kinematografije, kao da i je digitalizacija jedini način da se ovi filmovi zaštite od vremena. Naime, Arhiv Kinoteke baviće se digitalizacijom i digitalnom restauracijom ovih naslova, koji nestankom filmske trake ne mogu da se pogledaju nigde osim u Kinoteci. Pored toga, nove kopije dobiće bolji zvuk i sliku, zbog čega će ovo nacionalno filmsko stvaralaštvo u odgovarajućem kvalitetu biti ponovo pred domaćom i svetskom publikom. Pantelić je istako i da je za Kinoteku digitalna restauracija srpskih filmskih klasika prioritet.\n“Kao kompanija koja nudi i koristi digitalna rešenja i nove tehnologije, prepoznali smo potrebu za digitalizacijom filmova kako bi oni bili sačuvani i za buduće naraštaje, u kvalitetu kakav zaslužuju”, kazao je Dejan Turk, dodajući da će projektom „Vip Kinoteka“ biti sačuvati filmove uz koje su generacije odrastale i koje će gledati i „deca naše dece“.\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević naglasio je da je saradnja Kinoteke i kompanije Vip na očuvanju bogate i vredne filmske baštine, odličan primer korporativne društve odgovornosti. On je dodao da Kinoteka agilno, sa puno entuzijazma i poleta obavlja svoju misiju i pozvao i druge kompanije da slede primer Vipa i ulažu u kulturu. “Verujem da će svih sto srpskih filmova koji su pre godinu dana dobili status kulturnog dobra od velikog značaja biti digitalizovano i prikazano novim generacijama”, istako je ministar dodajući da je digitalizacija važna za očuvanje kulturnog nasleđa i njegovu promociju najširoj publici. On je dodao da je Ministarstvo kulture za 2018. godinu obezbedilo povećanje sredstava za digitalizaciju.\nProjektom „Vip Kinoteka“ obuhvaćeno je deset filmova snimljenih od 1967. do 1993. godine.\n05. decembra 2017. u 20.04\nPitanje da li je ovo digitalizacija uzblagu kolor restauraciju ili prava dubinska restauracija uz skupljanje svih mogucih filmskih rolni posebno onih iz podruma Avala filma.


7 službenika iz Ministarstva rada i socijalne zaštitu (MRSZ) i javnih službi za zapošljavanje (JSZ) imali su priliku da učestvovju u studijskoj poseti Slovenije i Austrije od 11 do 15 novembra 2013, origanizovano od strane EYE projekta.\nDelegacija je posetila Zavod za zapošljavanje Slovenije (ESS) i regionalnu kancelariju u Ljubljani, kao i AMS službu za zapošljavanje u Gracu, Austriji.\nGlavni cilj je bio da se razmene iskustva u vezi sa službama za zapošljavanje i detaljnije diskutovati sličnosti i razlike u pristupu različitim procesima i na taj način identifikuju prioritet za reforme. Pored toga, slovenačka i austrijska služba za zapošljavanje pružile su informacije o njihovim funkcijama i odnosima sa vladom, privatnim kompanijama, i privatnim agencijama za zapošljavanje.\nPosle ove studijske posete, učesnici su podelili svoje informacije i iskustva sa ostalim kolegama iz MRSZ i direktorima JSZ tokom radionice koja je odrzana 3. decembra 2013. Tokom ove radionice, lokalni i centralni nivo JSZ u Sloveniji i Austriji su predstavli takodje odrednice za buduće aktivnosti JSZ na Kosovu. Pored toga, dva predstavnika iz nacionalne službe za zapošljavanje Albanije predstavili su nacionalni portal za zapošljavanje www.epunesim.gov.al\nSve ove aktivnosti su podržane od strane EYE projekta.


Dražen i Branko Ćuk uslovno osuđeni za poresku utaju 21.760 KM - Glas Srpske\nDražen i Branko Ćuk uslovno osuđeni za poresku utaju 21.760 KM\nSrna 13.04.2021 13:17\nSARAJEVO- Sud BiH izrekao je uslovnu presudu kojom su Dražen i Branko Ćuk zbog poreske utaje 21.760 KM osuđeni na po osam mjeseci zatvora, što se neće izvršiti ako u roku od dvije godine od dana pravosnažnosti presude ne počine novo krivično djelo.\nPresuda je donesena nakon razmatranja i prihvatanja sporazuma o priznanju krivice, saoopšteno je iz Suda BiH.\nIstom presudom pravno lice "Laganini" iz Posušja proglašeno je odgovornim za krivično djelo poreska utaja ili prevara, zbog čega mu je izrečena novčana kazna od 5.000 KM, koju je dužno platiti u roku od 30 dana od dana pravosnažnosti presude, pod prijetnjom prinudnog izvršenja.\nDražen Ćuk je kao osnivač i odgovorno lice firme "Laganini" proglašen krivim što je tokom 2013. godine sa ovim pravnim licem, a nakon što je Branko Ćuk pribavio fiktivne fakture od 31. decembra. 2013. godine na 128.700 KM, koja glase na navodnog dobavljača "Laterna" iz Posušja, odbili 21.760 KM ulaznog PDV-a, bez ispunjavanja uslova propisanih u Zakonu o PDV-u.\nIskazani promet ima obilježje fiktivnog prometa, u smislu odredaba Zakona o PDV-u i pro formu radnji iz Zakona o Upravi za indirektno oporezivanje BiH, te na osnovu toga netačno iskazali obavezu za PDV za decembar 2013. godine u PDV prijavi od 10. januara 2014. godine u iznosu od 21.760 KM, za koliko su oštetili budžet BiH.


Vesti online / Vesti / Srbija / Oštećeni i Rijaset i hodočasnici\nNakon optužbi sandžačkih portala da je reis Adem Zilkić "zavrnuo" libijske hadžije iz Beograda za 125.000 evra i da im je onemogućio da preko Rijaseta Islamske zajednice Srbije realizuju jednu od svetih dužnosti svakog muslimana, oglasio se Rijaset koji je demantovao da su Libijci prevareni, ali i potvrdio da je bilo problema.\nKo je prevario libijske hadžije: Sandžački portali optužili Adema Zilkića\nPrema pisanju portala, Zilkić se obavezao da prošle godine na hadž u Meku i Medinu, sa hadžijama iz Srbije povede 60 hadžija iz Libije koji žive u Srbiji.\nUgovor je navodno potpisan u libijskoj ambasadi u Beogradu, a Zilkić je lani u avgustu navodno uzeo najpre 107.400 evra, a pre toga i avans od 18.000 evra.\nPunoletni hodočasnici plaćali su po 3.100 evra, a deca po 1.200 evra. U cenu su bili uračunati let od Beograda do Džede, smeštaj u Hajatu u Meki i hotelu Haram u Medini, ritualna odeća i troškovi samog obreda.\nRijaset navodi da Libijci iz Srbije i okruženja već pet godina na hadž putuju u organizaciji Ureda za hadž IZ Srbije, da je dogovor postignut i za 2014, ali da je problem nastao zbog toga što "nije uspelo" viziranje 63 pasoša libijskih državljana iako je za njih već bila izvršena uplata prevoza, hrane, smeštaja i taksi u Saudijskoj Arabiji.\nMada je do poslednjeg trenutka iz ambasade Saudijske Arabije u Sarajevu stizalo obećanje da će pasoši biti vizirani, to nije ispunjeno, a Rijasetu IZ Srbije kao organizatoru naneta je šteta od oko 236.000 evra.\nUdar na Zilkića\nIslamska zajednica Srbije ima izuzetno dobre odnose sa ambasadom Libije u Beogradu, učinićemo sve da se problem što pre reši, ističe Rijaset. Naglašava se da je Zilkić veoma častan čovek i da su napisi u medijima pokušaj njegove diskreditacije i onemogućavanja da se ponovo kandiduje za reis ul ulemu IZ Srbije.


Na čemu se zasnivaju prognoze o rastu BDP Srbije: Kiseli limun srpske privrede - Biznis i Finansije\nKamperi vrlo popularan vid turizma u vreme pandemije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNa čemu se zasnivaju prognoze o rastu BDP Srbije: Kiseli limun srpske privrede\nNa čemu se zasnivaju prognoze o rastu BDP Srbije: Kiseli limun srpske privrede\nby bifadmin 7. avgusta 2016.\nSrpska privreda raste, ali je stručna javnost, ipak, skeptična u pogledu optimistične prognoze oporavka domaće ekonomije. I dok Evropska komisija predviđa rast bruto domaćeg proizvoda Srbije od 2 odsto u ovoj godini, a MMF na nešto nižem nivou od 1,8 odsto, ekonomisti ističu da nam je, s obzirom na položaj i potrebe Srbije, neophodan rast BDP od minimum 4 procenta, i to na zdravijim osnovama od priliva doznaka, kolebljivih stranih investicija i dodatnog zaduživanja.\n„Dva odsto je i dalje skroman privredni rast.To nije dovoljno za Srbiju, koja je na dnu liste evropskih zemalja po nivou razvoja, i kojoj treba najmanje četiri odsto rasta da bi mogla da se nada nekakvom smanjenju razlike u odnosu na razvijenije zemlje“, ocenjuje profesor ekonomije Ljubomir Madžar.\nNa pitanje na čemu se zasniva predviđen rast BDP od dva odsto, Madžar odgovara da je to pitanje za one koji su i dali takve prognoze. „Na realnom strukturnom nivou ja još ne vidim činjenice koje bi opravdale takve prognoze. To je, ipak, ubrzanje rasta sa sadašnjih 1,7 do 1,8 odsto na preko dva procenta. Postoji jedna stvar koja bi mogla donekle da deluje u prilog povećanja stope rasta, a to je fiskalna konsolidacija. Ona je dovela do zdravijeg stanja naših javnih finansija, pa su sada potencijalni investitori, pre svega stranci, manje užasnuti i manje uplašeni. Jer, Srbija je jedno vreme izgledala kao beznadna zemlja pred državnim bankrotom, i niko pri zdravoj pameti ne bi išao da investira u takvu zemlju. Sada Srbija ne izgleda tako blizu bankrota i to povećava njen kredibilitet u međunarodnoj finansijskoj i investitorskoj javnosti. To bi mogao da bude jedan povoljan činilac, ali ostaje da se vidi koliko će strani investitori reagovati na tu promenu u našim javnim finansijama.“\nPrilike i rizici\nKada je reč o Evropskoj komisiji, ona je svoje prognoze za Srbiju korigovala na više u odnosu na prethodne, zasnivajući ih na većem prilivu investicija i boljem izvoznom rezultatu. Takođe, ocenjuje da će se rast investicija u narednim godinama – nastaviti. Međutim, akcenat se stavlja na strane investicije.\n„Naša domaća akumulacija je godinama oko nultog nivoa, a u ne malom broju godina se spušta i ispod nule, tj. na negativne vrednosti, što će reći da smanjujemo i izjedamo supstancu kojom raspolažemo. Prema tome, sve što se investira, a to je onih 18 odsto BDP, su sredstva koja su stvorena van naše privrede i koja pritiču iz inostranstva, poput doznaka naših zaposlenih u inostranstvu, zatim stranih direktnih investicija, koje su jako kolebljive i u poslednjim godinama nisu bile značajne. Tu spadaju i prihodi od privatizacije, kao i dodatno zaduživanje. To su komponente stranih sredstava. Bez tog dotoka iz inostranstva, izgleda da ne bi moglo da se ulaže“, ističe Ljubomir Madžar.\nSa druge strane, srpska privreda suočava se ne samo sa „opštim“ rizicima poput kolebanja cene nafte na svetskom tržištu, već bi njen rast, prema mišljenju Evropske komisije, moglo da uspori „opuštanje“ po pitanju fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi.\nSa takvom ocenom Komisije slaže se i Madžar: „Glavni rizici su u tome što najteže stvari u konsolidovanju javnih finansija još nisu takoreći ni započete, a kamoli urađene“. Podseća da među najteže mere spada okončanje privatizacije i konačno skidanje sa budžeta takozvanih preduzeća u restrukturiranju.\nMadžar smatra da bez odlučne namere političara da konačno „zagrizu taj kiseli limun reformi“, nema ni ozdravljenja javnih finansija. Skidanje tih preduzeća sa „veštačkog disanja“ na budžetu, opet, podrazumeva velike socijalne troškove, veliki broj novozaposlenih, znatan broj ljudi koji će ostati bez dohodaka i porodica za koje će se postaviti pitanje kako preživeti. „To su vrlo teške odluke, koje je dosadašnja politika oportunistički odlagala“, zaključuje Madžar.\nKako do efikasnijih kapitalnih investicija?\nFiskalni savet je, već u više navrata, ukazivao da je povećanje javnih investicija jedina rashodna mera koja pozitivno može da utiče na rast BDP. Vladimir Vučković, član Saveta, ističe da rast investicija može da kompenzuje kratkoročne efekte štednje na kratak rok i da omogući privredni razvoj na srednji i dug rok.\n„Javne investicije predstavljaju najkvalitetniji vid javnih rashoda, naročito u uslovima niskog privrednog rasta i u periodu kontrolisane privatne potrošnje. Na kratak rok, neposredno doprinose građevinskoj industriji i angažovanju lokalne operative, da bi na duži rok unapređena infrastruktura posredno doprinela regionalnoj povezanosti i većem privrednom rastu. Analiza fiskalnih multiplikatora pokazuje da kapitalni izdaci imaju oko tri puta veći pozitivan uticaj na privrednu aktivnost u odnosu na tekuće rashode – poput izdvajanja na plate i penzije, dok je, istovremeno, doprinos povećanju javnog duga daleko manji. Ušteda na tekućim rashodima, uz povećanje kapitalnih bi se, zato, višestruko isplatila. Kapitalne investicije bi u srednjem roku trebalo povećati na najmanje četiri odsto BDP-a“, ističe Vladimir Vučković.\nNeefikasno izvršavanje javnih investicija jedna je od najvećih strukturnih slabosti domaćih javnih finansija i ekonomske politike u Srbiji. Vučković smatra da je potrebno i moguće povećati javne investicije sa sadašnja tri odsto BDP-a na četiri odsto BDP-a (učešće u uporedivim zemljama regiona je od četiri do pet odsto BDP-a.\n„Na neophodnost povećanja javnih investicija ukazuje i prilično slabo stanje infrastrukture u zemlji, što je ocenjeno i u relevantnim međunarodnim istraživanjima: Srbija se nalazi na začelju regiona kada je reč o kvalitetu infrastrukture i konkurentnosti privrede u ovom segmentu. Na kraju, veoma je značajno i to što javne investicije imaju već obezbeđene i povoljnije međunarodne uslove finasiranja – niske kamate, duži grejs period. Procenjujemo da dostupna finansijska sredstva za krupne kapitalne projekte dostižu iznos od oko 2,5 milijardi evra, što omogućava finansiranje javnih investicija do željenog nivoa u narednom periodu“, kaže Vučković.\nBezuslovno povećanje kapitalnih investicija, međutim, ne dovodi po definiciji do povećanja privredne aktivnosti. Naš sagovornik ukazuje da nisu retka međunarodna iskustva u kojima su se pojedini kapitalni rashodi države negativno odrazili na privrednu delatnost.\n„Ukoliko se javne investicije preduzimaju ad hoc, bez odgovarajuće analize isplativosti i suprotno ekonomskim prioritetima, njihov doprinos rastu može biti mali, ili čak negativan. Iz ovoga sledi da bi država trebalo da investira samo u nesporne prioritete, koji su odabrani na osnovu odgovarajuće i javnosti dostupne analize koristi i troškova. Dodatno, posebno bi trebalo razmotriti efekte investicija koje izvode strani izvođači, uz angažovanje svoje radne snage i materijala, pošto je u tom slučaju fiskalni multiplikator znatno niži u odnosu na ulaganja koja upošljavaju domaću radnu snagu i prateću industriju građevinskog materijala. Poželjno je, gde god je to moguće, veće angažovanje domaćih izvođača, pri čemu bi procedura izbora na tenderima bila transparentna i razultirala izborom najboljih izvođača radova“, objašnjava Vladimir Vučković.\nNeefikasnost procesa investiranja se pokazala kao velika prepreka. Vučković podseća da je nedvosmisleno, između ostalog i u nedavnoj studiji MMF-a, utvrđeno da u Srbiji postoje veliki problemi u svim fazama upravljanja projektima – od planiranja, preko alokacije sredstava i izvršenja radova do kontrole. Potrebno je stoga, kaže, uspostaviti adekvatan insitucionalni okvir, bez preklapanja nadležnosti i sa jasnom utvrđenom linijom odgovornosti, koji bi na sistematski način mogao da podrži projekte javnih investicija.\nČlanak je objavljen u redovnoj godišnjoj ediciji Finansije TOP 2015/16 časopisa “Biznis & Finansije”\nProduktna berza: Pad cena kukuruza\nDevizni priliv od turizma milijardu evra\nNije sve u patriotizmu, nešto je i u...\nPranje novca u Srbiji: Bojler firme\nKako rejting agencije svojim ocenama utiču na krizu:...\nKo preživi, vraćaće dugove\nDa li je religija besmrtna: Neka sila bude...\nPostnuklearno ili novo nuklerano doba: Nuklearka „za poneti“


Veliki preokret, ništa od Amerikanca, Partizan spremio pojačanje koje će raspametiti navijače! - Sportske.net\nVeliki preokret, ništa od Amerikanca, Partizan spremio pojačanje koje će raspametiti navijače!\n"Grobari" će biti oduševljeni.\nJoš jedna promena u Baru pred duel sa Partizanom, Amerikanac spakovao kofere!Trinkijerijev recept, obuzdati Mornarove snajperisteDajte krv i dobijate kartu za Virtus!Tomas MVP decembra u ABA ligi!Nove spekulacije, još jedno ime na spisku Partizanovih želja?\nPreneli smo danas, iskusni Amerikanac Džamel Meklin je registrovan na sajtu KSS kao novi košarkaš Partizana.\nSpekulisalo se da bi bivši košarkaš Olimpijakosa i Armanija mogao da pojača "crno-bele", a sada kada je to praktično i završeno, došlo je do velikog preokreta.\nKako "B92" prenosi, došlo je do problema između Meklina i Dinamo Sasarija, za koji je nastupao ove sezone, u pitanju su problemi oko raskida saradnje.\nDakle, još uvek ništa nije gotovo, iz Partizana još uvek nema nikakvog saopštenja.\n"B92" takođe prenosi da bi moglo da dođe do velikog preokreta, koji bi potpuno oduševio sve pristalice "crno-belih".\nNaime, pojavile su se spekulacije da bi umesto Meklina u redove Partizana mogao da se vrati francuski košarkaš Žofri Lovernj!\nBivši igrač Oklahome, Denvera, Čikago Bulsa i San Antonija je od leta 2018. godine član Fenerbahčea, ali ga u poslednje vreme, bez pravog objašnjena, nema u timu Željka Obradovića.\nTako su se pojavile spekulacije da bi mogao da se vrati u Partizan nakon pet i po godina, podsetimo da je francuski centar crno-beli dres nosio od 2012. do 2014. godine, osvojio je sa Partizanom dve titule u Srbiji i jednu u ABA ligi.\nSpekulacije je za "Kurir" potvrdio i prvi čovek Partizana Ostoja Mijailović.\n"Tačno je, zainteresovani smo za Lovernja, videćemo da li ćemo uspeti da realizuujemo njegov povratak u Partizan. Postoji opcija, da preuzmemo deo njegovog ugovora ili da potpišemo ugovor sa njim. Međutim, najpre moramo da sačekamo mišenje našeg stručnog štaba", prenosi "Kurir".


Šef Delegacije EU u Srbiji: Energija postala jedno od najznačajnijih oružja\nBiznis Autor:Beta, N1 Beograd23. mar. 202213:42 > 24. mar. 2022 08:502 komentara\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Emanuele Žiofre izjavio je da je napad Rusije na Ukrajinu istakao važnost energetske nezavisnosti jer su i "resursi postali oružje", a da će Unija zajedno sa zemljama Zapadnog Balkana raditi na prevazilaženju tih izazova.\n„Moramo da se zapitamo na koji način će agresija Rusije uticati na ekonomiju, konkretno na izvoz gasa prema Evropi. Postavlja se pitanje diversifikacije resursa energije jer se ispostavilo da su čak i resursi, odnosno energija postali jedno od najznačajnijih oružja“, rekao je Žiofre.\nOn je na konferenciji „Cirkularna ekonomija, zapošljavanje i digitalizacija u svetlu Кonferencije o budućnosti Evrope“ izjavio da je važno pripremiti se za sve moguće rizike i da EU želi da osigura nabavku energenata.\n„Radićemo takođe sa zemljama Zapadnog Balkana kako bismo mogli da se uhvatimo u koštac s tim rizicima“, rekao je Žiofre.\n„Postaćemo nezavisni tek u trenutku kada obuzdamo energetsku zavisnost od drugih“, istakao je Žiofre i dodao: „Ova konferencija dolazi otprilike mesec dana nakon što smo pokrenuli investicioni paket vredan 3,2 milijarde evra za podršku 21 transportnog, digitalnog, klimatskog i energetskog projekta povezivanja na Zapadnom Balkanu. Ovo je prvi veliki paket u okviru Ekonomskog i investicionog plana, koji će mobilisati do 30 milijardi evra investicija, kao kombinacija grantova, preferencijalnih kredita i garancija. To je jedna trećina BDP-a čitavog regiona. Ovo lansiranje ovog paketa od 3,2 milijarde bilo je iz vrlo dobrih razloga pod radarom jer se poklopilo sa izbijanjem rata u Ukrajini“.\nŽiofre je rekao da se mora promeniti način na koji se ponašamo i kao proizvođači i kao konzumenti, kao i način na koji se bavimo otpadom.\nIntegracija zemalja Zapadnog Balkana u razumnom roku\nAmbasador Francuske Pjer Кošar izjavio je da su digitalizacija i cirkularna ekonomija „nosioci stvaranja poslova i bogatstva koji takođe predstavljaju izuzetne vektore integracije srpskih aktera na evropsko tržište“.\n„Zapadni Balkan je identifikovan kao jedan od prioriteta francuskog predsedavanja. Predsednik Francuske Emanuel Makron je to jasno istakao i rekao da bi želeo da se integracija zemalja Zapadnog Balkana završi u razumnom roku“, kazao je francuski ambasador.\nEU najvažniji partner u oblasti cirkularne ekonomije\n„Radili smo sa EU na podršci projektima koji će direktno doneti efekte u tim važnim oblastima i stići do svakog građanina Srbije“, kazala je Joksimović.\n„Smatram da izmenjene geopolitičke okolnosti nalažu EU zdravorazumski pristup pojačavanju delovanja u pravcu demokratije, mira i integracije Zapadnog Balkana u EU u skladu sa kriterijumima i pregovaračkim okvirima“, rekla je ministarka.\nCirkularna ekonomija dovešće do otvaranja 30.000 radnih mesta\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić izjavila je da linerna ekonomija zasnovana na principu „uzmi, iskoristi, baci i ostavi“ nije održiva i da se Srbija mora preorijentisati na cirkularni vid ekonomije.\n„To podrazumeva proizvodnju dugoročnijih proizvoda čiji se krajnji otpad vraća u ciklus i ponovo iskorišćava na pođednako kvalitetan način“, kazala je Kisić.\nCirkularna ekonomijaDarija KisićEmanuele ŽiofreEnergetikaevrointegracijeJadranka JoksimovićPjer Košarrat u Ukrajini\nZatoj na Pupinovom mostu, zbog „jezera“ posle kiše


Formira se vojna jedinica koja će biti smještena u Andrijevici\nObjavljeno sreda, 08 avgust 2018 07:49\nJedinica Vojske Crne Gore, koja će brojati 150 pripadnika, biće stacionirana u Andrijevici. Ta vojna jedinica biće po standardima koje propisuje NATO, prenio je Portal CDM informaciju koju je Danu saopštio Srđan Mašović - predsjednik Opštine Andrijevica.\nPrema navodima Dana, Mašović je saopštio da je odluku o formiranju stacionarne jedinice VCG, poslije niza konsultacija s lokalnom upravom, donio Savjet za odbranu i bezbjednost.\n“Nakon intenzivnih razgovora, a prvenstveno uz pomoć Vlade Crne Gore i ministra Predraga Boškovića, Vrhovni savjet odbrane je donio odluku da se u Andrijevici formira organizaciona jedinica Vojske Crne Gore. Radi se o elitnoj pješadijskoj jedinici čije formiranje mora da zadovolji propisane NATO standarde”, citirao je CDM dio Mašovićeve izjave iz Dana.\nOn je dodao, istakao je portal, da su u cilju pronalaženja adekvatnog prostora za stacioniranje te jedinice, predstavnici Vojske Crne Gore prethodnih dana posjetili Andrijevicu.\n“U početku smo mislili da bi rekonstrukcijom stare kasarne u Andrijevici mogli da dobijemo adekvatno mjesto za stacioniranje elitne jedinice o kojoj je riječ. Međutim, ta varijanta je otpala pošto su stručnjaci procijenili da taj prostor ne zadovoljava tražene standarde. Ostalo nam je da u narednom periodu pronađemo odgovarajuću lokaciju, s tim što ona može da bude udaljena od grada i nekoliko kilometara”, prenio je CDM Mašovićeve navode.\nKako se dodaje, on je izrazio očekivanje da će se ubrzo pronaći adekvatno mjesto i da će se odmah nakon toga krenuti sa izgradnjom objekta za prihvat vojnika.\n“Jasno je precizirano da se jedinica mora formirati do 2020. godine. Prije toga će se, nakon odabira lokacije, krenuti s izgradnjom neophodnog objekta i svih drugih pratećih sadržaja. Ti radovi bi trebalo da počnu narednih mjeseci”, naglasio je Mašović, zaključio je portal.\nU Andrijevici, Tribina o podršci NATO članica tokom prirodnih katastrofa\nU Zabrđu otkrivena spomen-ploča braći Bakić\nKaritas i Opština Andrijevica izgradili dječje igralište\nOpljačkana trafo stanica u Andrijevici\nRade i Draguna Vukićević iz Trešnjeva proslavili 76 godina braka


MANIFESTACIJA „EX ALBIS ULIVIS“ Archives • JU Srednja stručna škola Bar\nTag Archives: MANIFESTACIJA „EX ALBIS ULIVIS“\nPRISUSTVO UČENIKA JU SREDNJE POLJOPRIVREDNE ŠKOLE IZ BARA MANIFESTACIJI „EX ALBIS ULIVIS“\n5. новембра 2015 MANIFESTACIJA „EX ALBIS ULIVIS“\nUčenici i nastavnici JU Srednje poljoprivredne škole iz Bara, prisustvovali su manifestaciji edukativnog oblika „EX ALBIS ULIVIS“, koja je održana u Starom Baru 18.10.2015.god., sa početkom u 12 časova. Manifestacijom je obilježen početak ovogodišnje berbe maslina, na način koji garantuje dobijanje najkvalitetnijeg maslinovog ulja.\nU jednom od starobarskih maslinjaka odrađena je berba ručnim branjem maslina na mreže postavljene na zemlji. U berbi su učestvovali maslinari, učenici naše škole, a oprobali su se i posjetioci koji su iz drugih gradova došli da vide kako teče proces proizvodnje maslinovog ulja, koje će imati priliku da koriste kao potrošači.\nMasline su odmah transportovane u uljaru Vebije Abazovića u Pečuricama, gdje su iscijeđene u porodičnom pogonu za preradu.\nPriliku da uporede kvalitet i ukus tek iscijeđenog ulja sa onim koje je lošijeg kvaliteta imali su svi posjetioci manifestacije organizovane u Starom gradu.\nTokom trajanja manifestacije u amfiteatru u Starom Baru održana su i dva predavanja na teme: Značaj rane berbe i Mlado ulje i njegova ljekovita svojstva, a cijelom događaju prisustvovali su predstavnici Ministarstva poljoprivrede, Savjetodavne službe u biljnoj proizvodnji, Opštine Bar, učenici Poljoprivredene škole, ali i brojni građani i turisti.


Na konferenciji u Banjoj Luci o privlačenju turista i upravljanju resursima - BHPutovanja.ba\nDruga međunarodna konferencija turizma bit će održana od 19 do 20. aprila u Banjoj Luci.\nSkup organizuje Grad Banja Luka u saradnji sa Turističkom organizacijom i Gradskom razvojnom agencijom.\nPrvog dana konferencije planirane su diskusije o destinacijskom menadžmentu, receptivnom turizmu i turističkoj povezanosti – saobraćajnoj infrastrukturi.\nUčesnici konferencije će imati priliku da predstave svoja iskustva i izazove u navedenim oblastima, razmjene dobre prakse i da se povežu sa svim interesnim stranama iz oblasti turizma iz Banje Luke i drugih gradova.\nU Banjoj Luci će od 18. do 20.aprila biti održan i Sajam turizma.\nIzložba 'Jon u egzilu' otvorena u Mostaru\n20.02.2019 u 07:48\nIzložba radova Rafeta Jonuzija, austrijskog umjetnika rođenog u srbijanskom gradu Preševu, "Jon u egzilu" otvorena je u...\nKineska nova godina, koja je u znaku Svinje počela 5. februara, sinoć je vatrometom na trgu Susan Sontag ispred Narodnog...\n20.02.2019 u 07:35\nIzložba "Imaginarne zastave" Maje Stefanovske i Alena Redžepagića iz Republike Sjeverna Makedonija otvorena je u Galerij...


source.ba | Zvizdić: Održavanje fikcije o samostalnosti RS-a je kontraproduktivno, vodi društvenoj i ekonomskoj regresiji\nZvizdić: Održavanje fikcije o samostalnosti RS-a je kontraproduktivno, vodi društvenoj i ekonomskoj regresiji\nKljučni problem i izazov Bosne i Hercegovine je strah od reformi i političke opcije koje se deklarativno zalažu za EU integracije, dok istovremeno nastoje blokirati NATO put, izjavio je u intervjuu za Fenu zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić.\nUpitan da li je Predstavnički dom PSBiH imao adekvatan odgovor na probleme uzrokovane pandemijom COVID-19, Zvizdić kaže kako misli da je odgovor izvršnih, pa i zakonodavnih vlasti na svim nivoima, ne samo nivou državnih institucija, bio neadekvatan, nepravovremen i nedovoljno struktuiran prema potrebama zdravstvenog sektora i najpogođenijih grana privrede.\n- U vremenu kada su ugroženi ljudski životi, a većina privrednih tokova usporena ili prekinuta zbog čega su izgubljene hiljade egzistencijalno važnih radnih mjesta, građani očekuju da vlade i parlamenti pokažu liderstvo sa jasnom vizijom i efikasnim odlukama, planovima i mjerama, što je, nažalost, u slučaju Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH potpuno izostalo, rekao je Zvizdić.\nIpak, dodaje, pojedini zastupnici i klubovi parlamentarnih stranaka su u toku 2020. godine predložili niz zakona i inicijativa, u nastojanju da se pronađu najbolja rješenja za brojne probleme sa kojima se BiH suočava na polju politike, javnog zdravlja, ekonomije, vladavine prava, regionalne saradnje i ukupnih međunarodnih odnosa.\n- Rad Parlamenta BiH je praktično počivao na angažmanu zastupnika umjesto na radu Vijeća ministara BiH, što je zabrinjavajuća činjenica. Lično sam predložio više zakona i 16 inicijativa, što će, ako u konačnici budu usvojene i realizirane, unaprijediti zdravstvenu, ekonomsku, investicionu i sigurnosnu situaciju u BiH, smatra Zvizdić.\nPritom je posebno istaknuo inicijative u vezi sa donošenjem Zakona o korištenju neperspektivne nepokretne vojne imovine, koja bi se dala na raspolaganje gradovima i općinama i koja predstavlja izuzetno potentan investiconi kapital, Prijedlog zakona o elektronskim komunikacijarna i elektronskim medijima, o obavezama BiH iz trećeg Energetskog paketa, prijedlog lex specialis Zakona o sprečavanju govora mržnje, Prijedog okvirnog Zakona o Prostornom planu BiH, okvimog Zakona o zaštiti okoliša BiH, Zakona o popisu stanovništva 2023. godine, Izmjene Zakona o strancima kojima bi riješili dio problema sa migrantima i drugo.\n- Želio bih podsjetiti da sam već u martu dakle, u ranoj fazi pandemije, predložio i izmjene Zakona o PDV-u koje nisu usvojene uprkos činjenici da su ih podržale privredne komore i udruženja poslodavaca sa nivoa BiH i iz oba entiteta, podsjetio je Zvizdić.\nKada je u pitanju euroatlantski put BiH, Zvizdić kaže da se većina aktivnosti na putu EU integracija BiH koje su realizirane u ovoj ili će biti realizirane u narednoj godini, temelji na mjerljivom i kredibilnom napretku koji je na putu euroatlantskih integracija Vijeće ministara ostvarilo u prošlom mandatu.\n- Tada smo usvojili ključne cjelodržavne strategije iz oblasti transporta, energetike, poljoprivrede i okoliša, uspješno smo realizirali vrlo zahtjevan Upitnik Evropske komisije za BiH sa više od četiri hiljade pitanja, skinuli BiH sa crnih lista Moneyvala i FATF-a, unaprijedili ekonomsko i sigurnosno stanje, kao i regionalnu saradnju, i u konačnici dobili pozitivno Mišljenje o zahtjevu BiH za članstvo u EU, sa jasno identifikovanih 14 prioriteta koje BiH treba ispuniti kako bi dobila preporuku za otvaranje pregovora za pridruživanje Evropskoj uniji. Ono što predstavlja dobru perspektivu za BiH jeste kontinuirani napredak na putu NATO integracija i mogućnost da u narednoj godini, ako ne bude političkih opstrukcija i blokada, dobijemo kandidatski status na putu EU integracija, što bi značajno učvrstilo i unaprijedilo ukupne integracione napore BiH, rekao je on.\nKljučni izazovi koji su pred Parlamentom BiH na euroatlantskom putu u narednoj godini, po Zvizdićevim riječima, su u političkim opcijama koje dominantno dolaze iz RS-a i koje su dio vladajućih koalicija, a deklarativno se zalažu za EU integracije BiH, dok istovremeno nastoje u potpunosti blokirati NATO integracije BiH.\n- Nažalost, te politike još uvijek uspijevaju zavarati dio domaće i međunarodne javnosti stvarajući iluziju o njihovoj evropskoj i demokratskoj orijentaciji, iako u posljednje vrijeme svjedočimo ozbiljnim naznakama da relevantni predstavnici vodećih zapadnih zemalja postaju svjesni takvih dvoličnih igrokaza, i spremni na konkretnije djelovanje u cilju jačanja kapaciteta i funkcionalnosti BiH kao buduće članice euroatlantskih asocijacija, kazao je on.\nZvizdić smatra da je BiH suočena sa dva ključna problema.\n- Prvi je neprihvatanje stvarnosti da je BiH jedinstvena, demokratska i evropska država, društvo jednakopravnih ustavnih naroda i građana koji su nosilac političkog suvereniteta i zbog toga je održavanje fikcije o nepostojećoj državnosti ili samostalnosti bh. entiteta RS u potpunosti kontraproduktivno i vodi, prije svega, ka društvenoj i ekonomskoj regresiji RS-a. Kao posljedicu imamo blokadu rada institucija na nivou BiH u nastojanju da se da primat entitetima u odnosu na državu. Drugi problem je strah od prihvatanja pravne prakse EU i neminovnih reformi u oblasti ustavnog, političkog, pravosudnog i ekonomskog sistema i jačanja vladavine prava. A bez reformi nema napretka na putu euroatlantskih integracija, nema pristupa evropskim i drugim fondovima, nema ekonomskog oporavka i razvoja, nema novih investicija, niti kreiranja novih radnih mjesta. To je jasno svima koji u budućnosti žele vidjeti BiH u društvu modernih evropskih zemalja, zaključio je Zvizdić.\nTagovi: BiHDenis Zvizdic\nNa Planeti ne postoji predsjednik koji svoju zemlju mrzi više od Dodika: Ne osjećam se sigurno u Sarajevu, niti me privlači da idem u ovaj grad