Krim ne zaustavlja „Južni tok” - euroenergy.rs\nDa li rusko-ukrajinski spor oko Krima zaista može da ugrozi gradnju „Južnog toka” i da li se zbog mogućnosti da ostanu bez još jednog alternativnog pravca snabdevanja gasom opasnost stvarno nadvila nad Srbijom, celim Balkanom i Evropom?\nDa li je Paolo Skaroni, šef italijanske naftne kompanije ENI, koja s 20 odsto učestvuje u gradnji „Južnog toka”, u pravu kada kaže da je gradnja gasovoda zbog Krima pod znakom pitanja?\nI dok jedni strahuju, neki drugi u regionu dobro su shvatili ovu opasnost, pa iz Bugarske stižu upozorenja da kriza oko Ukrajine, ne zaustavlja, već dodatno ukazuje na važnost projekta „Južni tok”, te da je zbog toga izgradnja gasovoda, za EU u celini, pa i za Bugarsku, vrlo važna kako bi se obezbedio gas za građane i industriju.\nSumnju da bi kriza na Krimu mogla da odloži realizaciju ovog projekta u Srbiji izrazio je profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić, ističući da bi pogoršanje odnosa Rusije s NATO i EU njihovim članicama moglo da postavi dodatne prepreke za izgradnju Južnog toka.\n– Dok se ne postigne saglasnost da se ceo „Južni tok” realizuje neće se praviti gasovod ni kroz Srbiju, koja se nalazi negde nasred trase – rekao je Arsić.\nIako niko od zvaničnika u tehničkoj vladi juče nije hteo da se javi i komentariše kako će se i da li će se kriza na relaciji Rusija–Ukrajina odraziti na „Južni tok” u Srbiji, činjenica je da se kod nas na terenu još ništa ne dešava. Jedino je ostalo prisećanje na simbolično zavarene cevi u Šajkašu, posle čega je najavljeno da će se već u februaru obezbediti sredstva za nastavak radova.\nVojislav Vuletić, predsednik Udruženja za gas Srbije, kaže da su najave da će ukrajinska kriza zaustaviti gradnju „Južnog toka” prazne priče. Ovaj gasovod nije 100 odsto ruski projekat, već u njemu učestvuju i Nemci, Francuzi i Italijani, jer je svima njima potreban gas.\n– Da je Amerika uključena u „Južni tok”, nikada ovakvih negativnih priča ne bi bilo. Činjenica je da se zastalo s pregovorima Rusije i EK zbog trećeg energetskog paketa, odnosno insistiranja Rusije da bude vlasnik i cevi i gasa, ali nema govora da će se od projekta odustati, jer potrebe za gasom u Evropi stalno rastu i to je jedini način da se sve potrebe zadovolje – kategoričan je Vuletić, koji topotkrepljuje činjenicom da je samo prošle godine Evropi isporučeno za oko 15 odsto više ruskog gasa, te da će joj biti potrebno sve više gasa, pogotovo kada se zatvore nuklearke. Sadašnja potrošnja Evrope iznosi 165 milijardi kubika gasa godišnje.\nUpitan kako komentariše činjenicu da se na mestu gde je pre više meseci zavarena prva cev za gradnju gasovoda ništa više ne radi, Vuletić kaže da građevinska sezona u Srbiji tek počinje i da se od novembra do aprila u Srbiji zbog zime malo šta radi i gradi.\n– Rusi su rekli da će sa 100 odsto finansirati gasovod kroz Srbiju. Preduzeću „Južni tok Srbija” trebalo je dati državnu garanciju od 70 miliona dolara da bi imalo početni kapital za rad, ali ni to neće odložiti posao – tvrdi Vuletić.\nPrema njegovim informacijama, Rusi svoj deo deonice rade po planu. Radovi su još na kopnu i ide se ka polaganju cevi ispod Crnog mora, kaže on.\nČinjenica je da će Srbija, ali i ostatak kontinenta, postići energetsku bezbednost tek kad se „Južni tok” izgradi, odnosno kada ruski gas poteče preko Crnog mora, zaobilazeći Ukrajinu.\nDo tada može samo da se spekuliše.


Na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, podneto je 14 amandmana. Odbor je ocenio da nisu u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu amandmani koje je na član 1. i član 7. podneo narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, kao ni amandmani koje je na član 1. i član 7. sa ispravkom, podneo narodni poslanik Marijan Rističević, te je ocenjeno da ti amandmani nisu u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Odbor je ocenio da su ostali amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, podneto je 19 amandmana, za koje je Odbor ocenio da su u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, podneto je 15 amandmana. Odbor je ocenio da su svi amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o kontroli državne pomoći, podnet je 31 amandman. Odbor je ocenio da su svi amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o računovodstvu, podneto je 36 amandmana. Odbor je ocenio da su svi predloženi amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o reviziji, podneto je 35 amandmana, za koje je odbor ocenio da su u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, podneto je 30 amandmana. Odbor je ocenio da amandman na član 11. koji je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović, nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Prema oceni Odbora preostali amandmani su u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom, podneto je 28 amandmana, a Odbor je ocenio da su svi amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nNa Predlog zakona o alternativnim investicionim fondovima, podneto je 35 amandmana. Odbor je ocenio da su svi amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nSednici je predsedavao predsednik Odbora Đorđe Komlenski, a prisustvovali su sledeći članovi zamenici članova: Aleksandra Majkić, dr Dragana Barišić, Neđo Jovanović, Srbislav Filipović, Krsto Janjušević, dr Balint Pastor, Jelena Žarić Kovačević i Milena Ćorilić.\nPonedeljak, 7. oktobar 2019. | 125. sednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo 07.10.2019.\nSaziv 125. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo - 07.10.2019.\nIzveštaji 125. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo - 07.10.2019.\nZapisnik 125. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo - 07.10.2019.


Samit energetike u Trebinju - "Energetska budućnost Zapadnog Balkana" (FOTO) | Trebinje Danas\nSamit energetike u Trebinju - "Energetska budućnost Zapadnog Balkana" (FOTO)\n16.03.2022. u 13:37\n"Samit energetike Trebinje 2022" /SET/ počeo je danas u Trebinju i okupio je gotovo sve čelne ljude elektroprivreda iz regiona, a otvaranju prisustvuje i predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković.\n- Imajući u vidu da će SET 2022 na jednom mjestu okupiti gotovo sve najznačajnije kompanije iz energetskog sektora regiona, to će biti i idealno mjesto za ostvarivanje novih poslovnih partnerstava i prezentacije proizvoda i dostignuća - navodi se u saopštenju SET-a.\nOtvaranju je, pored premijera Viškovića, prisustvovao i ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac.\nPrvog dana biće održan panel "Putevi i dinamika tranzicije elektroprivreda u regionu".\nNa panelu će govoriti generalni direktor "Elektroprivrede Republike Srpske" Luka Petrović, član uprave "Hrvatske Elektroprivrede" Petar Sprčić, generalni direktor "Elektroprivrede BiH" Admir Andelija, izvršni direktor za ekonomske poslove "Elektroprivrede Hrvatske zajednice Herceg Bosne" Drago Bago.\nGovornik će biti i direktor sektora za strategiju "Elektroprivrede Srbije Aleksandar Jakovljević", predsjednik Odbora direktora "Elektroprivrede Crne Gore" Milutin Đukanović, direktor za razvoj i investicije "ESM S Makedonija" Blagoj Gajdardžiski i direktor "HSE Slovenija" Viktor Vračar.\nSamit će biti održan u organizaciji "Elektroprivrede Republike Srpske", grada Trebinja i preduzeća "SET" Trebinje.\nPokrovitelji ovogodišnjeg trodnevnog samita su Vlada Republike Srpske, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara i "Elektroprivreda Crne Gore".


Dulić: Izgradnja stanova pokrenuće građevinarstvo u 2011. - BGnekretnine blog\nDulić: Izgradnja stanova pokrenuće građevinarstvo u 2011.\nizgradnja stanova, tržište nekretnina, Zakon o pomoći građevinskoj industrij\nNovosti 010 Jan 2011\nKroz donošenje Zakona o pomoći građevinskoj industriji, otvorili smo mogućnost investiranja u građevinske projekte na teritoriji cele Srbije u vrednosti od 18 milijardi dinara i neki od njih su već započeti, rekao je Dulić Tanjugu.\nOn je dodao da će se, zahvaljujući tom novcu, u 2011. u Srbiji graditi i sportski centri, stadioni, škole, bolnice, obdaništa, javna infrastruktura i sve lokalne samouprava će moći da zaposle svoju lokalnu operativu.\nIstičući da je građevinski sektor bio najviše pogođen globalnom ekonomskom krizom, zbog velike nesigurnosti, nedostatka investicija i smanjenja tražnje, ministar je naveo da je u 2010. između 20 i 40 hiljada građevinaca u zemlji izgubilo posao, a u Evropi oko pet miliona.\n"Ove godine smo pokušali da nedostatak tražnje kompenzujemo na tržištu tako što se država pojavila kao veliki investitor, pokušavajući da kroz budžetske stimulacije i velike investicije pokrene građevinski sektor", istakao je Dulić.\nOn je podsetio da je u 2010. počela izgradnja oko 4.500 jeftinih stanova na mestu bivše kasarne "4. juli" na Voždovcu, navodeći da će u to gradilište biti investirano oko 250 miliona evra i da će zahvaljujući tom projektu biti snižena cena stambenog kvadrata u Beogradu.\nDulić je istakao da će tim projektom biti podignuti standardi gradnje i da su sa "tržišta istisnuti neozbiljni kriminalizovani investitori, koji su varali građane, prodajući više puta iste stanove ili gradeći nelegalno".\nGovoreći o budućim poslovima, on je dodao da je ove godine počelo i projektovanje za izgradnju jeftinih stanova u naselju "Dr Ivan Ribar" na Novom Beogradu.\n"Zaključili smo i ugovor sa Razvojnom bankom Saveta Evrope, koja će finansirati izgradnju socijalnih stanova za tržište na teritoriji cele zemlje u 20 velikih centara. Tako ćemo svakom velikom gradu omogućiti da gradi stanove za prodaju, koji će biti značajno ispod tržišne cene", rekao je Dulić.\nPrema njegovim rečima, veliki uspeh Ministarstva za životnu sredinu i prostorno planiranje je donošenje Prostornog plana Srbije, koji je izrađen posle mnogo godina.\n"Učinili smo veliki iskorak, jer je danas 90 odsto Srbije pokriveno katastrom nepokretnosti, što je jedan od zaista istorijskih rezultata. Uspeli smo da uvedemo nove moderne tehnologije u katastar nepokretnosti i siguran sam da će u 2011. to dati značajne rezultate u kvalitetu usluga katastra", dodao je ministar.


Donacije za narodne kuhinje | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Donacije za narodne kuhinje\nBEOGRAD - Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Saša Dragin potpisao je Ugovore o donatorstvu namirnica u okviru projekta "Hrana za sve" sa 11 firmi. Ukupna vrednost donacija je oko 500.000 evra, a između ostalog obezbeđeno je 75 tona šećera od četiri fabrike, oko 200 tona mleka, sokovi i pasterizovano povrće.\nDragin je posle potpisivanja ugovora u Vladi Srbije ocenio da je socijalno odgovorno ponašanje normalno u svim razvijenim zemljama i da u ovakvim akcijama država i društvo treba da budu jedinstveni.\nMinistar rada i socijalne politike Rasim Ljajić tom prilikom je naveo da u Srbiji ima 69 narodnih kuhinja, koje koristi 36.000 ljudi i da je do 1. maja ove godine zatvorena 21 narodna kuhinja zbog nedostatka sredstava za rad.\n- Liste čekanja su sve duže, a samo u 15 od 40 nerazvijenih opština one postoje. Zabeležen je trend rasta onih koji žive ispod granice siromaštva, u februaru je registrovano još 17.000 ljudi, a ove godine 60.000 onih koji žive ispod te granice u Srbiji - kazao je ministar.\nPredsednik Crvenog krsta Srbije Dragan Radovanović je naveo da je za 70 odsto korisnika obrok iz narodne kuhinje jedini tokom dana.


Opština Mali Zvornik daje subvencije poslodavcima - Za svakog radnika 200.000 dinara - Edukaplus\nOpština Mali Zvornik daje subvencije poslodavcima – Za svakog radnika 200.000 dinara\nOpština Mali Zvornik raspisala je javni poziv za dodelu subvencija poslodavcima za otvaranje novih radnih mesta. Posao po ovom osnovu dobiće 45 nezaposlenih koji se vode na evidenciji Nacionalne službe zapošljavanje. Subvencija se odobrava u jednokratnom iznosu od 200.000 dinara po nezaposlenom, poslodavcima koji zaposle dva i više lica, prenosi „Mali Zvornik Info“.\nPoslodavac koji ostvari pravo na subvenciju za zapošlajvanje u obavezi je da sa nezaposlenim licem zaključi ugovor o radu na neodređeno vreme sa punim radnim vremenom. Radni odnos se zasniva na najmanje 24 meseca, a obaveza poslodavca je i da redovno izmiruje obaveze po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osigruranje. Poslodavac je dužan da zaključi Ugovor o radu sa nezaposlenim licem najkasnije do 31. marta naredne godine i da Opštini dostavi dokaz o zaključenom ugovoru i prijavu na obavezno socijalno osiguranje.\nPravo na dodelu ove subvencije mogu ostvariti poslodavci koji imaju sedište ili ogranak na području opštine Mali Zvornik i koji zapošljavaju lice koje ima prebivalište u ovoj opštini, a nalazi se na evidenciji Nacionalne službe.


NUNS: Hitna istraga povodom privođenja novinara Bodrožića – NovostiDana.rs\nNUNS: Hitna istraga povodom privođenja novinara Bodrožića\nBEOGRAD – Nezavisno udruženje novinara Srbije zatražilo je danas hitnu istragu povodom privođenja urednika nedeljnika „Kikindske“ novinara Željka Bodrožića.\nKako se navodi u saopštenju NUNS-a, to udruženje zahteva od Ministarstva unutrašnjih poslova da se hitno utvrdi da li su policajci prilikom privođenja Bodrožića prekoračili ovlašćenja i da li je prekršen zakon pokušajem da se privede u policijsku stanicu sa lisicama na rukama.\nNUNS ističe da pripadnici policije moraju da brinu o pravima građana tokom sprovođenja zakona i da ne narušavaju dostojanstvo pojedinca.\nPravna služba NUNS-a, kako se dodaje, razmotriće slučaj i iskoristiti sve zakonom predviđene mogućnosti da zaštiti Bodrožićeva prava, uključujući i prijave protiv policajaca zbog postojanja sumnje da su prekoračili zakonska ovlašćenja.\nUrednik nedeljnika „Kikindske“ Željko Bodrožić priveden je juče zbog neplaćene saobraćajne kazne, a policajac koji ga je privodio, kako se navodi, pokušao je da mu stavi lisice.\nPrema Bodrožićevim rečima, prenosi NUNS, o „radu“ tog policajca pisao je u novinama.\nBodrožić je objasnio da su dvojica saobraćajnih policajaca došla u redakciju novina da ga privedu, najpre do stanice, a zatim u zatvor zbog neplaćene saobraćajne kazne od 8.000 dinara.\nIako je policajcima rekao da će u roku od pola sata platiti kaznu, nisu odustali od svoje namere, a jedan od policajaca insistirao je da mu stavi lisice i vezanog ga sprovede do policijskog automobila.\nOstala dvojica policajaca nisu imali takve namere, navodi se u saopštenju.\n„Kad je taj policajac ušao u redakciju pomislio sam da je to taj Kambić, o čijem sam „radu“ pisao u novinama, ali nisam bio siguran. Nakon što sam čuo to prezime, sve mi je bilo jasno – Kambić je rešio, uz odobrenje svoga šefa i ko zna čije sve huškanje, da mi se osveti i da me javno ponizi vodeći me vezanog kao kakvog razbojnika“, napisao je Bodrožić, prenosi NUNS.\nKako se dodaje u stanici je proveo tri sata, platio kaznu i pušten je, ali je prethodno saslušan jer je, kako su mu rekli, ometao ovlašćena službena lica u obavljanju poslova bezbednosti.\n„Protiv mene će podneti prijavu pošto „postoji sumnja da sam se oglušio o naređenje OSL (ovlašćenog službenog lica) Kambić Dejana“ i tako učinio krivično delo“, naveo je Bodrožić, navodi se u saopštenju NUNS-a.


NBS uvela prinudnu upravu | Kamatica\nNBS uvela prinudnu upravu\nMetals banka potvrdila je da je odlukom guvernera Narodna banke Srbije Radovana Jelašića u toj banci uvedena prinudna uprava, ali se ne navode razlozi za to.\nOdluka o uvođenju prinudne uprave suspendovani su dosadašnji organi uprave, a za prinudne upravnike imenovani su Srđan Petrović i Đorđe Jevtić. Odluka je doneta juče, navodi se u saopštenju Metals banke, ali se ne preciziraju razlozi zbog kojih je centralna banka uvela prinudne mere.\nKako se dodaje, spremnost NBS da podrži Metals banku imajući u vidu posebno visoku adekvatnost kapitala koju banka poseduje, spremnost deponenata i akcionara da pruže finansijsku podršku banci, kao i nova uprava koja će voditi njeno poslovanje, garantuju buduće nesmetano funkcionisanje i poslovanje banke.\nTo se, navode iz Metals banke, odrazilo na današnje poslovanje, tako da je platni promet funkcionisao bez ikakvih zastoja, a do 11.30 časova su realizovani svi zaostali nalozi iz prethodnih dana.\nMetals banka je istakla da je zahvaljujući podršci, pre svega najvećih deponenata banke i podršci Narodne banke Srbije, uspela da prevaziđe privremene teškoće.\nU saopštenju piše i da se banka izvinjava svim klijentima zbog poteškoća koje su, pre svega u obavljanju platnog prometa, imali proteklih dana i dodaje da je Metals banka i dalje na raspolaganju sa atraktivnim uslugama i uslovima, koji će zahvaljući pomenutoj podršci biti poboljšani i unapređeni.\nU NBS za B92 nisu mogli da potvrde ove informacije i dodali su da će biti izdato saopštenje.\nNBS je pre nedelju dana saopštila je da je utvrdila nepravilnosti u poslovanju Metals banke, zbog čega je poslednjih dana došlo do usporavanja platnog prometa i zbog čega je preduzela "preventivne, korektivne aktivnosti radi njihovog otklanjanja".\nCentralna banka je tada ocenila da će Metals banka u kratkom roku otkloniti nepravilnosti i uspostaviti nesmetano pružanje usluga klijentima.\nAkcije Metals banke se od 26. avgusta 2008. nalaze na A listi Beogradske berze. Tada je na primarno tržište uključeno ukupno 341.355 akcija Metals banke čija je tržišna vrednost bila deset milijardi dinara, odnosno oko 130 miliona evra.\nMetals banka je 1. oktobra 2008. na sajtu Beogradske berze objavila da planira dokapitalizaciju u vrednosti 1,04 milijarde dinara. Skupština akcionara je, kako je navedeno, donela odluku o izdavanju javnom ponudom 81 hiljade običnih akcija emisije pojedinačne nominalne vrednosti 12.850 dinara.


Đoković u finalu ATP turnira u Pekingu\nSrpski teniser Novak Đoković plasirao se u finale ATP turnira u Pekingu pobedom nad Rišarom Gaskeom sa 2:0 (6:4, 6:2).\nĐoković će igrati protiv Rafaela Nadala, kome je Tomaš Berdih predao prvo polufinale zbog povrede, pri rezultatu 4:2 u prvom setu za Španca.\nBiće to ukupno 38. međusobni duel dva najbolja tenisera današnjice, a Nadal vodi sa 22:15 u pobedama.\nNovak je odigrao odličan meč, a osim nešto slabijeg starta nije imao problema sa raspoloženim protivnikom. Ovo je bila ukupno deveta pobeda srpskog tenisera nad Francuzom, u jubilarnom desetom međusobnom susretu.\nPred oko 15 hiljada gledalaca viđen je odličan tenis, dosta direktnih i atraktivnih poena, a posle okruglo 80 minuta Nole je došao do pobede.\nĐoković je upotpunio savršen dan srpskih tenisera u Pekingu, pošto je ranije tokom dana finale izborila i Jelena Janković, pobedom nad Petrom Kvitovom. Jelena u finalu ide na Amerikanku Serenu Vilijams, koja je i pored povrede deklasirala Agnješku Radvanjsku.\nBez obzira na rezultat u Pekingu, Novak Đoković definitivno će izgubiti prvo mesto na ATP listi, a zameniće ga Rafael Nadal. Iako ima fenomenalnu sezonu u kojoj je ostvario 68 pobeda uz samo tri poraza, Španac ne misli da je najbolji na svetu.


Narednih dvadesetak dana mogli bi biti odlučujući u pregovorima oko vlade\nNarednih dvadesetak dana mogli bi, po najavama zvaničnika, biti odlučujući u pregovorima oko formiranja nove vlade.\nFunkcioner Demokratske stranke Božidar Đelić izrazio je uverenje da će Srbija za nekoliko nedelja dobiti socijalno odgovornu i proevropsku vladu koja će na miran način braniti Kosovo i do kraja mandata uvesti Srbiju u Evropsku uniju.\nLider socijalista Ivica Dačić najavio je nastavak pregovora sa radikalima i narodnjacima početkom naredne nedelje i kao glavnu zahtev svoje stranke još jednom istakao stvaranje socijalno pravednog društva. Potpredsednik Demokratske stranke Oliver Dulić pozvao je socijaliste da prekinu razgovore sa radikalima i narodnjacima i izrazio uverenje da će se ti pregovori završiti neuspešno.\nS druge strane, potpredsednik Demokratske stranke Srbije Borko Ilić izrazio je očekivanje da Srbija za desetak dana dobije novu nacionalnu vladu koju će činiti narodnjaci, radikali i koalicija oko socijalista. Ilić je rekao da su pregovori oko formiranja takve vlade uspešni i da se približavaju kraju. A zamenik predsednika SPS-a Žarko Obradović rekao je da više veruje u formiranje vlade nego u raspisivanje novih izbora.\nPregovore oko formiranja republičke Vlade pomno prati i vojvođanska javnost. Direktor Centra za regionalizam Aleksandar Popov kaže da će građani Vojvodine osetiti posledice ukoliko srpsku Vladu formiraju snage koje nisu za Evropsku uniju.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: Prvi slučaj omikron soja virusa potvrđen u SAD\n01. 12. 2021. 21:53 >> 21:54 0\nPrvi slučaj omikron soja korona virusa potvrđen je u SAD, u Kaliforniji, kod osobe koja se vratila iz Južne Afrike, objavile su danas američke zdravstvene vlasti.\nTa osoba je testirana pozitivno na korona virus u Kaliforniji, saopštio je Centar za prevenciju i borbu protiv bolesti (CDC).\nTa osoba se vratila iz Južne Afrike 22. novembra, a testirana je pozitivno na virus 29. novembra.\nAdministracija predsjednika Džoa Bajdena je prošle nedjelje uvela restrikcije za putovanja iz zemalja sa juga Afrike gdje je taj soj prvo identifikovan i gdje se raširio. Klasteri slučajeva zaraze ovim sojem su takođe identifikovani u još oko dvadeset zemalja širom svijeta, prenela je agencija AP.\nAmerički centraj za kontrolu i prevenciju bolesti preduzima mjere da zaoštri propise za testiranje za putnike iz inostranstva uključujući da svi putnici treba da se testiraju dan pred put bez obzira da li su vakcinisani ili ne. Takođe se razmatra uvođenje obaveznog testiranja po dolasku u SAD.\nZvaničnici su rekli da bi te mjere samo kupile vrijeme dok zemlja ne sazna više o novom soju i donese odgovarajuće mjere predostrožnosti ali da je obzirom na prenosivost ovog soja neizbježno da će on stići u SAD.\nEntoni Fauči, glavni američki stručnjak za infektivne bolesti, rekao je da će se više znati o ovom soju za dvije do četiri nedjelje dok naučnici proučavaju uzorke virusa.\nPredsjednik Džo Bajden je ranije pokušao da suzbije uznemirenost oko ove nove varijante virusa navodeći da je to uzrok za zabrinutost ali ne i za paniku.\nBajden sjutra planira da iznese strategiju za borbu protiv virusa tokom zime.\nSAD Omikron soj


NIN / Pija�na gibanja\n�Ako sam ukrao milion i po, to zna�i da je luksuzna zgrada podignuta za 600 maraka po kvadratu. Gde imate luksuz za te pare?�\nPosle sedmodnevnog boravka u pritvoru Veselin Jovi�evi�, biv�i direktor Uprave pijaca Beograd, pu�ten je na slobodu. Saslu�ani su svi svedoci tako da je razlog koji je naveden za pritvaranje - spre�avanje uticaja na svedoke - prestao da postoji. Me�utim, Jovi�evi� smatra da takav razlog nikada nije ni postojao. Za svoje li�avanje slobode prosto ka�e da je - nezakonito i da je to pravi razlog zbog kojeg je oslobo�en.\n�Pozvali su me u policiju u osam ujutru na informativni razgovor. Napisao sam izjavu da bi mi u jedanaest rekli da sam uhap�en. Posle nekoliko sati izveden sam pred istra�nog sudiju gde su mi ponovo tra�ili izjavu. Advokati su mi savetovali da sa�ekam. Onda su me zadr�ali u zatvoru�, opisuje postupak svog hap�enja Veselin Jovi�evi�.\nJovi�evi�u se, kao �to smo pisali u pro�lom NIN-u, na teret stavlja pronevera oko 40 miliona dinara, u okviru izgradnje poslovnog objekta na Kvanta�koj pijaci u vrednosti 7-8 miliona maraka. Objekat je, kako tako�e sumnji�e Jovi�evi�a, prekomerno luksuzan, navodno zbog toga kako bi se ve�ta�ki podigli tro�kovi i olak�ala zloupotreba.\nJovi�evi�, me�utim, odgovara: �Ako sam od sedam miliona ukrao milion i po maraka, a objekat treba da ima sedam hiljada kvadrata, to zna�i da je podignut za 600 maraka po kvadratu. Pa vas pitam: da li je za te pare mogu�e sazidati tako luksuzan objekat?�\nU stvari, pri�a Jovi�evi�, do sume od 40 miliona dinara se do�lo prera�unavanjem od 7,1 dinara za marku. Ako bi se napravila stvarna ra�unica, ka�e, dakle da ako bi se marka obra�unavala po 22 dinara koliko je stvarno ko�tala, onda njegova firma ne samo da ne bi bila o�te�ena nego bi bila na dobitku, to jest da bi o�te�en bio izvo�a� radova. U ovom slu�aju to je PBG in�injering iz Subotice, a Jovi�evi� koristi priliku da negira glasine da mu je Predrag Petri�evi�, vlasnik te firme, ro�ak. Stvar je u tome da je u periodu gradnje bila visoka inflacija te koliko god da je pla�eno izvo�a�u, to je uvek realno bilo manje nego �to je trebalo, ka�e Jovi�evi�.\n�Sve je po�elo pro�le jeseni kada je novi Upravni odbor, kao prvu ta�ku dnevnog reda, razre�io direktora, to jest mene i rasporedio me na mesto referenta i zatra�io reviziju poslovanja od specijalizovane ku�e. Me�utim, umesto revizije poslovanja, stiglo je ne�to naslovljeno sa �Izve�taj o �injeni�nom stanju�. To nije revizija poslovanja�, ka�e Jovi�evi�, obja�njavaju�i da revizija treba da utvrdi i to da li je neka firma u odre�enom periodu ostvarila dobit ili gubitak, �ega nema u ovom izve�taju. Tako da je pravo pitanje kako je do�lo do toga da se zahtev za reviziju poslovanja izmetne u �Izve�taj o �injeni�nom stanju�.\nZa svoje neda�e Veselin Jovi�evi� krivi predsednika UO Uprave pijaca Beograd i direktora te firme, a to su Goran Vesi� i Gordana Matija�evi�. Zamera im nekompetentnost i to da poslednjih �est meseci vode li�ni rat protiv njega, pitaju�i koliko je sednica Upravnog odbora odr�ano otkako su oni na vlasti. Pozadina svega je, dodaje, li�na mr�nja i, pre svega, �elja da se kompromituje SPO.\nPodsetimo se, �itav slu�aj se odvija na fonu optu�bi za malverzacije po�injene u periodu vlasti SPO-a u Beogradu. SPO je saop�tenjem podr�ao Jovi�evi�a ali je i tu podr�ku pretvorio u tekst politi�kog obra�una sa ��in�i�em i Vesi�em�, tako da je pitanje koliko je zapravo u�inio uslugu svome �ti�eniku.\nOno �to Jovi�evi� smatra pitanjem od �ireg interesa u ovom slu�aju, jeste to �ta nove vlasti i Uprava planiraju da u�ine sa Kvanta�kom pijacom i pijacama uop�te. NJegova ideja je bila da se od Kvanta�ke pijace napravi veletr�nica po ugledu na veletr�nice u drugim sli�nim i ve�im gradovima, i u tom kontekstu i treba, ka�e, posmatrati izgradnju velikog objekta zbog kojeg je sada i dopao nevolje. Zgrada na Kvanta�koj pijaci je, naime, bila namenjena za prodaju robe koju je Zakon o prometu robe 1997. godine proterao sa pijace, ka�e Jovi�evi�.\nIdeja veletr�nica je da je to mesto gde bi se odvijao promet robe na veliko, i to sve robe, a ne samo vo�a i povr�a kao �to je to sada slu�aj, dok se drugi artikli nabavljaju na drugim punktovima, poput Vilinih voda i drugim.\nKvanta�ka pijaca bila je samo jedan od projekata kojima se Jovi�evi� posve�ivao. Rado isti�e pro�irenje Banji�ke pijace, izgradnju hala za mle�ne proizvode, ure�enje Buvljaka, sve to u njegovim mandatu kada se jo� ulagalo u razvoj za koji smatra da je sada zaustavljen.\nJovi�evi� se podsmeva i uvo�enju vage na ulaz Kvanta�ke pijace, �to je u�inilo novo rukovodstvo. Stvar je u tome �to se za unos robe na pijacu pla�a taksa od �etiri procenta od procenjene vrednosti robe. Jovi�evi�, me�utim, veruje da vaga slu�i samo za komplikovanje �ivota onim prodavcima koji u jednom kamionu dovoze vi�e razli�itih artikala pa moraju da rastovaraju da bi izmerili jedan po jedan.\nRe� je o tome da je naplata takse na pija�noj kapiji rabota koja je vrlo podlo�na korupciji pa vaga treba da ima tu funkciju da tu opasnost smanji. Uvo�enje vage zapravo je izraz nepoverenja novih vlasti prema na�inu na koji je taksa napla�ivana ranije, ali neposrednih dokaza o zloupotrebi nema, po�to bi se ti dokazi bez sumnje ve� pojavili u teku�em postupku protiv biv�eg direktora Jovi�evi�a. Tako da je �gra�evinska problematika� jedino �ime �e advokati Veselina Jovi�evi�a imati da se bave, ako sud odlu�i da prihvati tu�bu.


Datum početka 08.11.2012.Evaluacije\nMid-term evaluacija - Program evropskog partnerstva sa opštinama (EU Progres)\nZehra Kačapor-Džihic (Tim lider) i Dragiša Mijačić (Direktor InTER-a) sproveli su evaluaciju i pripremili izveštaj o Programu evropskog partnerstva sa opštinama - EU Progres na sredini njegovog trajanja. Evaluacija je sprovedena tokom maja, juna i jula 2012. godine. (Na srpskom jeziku jedino je dostupna skracena verzija. Integralna verzija postoji samo na engleskom jeziku.)\nDatum početka 07.11.2012.Policy papers\nPolicy brief: Procena uticaja finansijske podrške Evropske unije Republici Srbiji\nOvaj dokument zalaže se za neophodnost sveobuhvatne procene uticaja dosadašnje finansijske podrške Srbiji od strane Evropske unije, čime bi se doprinelo boljem razvoju politike društveno-ekonomskog razvoja zemlje i procesu pridruživanja Evropskoj uniji. Dokument se bavi istraživanjem obima podrške, uz pregled istorijata razvojne saradnje između Evropske unije i Republike Srbije u vremenskom periodu 2000-2012. Nakon toga je prezentovana analiza postojećih mehanizama koji se koriste za procenu uticaja Instrumenta za pretpristupnu pomoć (Instrument for Pre-accession Assistance - IPA). Dokument se završava iznošenjem zaključaka i preporuka za uključivanje procene uticaja kao sastavnog elementa svih projektnih intervencija finansiranih u okviru podrške Evropske unije.\nDatum početka 22.08.2012.Evaluacije\nDatum početka 03.08.2012.Strategije\nStrateški okvir za razvoj sektora malih i srednjih preduzeća i preduzetništva u opštini Bački Petrovac\nU saradnji sa opštinom Bački Petrovac i NVO "Akademija ženskog preduzetništva" InTER je učestvovao u izradi Strateškog okvira za razvoj sektora malih i srednjih preduzeća i preduzetništva u opštini Bački Petrovac. Strateški okvir je izrađen u okviru projekta "Jačanje kapaciteta lokalnih vlasti u procesu biznis inkubacije u opštini Bački Petrovac" koji se finansirao u okviru EU Exchange 3 programa. Strateški okvir nije zaseban dokument već unapređuje postojeći Strateški plan razvoja opštine Bački Petrovac 2010 - 2014. Izrada strateškog okvira je trajala od jula 2011 do aprila 2012. g.


Vašington, Tokio i Seul razgovarali o denuklearizaciji Severne Koreje\nBeta 3. aprila 2021. 10:35\nVlada predsednika SAD Džozefa Bajdena izrazila je spremnost da saradjuje sa Japanom i Južnom Korejom na pitanjima „denuklearizacije“ Severne Koreje, u trilateralnom razgovoru sa izaslanicima dve savezničke zemlje.\nSavetnik predsednika SAD za nacionalnu bezbednost Džejk Salivan primio je juče svoje japanske i južnokorejske kolege Šigerua Kitamuru i Suhu Huna u Pomorskoj akademiji u Anapolisu kod Vašingtona.\nTroje zvaničnika „podelili su zabrinutost oko nuklearnih programa i balističkih raketa Severne Koreje i ponovo potvrdili spremnost da upravljaju i rešavaju ta pitanja trilateralnom saradnjom usmerenoj ka denuklearizaciji“, navodi se u saopštenju Bele kuće izdatom sinoć posle sastanka.\nOni su pozvali na sprovodjenje rezolucija Saveta bezbednosti kojim se zabranjuju i kažnjavaju takvi programi.\n„SAD su ponovo potvrdile čvrstu privrženost savezu sa Republikom Korejom i Japanom“, dok su dve azijske zemlje „naglasile važnost svojih bilateralnih odnosa“ posle jakih tenzija izmedju Seula i Tokija poslednjih godina.\nJapanski premijer Jošihide Suga posetiće Belu kuću 16. aprila, i biti prvi strani lider koji će se lično sastati sa novim predsednikom Bajdenom, juče su saopštile američka i japanska vlada.\nBajden za sada ne govori mnogo o svojim namerama prema Pjongjangu, navodeći da je u toku razmatranje nove strategije posle pokušaja direktne diplomatije njegovog prethodnika Donalda Trampa sa severnokorejskim vodjom Kim Džong Unom, koja nije dovela do napredovanja u denuklearizaciji zemlje.\nSastanak u Anapolisu usledio je posle posete državnog sekretara SAD Entonija Blinkena i američkog ministra odbrane Lojda Ostina Tokiju i Seulu.\nGrađani Benina biraju novog predsednika


ourVia.Me pobjednik takmičenja\nTourVia.Me pobjednik takmičenja “Podgorica – Krakov: osvoji kartu za Hubraum WARP”\nTourVia.Me tim uskoro putuju za Krakov\nObezbijeđen mentorski rad, učešće u radionicama i finansijska podrška\nProjekat pod nazivom TourVia.Me, po odluci žirija, osvojio je prvo mjesto na takmičenju “Podgorica – Krakov: osvoji kartu za Hubraum WARP”. Takmičenje mladih inovatora je organizovao Crnogorski Telekom u saradnji sa NVO Digitalizuj.me, a na njemu je uz pobjednički tim, svoje ideje predstavilo još šest timova iz Crne Gore.\nTourVia.Me je web servis koji na izuzetno jednostavan i inventivan način pruža informacije vezane za putovanja i turističke destinacije. Ova usluga će omogućiti korisnicima da na jednom mjestu dobiju raznovrsne informacije o organizovanim turističkim turama i pratećim programima, bilo gdje u svijetu. Autori ove biznis ideje su Bojan Ćinćur, Dražen Žujović, Miloš Mrdović i Miroslav Boljević.\nPobjednička ekipa će uskoro otići na program WARP - intenzivni kurs za podršku mladim inovatorima iz Centralne i Istočne Evrope. WARP program se održava u Krakovu, od 30. novembra do 7. decembra, u organizaciji njemačkog biznis inkubatora Hubraum. Cilj programa je povezivanje preduzetnika u Evropi i pružanje podrške kroz rad sa mentorima i ekspertima, kako bi se poslovne ideje na najbolji način plasirale na međunarodno tržište.\nO Hubraumu i WARP programu\nNjemački Biznis inkubator Hubraum (Hub:raum) preko Telekoma pruža podršku mladim preduzetnicima iz Crne Gore a za pojedinačne projekte će biti izdvojeno od 10 do 80 hiljada eura. Jedna od kancelarija Hubrauma, sa sjedištem u Krakovu, nudi podršku mladim preduzetnicima iz zemalja Centralne i Istočne Evrope čime je omogućena i direktna podrška crnogorskim inovatorima.\nU okviru biznis inkubatora, pokrenut je program WARP koji se održava u Krakovu, od 30. novembra do 7. decembra. Krajnji rok za prijavu učešća u programu je 17. novembar.


Stefanović: Srbija ne može sama da reši migrantsku krizu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Stefanović: Srbija ne može sama da reši migrantsku krizu\n2Piše: FoNet 19. juna 2018. 15.05\nStefanović je na sastanku ministara unutrašnjih poslova Zapadnog Balkana sa evropskim komesarima Avramopulosom i Kingom podsetio da migranti u Srbiju dolaze sa teritorije Evropske unije, iz Grčke i Bugarske, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\nPrema njegovim rečima, za Srbiju je važno da Evropa razume njene probleme i da ne može biti usamljena u rešavanju ove krize.\nVažno je da pojačamo kapacitete naše policije i da jačamo resurse za zaštitu državne granice, kao i saradnju sa drugim zemljama kroz zajedničke patrole i razmene podataka. Sve to ostaju prioriteti i u narednom periodu, kao i jačanje regionalne saradnje, naglasio je Stefanović.\nOn se zahvalio Evropskoj komisiji i Fronteksu koji su bili partneri Srbije tokom rešavanja problema iregularnih migracija.\nNastavljamo da tražimo rešenja pošto nismo u potpunosti zadovoljni kako situacija funkcioniše danas, rekao je Stefanović.\nZa Srbiju je važno da se njeni građani osećaju bezbedno i Ministarstvo unutrašnjih poslova uložiće svaki neophodni napor da ljudi koji žive u našoj zemlji osećaju potpuni mir i sigurnost, a da se pitanje iregularnih migracija rešava u partnerstvu sa svim zemljama Evrope, istakao je on.\nbrisel, migrantska kriza, nebojsa stafanovicBrisel\n19. juna 2018. u 16.10\nA ubistva po Beogradu svaki dan ko ce da razresi da bi narod mogao normalno da radi..!!!\n19. juna 2018. u 16.53\nKako da resi kad i srbi beze iz srbije. Puna ih je zapadna Evropa, Amerika, Australija … Svuda ih ima, osim u Rusiji.


ČUDESAN USPEH CRVENE ZVEZDE! Crveno beli od 2017 godine napredovali za 161 mesto na UEFA listi! - Crvena zvezda info\nKošarka / 156 pregleda\nČUDESAN USPEH CRVENE ZVEZDE! Crveno beli od 2017 godine napredovali za 161 mesto na UEFA listi!\nSve je počelo eliminacijom Krasnodara!\nFudbalski klub Crvena zvezda je u poslednjih pet godina igrajući velika evropska takmičenja napravio impozantan uspeh.\nCrveno-beli su od 2017. godine pa sve do sada napredovali za čak 161 mesto UEFA listi, što ih je postavilo na visoku 34. poziciju.\n-Sve je počelo eliminacijom Krasnodara u plej ofu za Ligu Evrope, kada se naš tim u sezoni 2017/18 vratio na evro scenu. Zahvaljujući golovima Nemanje Radonjića i Gelora Kange na punoj Marakani crveno-beli su krenuli sa pisanjem novih stranica istorije.\nOdmah potom u grupnoj fazi drugog po jačini takmičenja na Starom kontinetnu četa Vladana Milojevića je napravila novi uspeh. Izboreno je prvo evropsko proleće posle više od dve decenije, nakon što smo u duelima sa Bate Borisovim, Arsenalom i Kelnom kao druga ekipa u grupi prošli u šesnaestinu finala.\nNakon dvomeča sa CSKA naš tim se časno oprostio od Lige Evrope te sezone, a sam plasman do nokaut faze pomerio je Zvezdu na 119. mesto sa 195 pozicije UEFA liste.Naredne sezone napravljen je još veći iskorak plasmanom u Ligu šampiona.\nPosle neverovatne utakmice protiv Salzburga i herojskoj paritiji crveno-belih momaka, navijači su mogli da uživaju u susretima na stadionu “Rajko Mitić” sa Liverpulom, Pariz Sen Žermenom i Napolijem, a svi zvezdaši će dugo pamtiti trijumf nad engleskim velikanom u režiji dvostrukok strelca Milana Pavkova.\nU toj godini naš tim je nastavio sa odličnim partijama što je popelo Zvezdu 2019. godine na 88. poziciju liste najveće fudbalske organizacije u Evropi.U sezoni 2019/20 ponovo smo gledali naš tim u najelitnijem takmičenju na Starom kontinentu.\nDvomeč sa Jang bojsom je pripao izabranicima Vladana Milojevića, tako da su zahvaljujući velikoj pobedi i pre toga čuvenoj eliminaciji Kopenhagena naši fudbaleri doprineli tome da se Zvezda tada nađe na 66. mestu UEFA liste što je bio jedan od neverovatnih uspeha te sezone.\nJoš jednom su na punoj Marakani gostovali evropski velikani poput minhenskog Bajerna, Totenhema i Olimpijakosa, a naš tim je bio nadomak toga na nastavi takmičenje na evro sceni kao trećeplasirana ekipa u grupi.Pod komandom Dejana Stankovića naš klub je nastavio istim stopama kada su u pitanju najveća evropska takmičenja.\nU sezoni 2020/21 naš tim je eliminisao Ararat u plej ofu i još jednom zaigrao u Ligi Evrope, drugi put po redu u poslednjih pet godina. Ovoga puta pred praznim tribinama naš tim je prikazao sjajne partije protiv Hofenhajma, Slovana iz Libereca i Genta.\nDva puta se savladan belgijski predstavnik, Slovan ubedljivo na Marakani sa 5:1, dok su remiji sa češkom ekipom na gostujućem terenu i sa nemačkim timom “kući” doprineli da se Zvezda sa ukupno 11 bodova kao druga ekipa u grupi plasira još jednom u nokaut fazu Lige Evrope.\nProtiv italijnskog Milana u šesnaestini finala našem timu je nedostajalo sreće, te je pri dva nerešena rezutata i ukupnom skoru od 3:3 i golu u gostima “fortuna” stala na stranu našeg rivala.\nUprskos tome ponovo su crveno-beli napravili odličan iskorak u Evropi i zauzeli 50. mesto UEFA listi. Neverovatna sezona dovela je do toga da se Zvezda ponovo nađe među najboljih 50 timova na Starom kontinentu.\nOve sezone se naš tim herojski oprostio od takmičenja na evro sceni. U osmini finala Lige Evrope izabranici Dejana Stankovića su eliminisani od Glazgov Rendžersa, a i na ovom dvomeču Zvezda je pokazala da je ozbiljan rival svim ekipama u Evropi.\nBez obzira na to novu granicu su postavili prvotimci Crvene zvezde pošto su kao prva ekipa u grupi sa Bragom, Ludogorecom i Midtjilandom izborili dikretan plasman u osminu finala. T\no je označilo i da će navijači gledati evropsku utakmicu našeg tima na Marakani u martu mesecu posle 30 godina. Upravo ova sezona bila je najbolja evropska za crveno-bele, jer smo osvojili 15.000 bodova na UEFA listi.\nGledajući prostu matematičku računicu, Crvena zvezda je u prethodnih pet godina osvojila 46 hiljada bodova što je naš klub postavilo na visoko 34. mesto UEFA liste, a prema statističkim proračunima do 2025. godine se predviđa da će Zvezda zauzimati 25 mesto.\nU prethodnih pet godina ostvarili smo čak 30 pobeda u Evropi i postigli 91 pogodak što je još jedan impozantan podatak – navodi se na zvaničnom sajtu FK Crvena zvezda.


Tači će podneti ostavku ako optužnica protiv njega bude potvrđena\nUkoliko optužbe iz optužnice budu potvrđene, istog časa ću podneti ostavku kao vaš predsednik i suočiti se s njima, izjavio je predsednik Kosova Hašim Tači (Hashim Thaci) u ponedeljak, 29. juna u Prištini.\n"Kosovo je nova država, ali njeni lideri se moraju ponašati kao pravi državnici. Nosiću taj teret i braniti sebe, našu borbu za slobodu, sa svom snagom koju imam. Neću dozvoliti da ove lažne optužbe odvlače pažnju Kosova od zauzimanja mesta u međunarodnoj zajednici, kao člana Ujedinjenih nacija, NATO-a i Evropske unije", naveo je Tači u opširnom obraćanju.\nOvo je bi bilo njegovo prvo obraćanje nakon saopštenja Specijalizovanog tužioca da je Specijalizovanim većima u Hagu podneo na ispitivanje optužnica od deset tačaka kojom se Tači, predsednik Demokratske partije Kosova Kadri Veselji (Veseli), "i ostali", terete za niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilno nestajanje lica, progon i mučenje.\nVest o optužnici Tačija je zatekla na putu za Vašington gde je 27. juna trebalo da bude održan sastanak u Beloj kući sa Srbijom uz posredovanje specijalnog predstavnika predsednika SAD za dijalog dve zemlje Ričarda Grenela (Richard Grenell).\nZbog optužnice je prekinuo putovanje i otkazao učešće na sastanku u Vašingtonu. Učešće na sastanku je otkazao i premijer Kosova, Avdulah Hoti.\nSpecijalizovano tužilaštvo u Hagu saopštilo je 24. juna da je Specijalizovanim većima Kosova podnelo na ispitivanje optužnicu protiv Hašima Tačija, Kadrija Veseljija (Veseli), kao i "drugih" lica čija imena tužilaštvo nije želelo da objavi.\nUz navode da je reč o optužnici od deset tačaka precizira se da se terete „za niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilno nestajanje lica, progon i mučenje".\nSudija za prethodni postupak Specijalizovanih veća ima najviše šest meseci od dana podnošenja optužnice da potvrdi ili odbaci optužnicu u celosti ili delimično.\nOptužnica je dostupna javnosti samo onda kada je potvrdi sudija za prethodni postupak.\nU prvom komentaru na optužnicu, Kadri Veselji, lider Demokratske partije Kosova, aktuelni poslanik i nekadašnji predsednik Skupštine Kosova izjavio je da je ponosan što je bio deo oslobodilačkog rata naroda Kosova i u potpunosti negirao bilo kakvu umešanost u krivično delo.


Prednosti i koristi od akreditacije | ATS\nRazličite zainteresovane strane ostvaruju različite prednosti dodeljivanjem, odnosno dobijanjem akreditacije:\nakreditovana tela za ocenjivanje usaglašenosti, jer akreditacija garantuje podizanje nivoa organizacijske i tehničke osposobljenosti laboratorija za etaloniranje i ispitivanje i medicinskih laboratorija, kao i kontrolnih i sertifikacionih tela;\ndržava, jer je akreditacija međunarodno priznato sredstvo za osiguranje poverenja u rad institucija, koje je država ovlastila za poslove ocenjivanja usaglašenosti (ispitivanja, etaloniranja, kontrolisanja i sertifikacije), u cilju zaštite javnih interesa i povećanja pouzdanosti u donošenju odgovarajućih odluka. Akreditacija je mera za uspostavljanje poverenja na tržištu proizvoda i usluga i element infrastrukture kvaliteta jedne zemlje, koja povezana sa evropskom i međunarodnom zajednicom, osigurava prepoznatljivost, prihvaćenost i priznanje ocene usaglašenosti zahteva za proizvode izvan granica zemlje;\nprivreda, jer akreditacija obezbeđuje pouzdana ispitivanja i merenja, povećava pouzdanost donošenja odluka na osnovu tih ispitivanja i merenja, smanjuje troškove, nedostatke na proizvodima i pomaže pri odlučivanju i procenjivanju rizika. Proizvodi, sertifikovani od strane akreditovanih sertifikacionih tela, povećavaju poverenje potrošača, korisnika proizvoda, kao i konkurentnost na tržištu. Sistemi menadžmenta, sertifikovani od strane akreditovanih sertifikacionih tela, povećavaju poverenje u poslovanje i konkurentnost organizacije i olakšavaju pristup novim tržištima. Kako u postupku akreditacije ocenjivanje i potvrđivanje kompetentnosti obavlja treća strana, nezavisno akreditaciono telo, štedi se vreme i novac i povećava stepen poverenja;\npotrošači i trgovci, jer akreditacija pruža poverenje u bezbednost proizvoda i usluga, ako su isti ispitani, potvrđeni ili pod nadzorom kompetentnih organizacija koje zadovoljavaju međunarodno prihvaćene kriterijume. Korisnici danas traže bezbedne i kvalitetne proizvode pa se proizvođači i dobavljači trude da ispune specifične zahteve. To često znači da se proizvodi šalju u akreditovanu laboratoriju, kontrolno ili sertifikaciono telo radi potvrđivanja i provere karakteristika proizvoda u odnosu na standard ili odgovarajuću specifikaciju. Izbor kompetentnog tela za ocenjivanje usaglašenosti smanjuje rizik od proizvodnje ili prodaje nebezbednog proizvoda.


Grenel: Bajden politizuje dijalog Beograda i Prištine - B92\nSpecijalni izaslanik Bele kuæe za dijalog Beograda i Prištine Rièard Grenel optužio je danas bivšeg potpredsednika SAD Džoa Bajdena da politizuje pregovore.\nIzvor: Tanjug subota, 11.07.2020. | 11:28\nKako je rekao Grenel, Bajden time garantuje da neæe biti postignut napredak po tom pitanju pre novembra, kada se održavaju predsednièki izbori u SAD.\n"Bajden je danas pretvorio pregovore ovih strana u amerièko predsednièko politièko pitanje. Uradivši to, on je garantovao da neæe biti napretka pre novembra i narod Kosova i Srbije moraæe da saèeka, ponovo, da politièari prestanu da ih koriste", naveo je Grenel na Tviteru.\nGrenel tvrdi da je Bajden, kao potpredsednik SAD, voleo da ga mediji prikazuju kao nego ko ima veliku moæ kada je reè o spoljnih poslovima u administraciji Baraka Obame, iako je, kako je naveo, tadašnji ministar odbrane rekao da je Bajden pogrešio u skoro svakom veæem pitanju iz oblasti spoljne politike i nacionalne bezbednosti u protekle èetiri decenije.\nOn je ocenio da zato ne bi trebalo da bude iznenaðenje da je Bajden, koji æe najverovatnije biti imenovan za predsednièkog kandidata demokrata, nastavio da daje, kako je ocenio, samo prazna obeæanja "narodima Kosova i Srbije".\nGrenel je istakao da se, za razliku od Bajdenovog pristupa koji se zasniva, kako je naveo, na mnogo govora, a malo akcije, Trampova administracija usredsredila na preduzimanje "važnog prvog koraka ekonomske normalizacije izmeðu Kosova i Srbije".\nU tom cilju, podvukao je, predsednik Tramp je nadgledao uspešne pregovore o tri odvojena sporazuma izmeðu Beograda i Prištine o vazduhopolovnom, železnièkom i automobilskom saobraæaju.\nGrenel je rekao da je predsednik Tramp omoguæio da se postignu rezultati na koje se odavno èeka, dok "Bajden opet samo prièa, baš kao što je to èinio tokom 40 godina u Vašingtonu".\n"Graðani Kosova i Srbije znaju da nema poreðenja izmeðu osam godina praznih obeæanja Obame i Bajdena i akcija Trampove administracije", poruèio je Grenel.\nObrt u sluèaju Bejruta - uhapšen èovek koji tvrdi da je upozoravao još prošle godine


Kako proterati prokonzula Entoni Godfrija iz Beograda?\nAmbasador koji veliča tiranina\nAmbasadori Sjedinjenih Američkih Država poslednje dve decenije su se, uglavnom, ponašali kao prokonzuli, direktno se mešajući u unutrašnju politiku, nametali su odluke, vršili pritiske da se strateška preduzeća predaju u ruke američkih korporacija, koje su nemilice pustošile Srbiju, odlučivali su ko će biti postavljen na ministarsko mesto, ko će preuzeti apsolutnu vlast. Stejt Department je postavio i Aleksandra Vučića za apsolutnog gospodara Srbije, preteći javno opoziciji, srpskim intelektualcima i građanima da moraju prihvatiti sva nametnuta rešenja, a Vučiću lizati noge. Ali niko, kao ambasador Entoni Godfri nije tako otvoreno, jadno i mizerno, veličao Aleksandra Vučića, uzimajući od njega ogromnu količinu novca. I dok Obaveštajna zajednica Sjedinjenih Država opisuje Vučića kao najopasnijeg diktatora i vođu kartela na planeti, on je za ambasadora Godfrija odličan Tiranin. Imamo li snage da proteramo ovog čoveka i da naplatimo od njega sve što je on uzeo iz Vučićevih ruku, a od naših para? U Ambasadi traje sukob između ambasadora Godfrija i njegovog zamenika Eskobara, koji je, očigledno, visoki službenik Obaveštajne uprave Stejt Departmenta, koji u izveštajima opisuje najtežim rečima ponašanje ambasadora i njegove supruge.\nEntoni Godfri se potpuno stavio u službu Aleksandra Vučića. Mimo svih diplomatskih pravila i običaja, otvoreno se meša u državna i nacionalna pitanja Srbije, a na političku scenu utiče podrškom Vučiću i brutalnim pritiscima na opoziciju, pre svega na Dragana Đilasa i Vuka Jeremića.\nPočetkom aprila, na sastanku na kome se govorilo i o pregovorima vlasti i opozicije o izbornim uslovima uz posredstvo predstavnika Evropskog parlamenta, Đilas je rekao da Stranka slobode i pravde neće pristati na fiktivne ustupke. Ako ne budu ispunjeni zahtevi koji se zasnivaju na poštovanju izbornih zakona i slobode medija, SSP će opet bojkotovati izbore. Godfri je burno reagovao, insistirajući da se Đilas obaveže da će, bez obzira na rezultate pregovora, učestvovati na izborima i tako legitimisati novu izbornu prevaru, koju priprema Vučić.\nĐilas je ostao pri stavu - ne bude li normalnih uslova, biće novi bojkot.\nGodfri od tada bojkotuje Đilasa. U američkoj ambasadi tokom aprila i maja organizovano je nekoliko sastanaka Godfrija s predstavnicima opozicije.\nUmesto Đilasa, ambasador je pozivao Mariniku Tepić kao predstavnika SSP-a. Providni pokušaj da izazove podele u Stranci slobode i pravde doživeo je propast, pošto Tepić ima još tvrđe stavove od Đilasa.\nKoliko je umešan u koruptivne kombinacije Vučićevog režima, Entoni Godfri je pokazao na primeru “Milenijum Tima”.\nVuk Jeremić, predsednik Narodne stranke, nedavno je otvorio korupcionašku aferu u kojoj glavnu ulogu ima kompanija koju vodi Stojan Vujko. “Milenijum Tim” zarađuje ogromne količine novca u poslovima s državom. Većina tih poslova je sporna, što zbog sumnje u nameštanje tendera, do masnih subvencija, kojima vlast nagrađuje tu firmu.\nIz “Milenijum Tima” su najavili tužbe protiv Jeremića, a Godfri im je odmah dao javnu podršku. Sredinom maja, na svečanom potpisivanju ugovora o saradnji “Milenijum Tima” i kompanije “Meriot”, uz premijerku Anu Brnabić pojavio se američki ambasador. U razgovoru s Brnabićkom, Vujkom i nekoliko drugih biznismena i političara, Godfri je optužio lidera Narodne stranke da sabotira partnerstvo Srbije i SAD. Bez diplomatskog uvijanja, ambasador je rekao: “Jeremić je odvratan, mnogo odvratan čovek”.\nPored toga što je izolovao Đilasa i vređao Jeremića, Godfri je našao još jedan način da nanese štetu srpskoj opoziciji, a u interesu Vučića. On je predložio da na predstojećim predsedničkim izborima kandidat opozicije bude Boris Tadić. Kad su ga saradnici upozorili na činjenicu da Tadić, prema svim anketama, ima podršku samo 0,4 odsto glasača u Srbiji, Godfri je odgovorio da ni drugi opozicionari ne stoje bolje, ali s Tadićem bar može da se sarađuje.\nSupruga ambasadora Godfrija boravi u Švajcarskoj, duži period. Ambasador je njeno odsustvo prijavio kao ‘’potrebu lečenja’’. Švajcarske klinike su najskuplje na svetu, a boravak izdašno plaća Vučić, preko nekog od svojih mnogobrojnih tajnih švajcarskih računa.\nNiko od zaposlenih u Ambasadi SAD-a u Beogradu ne može očima da vidi gospodina Godfrija. Reč je o opasnom čoveku, koji ima teške porodične probleme. A supruga, sa kojom je imao troje dece, umrla je po povratku iz Moskve, gde je g. Entoni bio zamenik ambasadora. Oženili su ga pre dolaska u Beograd, a njegova 30-togodišnja kćerka ne želi da sa ocem ima bilo kakve kontakte.\nPrema izveštajima koji odlaze iz Beograda, Vučić je Godfrija platio sa najmanje 10 miliona dolara.\nKoliku je štetu ambasador naneo ugledu SAD-a kod građana Srbije, nije teško zamisliti. Pravdajući se stranim kolegama, da ne ume da pravilno napiše izveštaj o Vučićevim nedelima, jer takvo ponašnje je neshavtljivo za funkcionere Stejt Departmenta, jedan diplomata je prokomentarisao rečima - Ovaj čovek nema baš nikakvog morala”.\nUpućeni tvrde da je gospodin Eskobar uspeo da izdejstvuje da ambasador Godfri bude povučen do kraja godine iz Beograda. On pretpostavlja da će Godfri ostati na da živi u Švajcarskoj, ili će sa ženom otići u državu iz koje ni njega ne mogu isporučiti.\nA 24. maja, na zahtev Aleksandra Vučića, ambasador Godfri je dao intervju Politici, kojim je nastavio da podržava Aleksandra Vučića i njegov zločinački režim. Naravno, za velike svote novca.\nIntervju je s podnaslovom ‘’SAD su spremne da rade sa EU i podrže ozbiljan dijalog kako u Bosni i Hercegovini, tako i sa Srbijom i Kosovom’’\n‘’Srbija je ekonomski lider u regionu, jedna od najotpornijih privreda Evrope tokom pandemije kovida 19, Srbija je privredna lokomotiva zapadnog Balkana’’, smatra Entoni F. Godfri, ambasador SAD u Srbiji. ‘’Glavni pogon te lokomotive je intelektualna snaga, stoga je potrebno uložiti mnogo energije da se zaustavi odliv mozgova i stvore uslovi za dugoročni privredni rast kako bi mladi ljudi ovde gradili svoju budućnost, u gradovima Srbije, a ne u Frankfurtu, Beču ili Čikagu’’, ističe Godfri. ‘’Amerika pritom stoprocentno podržava strateški cilj Srbije da se pridruži Evropskoj uniji i sprovede sve neophodne reforme na tom putu’’.\nTreba napomenuti da Evropska Unija, svojim rezolucijama, zatvara skoro svaku mogućnost da Srbija postane članica Unije, jer se njene reforme opisuju kao udar na demokratiju, gušenje osnovnih ljudskih prava i sloboda, potčinjavanje pravosuđa izvršnoj vlasti, progonu medija i slobode javne reči...\nTo je naznačeno i u izveštaju Stejt Departmenta o ljudskim pravima i slobodama, u kojoj je to stanje u Srbiji opisano najtežim rečima.\nAli, čovek koji je optužen na nekoliko optužnica američkih federalnih sudova, zbog najtežih krivičnih dela, miljenik je američkog ambasadora Godfrija. Kakve optužnice, njemu je važan Vučićev prljav novac.\n‘’Istovremeno, SAD već godinama podržavaju proces koji vodi ka sveobuhvatnom i obavezuju-\nćem sporazumu o normalizaciji između Kosova i Srbije, zasnovanom na međusobnom priznanju,’’ ističe ambasador SAD u Srbiji. Prema njegovim rečima, mnogi elementi Vašingtonskog dogovora idu u prilog ovim ciljevima, te će administracija Džozefa Bajdena nastaviti da te elemente tretira kao prioritete.\nNeka od pitanja najbolje je rešavati kroz dijalog predvođen Evropskom unijom, SAD su spremne da taj proces podrže najbolje što mogu, ali rešenja za zapadni Balkan moraju doći sa zapadnog Balkana, naglašava Godfri. SAD su spremne da rade sa EU i podrže ozbiljan dijalog - kako u Bosni i Hercegovini, tako i sa Srbijom i Kosovom.\nU međuvremenu, američke firme već su investirale ne manje od četiri milijarde dolara u Srbiji i zapošljavaju oko dvadeset hiljada ljudi. Firme iz SAD nastaviće da iskazuju interesovanje za sjajne infrastrukturne projekte u Srbiji, najavio je ambasador SAD u Srbiji.’’ Pritom u te sjajne infrastrukturne projekte Godfri ubraja i špekulativni posao u kojem je, po nalogu prethodnog ambasadora, konzorcijumu tursko-američke kompanije dat posao u kojem je pola milijarde dolara plaćeno više za taj projekat, a potpisala ga je ministarka Zorana Mihajlović.\nIntervju za Politiku sa ambasadorom Godfrijem, upriličen je inače uoči virtuelne posete Srbiji Dejvida de Falka, zamenika pomoćnika američkog ministra trgovine za Evropu i Evroaziju, 25. maja.\nDa li Srbija prema Vašem mišljenju može da bude privredna lokomotiva zapadnog Balkana, - pitanje je koje je novinar Politike uputila ambasadoru Godfriju.\n‘’Srbija već jeste privredna lokomotiva zapadnog Balkana. Takođe, dokazala se i kao jedna od najotpornijih privreda Evrope tokom protekle godine i pandemije kovida 19. Iako su geografski položaj i prirodna bogatstva svakako važni, glavni pogon te lokomotive je intelektualna snaga. Ne bih da preteram sa metaforama, ali da taj voz ne bi iskliznuo iz šina, potrebno je uložiti mnogo energije da se zaustavi odliv mozgova i stvore uslovi za dugoročni privredni rast. Ključ za to je pomoći Srbiji da se integriše i na kraju učlani u najveću i najuspešniju ekonomsku i političku uniju, a to je Evropska unija. Pristupni proces je težak, u to nema sumnje, ali reforme koje su sa njim povezane pomoći će privredi da nastavi da jača, što će uveriti mlade ljude da svoju budućnost grade u gradovima Srbije, a ne u Frankfurtu, Beču ili Čikagu.’’ -odgovorio je gospodin Godfri.\nUsledilo je i pitanje, čijim odgovorom je Vučić prezadovoljan, jer je njegov cilj da preda Kosovo, stvori veliku Albaniju...\nKako biste ocenili ekonomski značaj uspostavljanja „mini-šengen” zone za proces daljih unutarregionalnih i EU integracija?\nProsto rečeno, povoljno poslovno i tržišno okruženje može pomoći da se prevaziđu političke razlike. To vidimo širom Evrope. Logično je intenzivirati trgovinu sa svojim susedima. Integrisan regionalni ekonomski prostor je veoma dobar za Srbiju kao ekonomskog lidera regiona. Sjedinjene Države u potpunosti podržavaju inicijative za povezivanje privreda ovog regiona jer one mogu doneti napredak i u drugim oblastima i učiniti region atraktivnijim za svetske poslovne krugove. U cilju promovisanja trgovine i investicija, mi ćemo već 25. maja organizovati virtuelnu posetu zamenika pomoćnika američkog ministra trgovine za Evropu i Evroaziju, Dejvida de Falka, i njegove virtuelne sastanke sa najvišim srpskim predstavnicima.\nDa li su značajne investicije Kine i Rusije na zapadnom Balkanu od početka milenijuma prepreka za snažniji pristup investicija iz SAD? U periodu 2010-2019. američke kompanije uložile su u Srbiju 508,1 milion evra, pokazuju podaci Narodne banke Srbije. Da li američki investitori ovde svesno ustupaju prostor globalnim ekonomskim i trgovinskim rivalima?\nVerujemo da su američke firme - pri čemu mislim i na one koje investiraju preko podružnica sa sedištem u Evropi - već investirale ne manje od 4 milijarde dolara i zapošljavaju oko dvadeset hiljada ljudi u Srbiji. Srbija je veoma uspešno stvorila investiciono okruženje koje je privlačno američkim firmama. Pa ipak, verujemo da još ima prostora za poboljšanja. Američke poslovne odluke ne diktiraju ni političke stranke, niti vlada u Vašingtonu. Imao sam brojne susrete sa direktorima firmi i mogu reći da oni traže stabilno poslovno okruženje, predvidive i jasne zakonske procedure i dobru infrastrukturnu povezanost Srbije sa ostatkom Evrope...\nRegionalna kancelarija DFC-a u Beogradu je i dalje tu, a tim DFC-a u Vašingtonu aktivno radi sa našom ambasadom u Beogradu na realizaciji programa usvojenih prošle godine, kada je DFC po prvi put ovde otvorio svoja vrata. Ponosan sam što sam sa ministrom finansija Malim potpisao novi američko-srpski Sporazum o podsticanju investicija, i to prvog radnog dana Bajdenove administracije, da bismo pokazali svoju posvećenost i stvorili pravni osnov da DFC može da radi u Srbiji. Ova najnovija agencija Vlade SAD moći će da ponudi širok izbor finansijskih proizvoda kako bi ohrabrila više ulaganja kako američkih investitora, tako i onih iz Srbije i drugih zemalja. Prvi projekat DFC-a u Srbiji koji će, nadamo se, biti realizovan krajem ove godine, jeste program bankarskih garancija za zajmove, u saradnji sa Ministarstvom finansija i jednim brojem komercijalnih banaka u Srbiji. Time će se obezbediti garancije za zajmove mikro, malim i srednjim preduzećima u Srbiji pogođenim pandemijom kovida 19, ukupne vrednosti od 400 miliona dolara.’’- rekao je gospodin Godfri.\nSvedoci smo da Priština relativizuje Vašingtonski sporazum. Da li je za aktuelnu administraciju SAD sporazum iz Vašingtona još uvek važeći? - pitanje je na koje po nalogu Vučića, odgovara gospodin Godfri, podržavajući veleizdajničku ulogu srpskog Tiranina, koji, inače, nema nikakva ustavna ovlašćenja.\n‘’Ono što je dogovoreno u Vašingtonu je značajno i mi i dalje želimo da se to sprovede u delo. Sjedinjene Države već godinama podržavaju proces koji vodi sveobuhvatnom i obavezujućem sporazumu o normalizaciji između Kosova i Srbije, zasnovanom na međusobnom priznanju, koji vodi jačanju njihovih demokratskih institucija i napredovanju na putu evrointegracija. Mnogi elementi Vašingtonskih dogovora idu u prilog ovim ciljevima, pogotovo oni koji se tiču energetske diverzifikacije, regionalne povezanosti, održavanja moratorijuma na nova članstva u međunarodnim organizacijama i nova „otpriznavanja”, i pronalaženja i identifikovanja nestalih osoba. Kako sam tokom nekoliko poslednjih nedelja rekao u razgovorima sa predsednikom Vučićem i ministrom spoljnih poslova Selakovićem, Bajdenova administracija će nastaviti da te elemente Vašingtonskih dogovora tretira kao prioritetne. Sjedinjene Države se slažu da je neka od pitanja najbolje rešavati kroz dijalog predvođen Evropskom unijom i spremne su da taj proces podrže najbolje što mogu.\nEvroatlantske integracije zapadnog Balkana imaju snažnu podršku nove administracije u Vašingtonu. Da li SAD planira da se pridruži EU u finansiranju strateških privrednih i infrastrukturnih projekata u našoj zemlji i podstakne nove? Na primer, izgradnju autoputa Beograd - Vršac (granica sa Rumunijom) - Bukurešt - Crno more - namešteno je pitanje za Godfrija.\n‘’Predsednik Bajden veoma dobro razume značaj stabilnog i naprednog Balkana, kao i ujedinjene i slobodne Evrope. Mi stoprocentno podržavamo strateški cilj Srbije da se pridruži Evropskoj uniji i sve što treba da uradi da bi u tome uspela. Naša pomoć kroz programe u samoj Srbiji, kao i naša jasna politička podrška procesu proširenja EU na zapadni Balkan, pomaže Srbiji da sprovede neophodne reforme i krene napred na svom evropskom putu.\nPreko projekata u sferi saobraćaja i infrastrukture, Sjedinjene Države daju punu podršku nastojanjima regiona zapadnog Balkana da ostvari i unutrašnju, i integraciju sa Evropskom unijom. Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) -umnogome doprinosi ovim projektima, a Sjedinjene Države su najveći kontributor EBRD-a. Nadamo se da će i američke vladine agencije poput DFC-a i američke Izvozno-uvozne banke, gde god to bude moguće, takođe dati svoju podršku. - rekao je gospodin Godfri.\nDa podsetimo, Evropska banka za obnovu i razvoj oprala je tri milijarde evra Milenijum tima, a njenog guvernera je, osim sa 300 miliona evra, Vučić još i odlikovao.\nSrbija od jeseni planira izgradnju gasnog konektora Niš-Dimitrovgrad radi priključenja na terminale LNG u grčkoj luci Aleksandropolis. Da li bi američki investitori mogli imati interes za finansiranje izgradnje brze pruge Niš-Aleksandropolis?\nDiverzifikacija izvora energije je ključna za dugoročnu stabilnost i uspeh svake privrede. Drago mi je što vidim pojačanu svest o toj potrebi kod sagovornika među vodećim predstavnicima poslovne zajednice i vlasti u Srbiji. Siguran sam da će američke firme nastaviti da iskazuju interesovanje za sjajne infrastrukturne projekte u Srbiji’’ rekao je plaćenik Aleksandra Vučića.\nU poslednje vreme pojavila su se četiri „non-pejper” dokumenta vezana za budućnost Bosne i Hercegovine, kao i Kosova i Metohije. Ima li u ovim dokumentima predloga nekih rešenja koja su bliska stavovima aktuelne administracije SAD?\nŽao mi je, ali na sva pitanja o nečemu što nisu dokumenti mogu da vam ponudim samo nešto što nije odgovor. A sad ozbiljno, Sjedinjene Države dosledno i jasno govore da rešenja za zapadni Balkan moraju doći sa zapadnog Balkana. Građani tog regiona su s pravom nezadovoljni ovako sporim napredovanjem. Mi smo spremni da radimo sa Evropskom unijom i podržimo ozbiljan dijalog, kako u Bosni i Hercegovini, tako i sa Srbijom i Kosovom.\nI pljačku na vakcinama opravdava\n„Srbija je krizu zbog korona virusa dočekala u dobroj ekonomskoj poziciji, sa sprovedenom fiskalnom konsolidacijom, stabilnim kursom i privrednim rastom, izjavio je američki ambasador u Srbiji Entoni Godfri na onlajn konfereniciji „Biznis u izazovnim vremenima”, u organizaciji Srpske asocijacije menadžera.” održanoj 16. aprila 2020.\nGovoreći o merama koje Vlada Srbije preduzela u cilju ublažavanja posledice krize izazvane korona virusom, Godfri je naglasio da su one pravovremene i stimulativne i da stvaraju uslove za brz oporavak privrede u periodu posle epidemije.\nOn je dodao da su mere slične onima koje su primenile i druge zemlje u borbi sa ekonomskim posledicama epidemije korona virusa i naglasio da je važno da njihov fokus bude na malim i srednjim preduzećima, koja su najviše pogođena ovom krizom.\nGodfri je naglasio značaj aktivnosti medjunarodnih finansijskih institucija u procesu oporavka ekonomija, naglašavajući EBRD, a ponovio je da SAD snažno podržavaju put Srbije ka Evropskoj uniji i njeno prilagodjavanje evropskim standardima, kao i tranasformaciju njene ekonomije.\nPritom, američka Obaveštajna zajednica tvrdi da je u Rimu otkrivena fabrika za punjenje vakcina, a na osnovu vesti dobijene iz Beograda, da je Vučić uvezao iz Brazila 25 miliona lažnih vakcina za korona virus, a da je uspeo pola miliona da preko luke Bar unese u Srbiju. Sve to zna gospodin Godfri, ali ova američka protuva za stotine hiljada dolara ima da veliča svaki pljačkaški potez srpskog Tiranina.\n"Amerika bi trebalo da bude zemlja demokratije. Međutim, neke izjave Entonija Godfrija, ambasadora SAD, zaista su neverovatne. On će završiti svoj mandat koji će imati smisla samo ako otvori neki etno srpski restoran negde u Americi, pošto se uglavnom bavio obilaskom, kulinarskim delatnostima i Aleksandrom Vučićem", poručio je lider Stranke slobode i pravde Dragan Đilas gostujući na televiziji Nova S.\nPredsednik SSP je prilikom gostovanja, pored Godfrija, koji se „proslavio" izjavama kojima je stao na stranu Srpske napredne stranke, pritom nijednom rečju ne osudivši brutalnost policije na protestima, ćutanje Zagorke Dolovac, ali i brojne afere, pričao o aktuelnoj političkoj situaciji u Srbiji, izborima, ali i uplivu Aleksandra Šapića u SNS.\nEntoni Godfri karijerni je viši diplomata u klasi ministra-savetnika. Tokom svoje karijere duge gotovo 40 godina, koja obuhvata i službovanje u Mornarici SAD i u Stejt departmentu, postao stručnjak za pitanja srednje i južne Evrope, a službovao je i u Rusiji, Turskoj i Jermeniji.\nNeposredno pre dolaska u Srbiju, od 2015. do 2019. godine, bio je najpre ministar-savetnik za politička pitanja, a zatim i zamenik ambasadora SAD u Moskvi, navodi se na sajtu Ambasade SAD u Srbiji.\nAmbasador Godfri je diplomirao sa najvišim počastima na Univerzitetu Kalifornija u Dejvisu. Govori ruski, srpskohrvatski i turski. Ambasador Godfri je bio oženjen sa Anom O’Tul i imaju troje dece, starosti 27, 19 i 18 godina. Nakon smrti supruge, neposredno pred dolazak na službu u Beograd, oženili su ga sa En Mari, koja je sa njim došla u Beograd.\nPre nego što je izabran za novog ambasadora u Srbiji, Godfri je krajem jula svedočio pred Odborom za spoljne poslove Senata SAD.\nOsvrnuvši se na svoje službovanje u Rusiji, on je tada rekao da je potpuno svestan “agresivnog ponašanja Rusije, njenog malignog uticaja i kampanje dezinformisanja u velikom delu Evrope” i ocenio da je Srbija politički i ekonomski lider i ima ključnu ulogu i uticaj na regionalnu stabilnost i saradnju.\nOn je naglasio da SAD u potpunosti podržavaju evropske integracije i proklamovani cilj Srbije da postane članica Evropske unije, ocenjujući da je Srbija na prekretnici.\nPoručio je da SAD nastavljaju da pružaju podršku dijalogu koji predvodi EU u cilju sveobuhvatne normalizacije odnosa Beograda i Prištine, te da su SAD spremne da i dalje na sve načine pomognu “u traženju obostrano prihvatljivog, trajnog i primenljivog sporazuma, koji će ojačati regionalnu stabilnost”.\nGodfri je tokom svedočenja ocenio da je važan element angažovanja SAD u Srbiji promocija i odbrana zajedničkih demokratskih vrednosti, posebno se osvrnuvši na pritiske i pretnje nasiljem nad novinarima.\nNajavio je nastavak traganja za rešenjem slučaja ubistva braće Bitići.\nZa Gabriela Eskobara, zamenika Entoni Godfrija, novog američkog ambasadora u Beogradu se s pravom može reći da je diplomata sa bogatim iskustvom. Pre dolaska u glavni grad Srbije je obavljao jednu od najvažnijih funkcija u američkoj ambasadi u Bagdadu, u vreme previranja u Iraku. Tamo je bio tzv. minister counselor, a tokom znatnog dela svoje karijere je službovao u nekoliko država na Zapadnom Balkanu!\n„Gospodin Eskobar je pre deset godina bio u američkoj misiji u Republici Srpskoj i bio je vrlo aktivan oko izbora Milorada Dodika za predsednika. Pre toga je radio i u Crnoj Gori, što znači da jako dobro poznaje ovaj teren. Odlično govori srpski jezik, poznaje dosta ljudi i sigurno da njegov izbor za zamenika novog američkog ambasadora u Srbiji nije slučajan. On odlično poznaje situaciju ovde i verovatno je zbog toga i poslat u Beograd”,\nNa pitanje novinara šta to znači, on je odgovorio da je sigurno da će Eskobar zahvaljujući svom ogromnom iskustvu moći da se ozbiljnije i aktivnije uključi u rešavanje problema na Zapadnom Balkanu za šta su, što je očigledno, zaintesovane Sjedinjene Američke Države.\nInače, Gabriel Eskobar je tokom svoje dosadašnje diplomatske karijere službovao i u Lisabonu, Rimu, Pragu, Moskvi, La Pazu u Boliviji i Pešavaru u Pakistanu. Govori španski, ruski, srpski, italijanski, češki i portugalski jezik, a diplomirao je na Kolumbija Univerzitetu u Njujorku. Šest puta je nagrađen i dobio je „Superior Honor Award” u Stejt Departmentu, a jednom „Meritorious Honor Award”, takođe u Stejt Departmentu. U najvažnijoj diplomatskoj instituciji SAD-a Eskobar je dobio i „Expeditionary Service Award”, a u Departmentu Armije SAD-a je nagrađen sa „Army Superior Civilian Service” nagradom. Zanimljivo je i to da je Eskobar drugi put u Srbiji s obzirom da je 2001. posle ponovnog otvaranja američke ambasade u Beogradu kratko službovao u tom gradu. Početkom oktobra ove godine, Eskobar je zvanično primljen u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije u Beogradu gde je razgovarao sa ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem.\nZamenik američkog ambasadora je tom prilikom izrazio spremnost za nastavak konstruktivnog i dinamičnog političkog dijaloga Amerike i Srbije i zajednički rad na unapređivanju saradnje te dve države na svim poljima.


Borel: EU čekaju teški trenuci sa Rusijom – Borba\n“Mislim da treba da se pripremimo na dugi i težak period u našim odnosima sa Rusijom”, rekao je Borel u obraćanju na plenarnoj sjednici Evropskog parlamenta u Briselu.\n“Naši odnosi sa Rusijom nastavljaju da se pogoršavaju i na najnižem su nivou. Nažalost, ne možemo isključiti da će se taj negativan trend nastaviti i stići na još opasnije nivoe pogoršanja”, rekao je on.\nBorel je dodao da su ruske vlasti izgleda izabrale “da namjerno jačaju tenzije sa Zapadom”. Za Borela raspoređivanje vojske na granici sa Ukrajinom, situacija sa opozicionarom Aleksejom Navaljnim i diplomatska kriza sa Češkom predstavljaju zabrinjavajuće događaje.\nOn je pozvao Rusiju da “prestane sa provokacijama” i konstatovao da za sada Rusija nije pokazala “ni najmanju namjeru da okonča sukob u Ukrajini ni da prihvati njen teritorijalni integritet”.\n“Ruske trupe su počele povlačenje, ali one su ostale dugo”, rekao je visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednosti, navodeći da je 100.000 vojnika učestvovalo u tim operacijama na granici sa Ukrajinom i u zonama pod kontrolom proruskih separatista konstatujući da su takve akcije “neprihvatljive”.\n“Ne želimo da ohrabrujemo eskalaciju ali nećemo prihvatiti taktike zastrašivanja i treba da djelujemo ako se to dogodi. Treba da definišemo modus vivendi kojim će se izbjeći stalna konfrontacija sa susjedom koji je izgleda riješio da se ponaša kao da smo suparnici”, rekao je Borel.\nPoziv premijeru Zdravku Krivokapiću da posjeti BiH\nEU čekaju najteži trenuci sa SAD-om. Za Rusiju bi bilo najbolje da zatvori svoja predstavništva u nebitnim državama EU i predstavništva tih nebitnih članica EU u Rusiji. To su ionako provincije, politički, ekonomski nebitne teritorije koje se ionako ničega ne pitaju već služe onima sa većim uticajem kao marionete. Ne vidim zašto bi neko tretirao Čašku kao državu? Ili na primjer Slovačku, Bugarsku, Estoniju, Latviju i Letoniju. To u stvari i nisu države pa bi Rusija a i druge države u svijetu uštedjele dobar novac gašenjem diplomatskih predstavništava na ovim nebitnim teritorijama i provincijama. Bitno je imati predstavništvo u Briselu i za sada u Parizu, Rimu i Berlinu. Sve ostalo donosi više štete nego koristi.


Prirodno-matematički fakultet > Vesti > Konferencije i skupovi > KAKO PREDSTAVITI NAUKU\nNaučna komunikacija je bitna karika u lancu promocije i napredovanja akademskog društva. Naučnici i istraživači prepoznaju neophodnost proaktivnog delovanja kada je u pitanju prezentovanje onoga što rade, te vodeći se tom idejom prepoznata je potreba organizovanja treninga i radionica koje bi zainteresovanima dale osnovne smernice i savete kako da nauku kojom se bave, na što bolji način predstave različitoj publici u različitim situacijama.\nMlade naučnice sa PMF-a, vanredni profesor Tijana Prodanović, docent Marija Lesjak i Ivana Horvat, koje su osim svog angažovanja u nauci, stekle bogato iskustvo u prezentaciji i popularizaciji nauke, došle su na ideju da svoja iskustva prenesu kolegama u okviru radionice koja je održana proteklog vikenda na novosadskom PMF-u. Radionica je bila besplatna, namenjena svim istraživačima i nastavnicima Univerziteta u Novom Sadu i instituta, koji su se za učešće prijavili u velikom broju.\nTokom dva dana, učesnici su imali jedinstvenu priliku da nauče veštine koje im mogu pomoći da njihova izlaganja na naučnim skupovima postanu zapaženija, da predavanja namenjena široj javnosti postanu jasnija i interesantnija i da komunikacija sa medijima postane uspešnija. Obrađene su teme: kako pripremiti efektno naučno izlaganje, a kako dobro popularno predavanje, kako komunicirati sa medijima, kako izaći na kraj sa tremom i strahom od javnog nastupa, nakon čega je usledio praktičan deo gde su učesnici izlagali svoje prezentacije i na licu mesta dobili povratnu informaciju o tome kako svoje prezentacije da poboljšaju.\nCilj radionice je da unapredi način na koji se o nauci priča, kako bi nove ideje bile bolje i lakše shvaćene i prihvaćene, kako u naučnoj zajednici tako i u javnosti. Ohrabrene uspehom i zadovoljstvom učesnika, organizatorke najavljuju nastavak i proširenje aktivnosti u domenu naučne komunikacije.\nRadionica je realizovana kao projekat Centra za promociju nauke uz dodatnu finansijsku i logističku podršku od strane Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu.\nDodatne informacije možete pronaći na sajtu Naučne radionice http://naukom.pmf.uns.ac.rs/?page_id=23\nučesnici radionice NauKom


“U svom mišljenju iz resornog ministarstva RS-a navode da finansijski segment ne bi trebao biti obuhvaćen ovom odlukom. Nakon što su sva dostavljena mišljenja analizirana i razmotrena u ministarstvu, pripremljen je tekst Nacrta odluke koji je bio u postupku javnih konsultacija do 30. septembra ove godine. Svi učesnici javnih konsultacija pozdravili su i podržavaju donošenje predmetne odluke te čak predlažu veće vrijednosti u odnosu na minimalne budžetske elemente vrijednosti nastavnog časa predložene odlukom. Nacrt odluke je upućen na mišljenje Ministarstvu finansija i trezora BiH i Uredu za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH. Naredni korak, nakon pribavljanja mišljenja navedenih institucija je upućivanje teksta Prijedloga odluke Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH radi razmatranja i usvajanja predmetne odluke”, pojasnili su iz Ministarstva prometa i komunikacija BiH.\nKako saznaje Klix.ba, autoškole će imati dužnost usvojiti minimalnu cijenu nastavnog časa u roku od 90 dana od stupanja na snagu ove odluke.


RO: Nivo stresa zbog pandemije veći kod 70 odsto zaposlenih\nTanjug 17. decembra 2020. 11:43\nBUKUREŠT – Nivo stresa zbog pandemije se udvostručio kod svakog četrvrtog zaposlenog u Rumuniji, a 30 odsto je već iscrpljeno, pokazuje istraživanje agencije „BestJobs“.\nViše od 70 odsto ispitanika obuhvaćenih istraživanjem navodi da se nivo stresa na poslu uvećao od početka pandemije, dok više od četvrtine tvrdi da je nivo stresa dva puta veći, prenosi Ađerpres.\nSkoro 30 odsto ispitanika tvrdi da se nakon deset meseci pandemije oseća iscrpljeno. Umor je prijavilo blizu 20 odsto ispitanika, koji veruju da će za pola godine doći do faze iscpljenosti, ukoliko nivo stresa ostane isti, a skoro 16 odsto procenjuje da bi to moglo da se desi za godinu dana.\nNajveća tri izvora stresa za ispitanike jesu haotično radno okruženje (31,6 odsto), preopterećenost poslom (26,6 odsto) i nova zaduženja izvan njihove nadležnosti (24,6 odsto).\nDrugi ispitanici navode da izvor stresa za njih predstavlja nemogućnost balansiranja između privatnog i poslovnog života (23,8 odsto), a za neke izvor stresa predstavlja to što su morali da preuzmu zaduženja svojih kolega (21 odsto).\nIzvori stresa za ispitanike su i odlaganje donošenja važnih odluka od strane nadređenih (15,6 odsto), strah od gubitka posla (14,8 odsto), nedostatak direktne interakcije sa kolegama i menadžerima (13,7 odsto), kao i previše vremena posvećenog onlajn sastancima (8,6 odsto).\nNeki ispitanici su se lako prilagodili novim uslovima rada (24 odsto), 35 odsto bi se radije vratilo radu u kancelariji, dok preko 30 odsto preferira da, uz rad u kancelariji, pet dana nedeljno u mesecu provede radeći od kuće.


Generalna skupština ONAuBiH | Student Info\nGeneralna skupština ONAuBiH\nU hotelu „Nebojša“ na Jahorini održana je sedma Generalna skupština Omladinske novinske asocijacije u Bosni i Hercegovini u periodu od 21. do 23. septembra.\nPiše: Dajana Boroja\nOmladinska novinska asocijacija je nevladina organizacija čiji je osnovni cilj obrazovanje mladih na svim poljima novinarskog posla putem treninga, seminara i edukacija. ONA slovi kao multinacionalna i multietična organizacija osposobljena pružiti priliku mladima da se pobliže upoznaju s medijima, nauče više o njima, te sami učestvuju u stvaranju medijskog prostora. U cilju uključivanja što više aktivista u rad organizacije, početkom godine, Omladinska novinska asocijacija je pokrenula projekat osnivanja lokalnih timova u gradovima širom Bosne i Hercegovine.\nOve godine Skupštini je prisustovalo sedamdesetak učesnika, najaktivniji članovi organizacije i predstavnici l okalnih timova, kao i gosti iz nevladinih organizacija koji surađuju sa Omladinskom novinskom asocijacijom. U revijalnom dijelu manifestacije, učesnicima su se obratili predstavnici Asocijacije srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini, nevladine organizacije „Naša djeca“, AISEC-a i Bh.novinara. Takođe, prisutnima se obratila i Ljiljana Zurovac, izvršna direktorica Vijeća za štampu, koja je informisala učesnike o pravu građana na žalbu o neprofesionalnom, netačnom i nepotpunom izvještavanju medija.\nUz radnu i opuštenu atmosferu, Upravni odbor ONAuBiH je podnio finansijski i narativni izvještaj o radu organizacije za prethodnu godinu, dok su učesnici Skupštine razmatrali nove prijedloge o unapređenju rada organizacije i časopisa „Karike“, koji izdaje Omladinska novinska asocijacija. Takođe, predstavnici lokalnih timova, predstavili su svoj dosadašnji rad, projekte koje su realizovali.\nZa novog predsjednika Omladinske novinske asocijacije izabran je Đenan Ćosović, dok će dužnost potpresjednika preuzeti dosadašnji predsjednik Denis Hadžić. Novi članovi Upravnog odbora su Haris Dedović, Marko Matović, Ahmed Hadžić i Marija Pudarić, koji će sledeće dvije godine obavljati ovu funkciju.


Evropski strahovi od nove izbjegličke krize - Otpor\nDok pojedini evropski lideri izražavaju bojazan od masovnog priliva afganistanskih izbjeglica kao i zabrinutost da će novi migranti zapaliti žar krajnje desničarskih i populističkih pokreta, EU još uvijek nema jedinstven izbjeglički plan uprkos obećanim reformama nakon izbjegličke krize iz 2015., pišu svjetski mediji.\n‘Idite u susjedne zemlje’\nProgonjeni izbjegličkom krizom 2015. potaknutom sirijskim ratom, evropski lideri očajnički žele izbjeći novi priliv izbjeglica i migranata iz Afganistana, ističe Asošiejtid pres (The Associated Press) dodajući da osim onima koji su pomagali zapadnim snagama tokom dvodecenijskog rata u zemlji, poruka Afganistancima koji razmišljaju o bijegu u Evropu glasi: ‘Ako morate otići, idite u susjedne zemlje, ali nemojte ovamo’.\nPredsjednik Evropskog vijeća Šarl Mišel (Charles Michel) priznao je izazove s kojim se Evropa suočava kada je u subotu (21. avgusta) posjetio Madrid kako bi obišao tamošnji centar za afganistanske izbjeglice. “Partnerstva sa zemljama trećim stranama bit će u centru naše rasprave”, rekao je dodajući da je neophodno pronaći “tu ravnotežu između dostojanstva Evropske unije i sposobnosti odbrane interesa EU.\n“Austrija je predložila uspostavljanje “centara za deportaciju” u zemljama susjednim Afganistanu kako bi zemlje EU-a mogle deportovati Afganistance kojima je odbijen azil. “Naš cilj mora biti da zadržimo većinu ljudi u regiji”, rekao je prošle sedmice austrijski ministar unutrašnjih poslova Karl Nehamer (Nehammer), ponavljajući ono što, ukazuje AP, govore mnogi evropski čelnici.\nGrčka, čiji su slikoviti otoci okrenuti prema turskoj obali bili prije šest godina evropska ulazna tačka za stotine hiljada Sirijaca, Iračana, Afganistanaca i drugih, jasno je dala do znanja da ne želi ponovo proživjeti tu krizu. Ministar migracija Notis Mitarači (Mitarachi) rekao je da Grčka neće prihvatiti da bude “kapija za neredovne protoke u EU”, te da smatra da je Turska sigurno mjesto za Afganistance.\nS druge strane, dodaje Asošiejtid pres, turski predsjednik Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan), čija je zemlja već primila 3,6 miliona Sirijaca i stotine hiljada Afganistanaca, zaprijetio je da će ih poslati u Evropu radi političkog uticaja. “Turska nema nikakvu dužnost, odgovornost niti obavezu da bude evropsko skladište za izbjeglice”, upozorio je Erdoan u govoru 19. avgusta.\nIako posmatrači kažu da još nema naznaka bilo kakvog masovnog kretanja preko tursko-iranske granice, koja je ključna migracijska ruta iz centralne Azije u Evropu, Erdoan naglašava da je njegova vlada ojačala istočnu granicu – vojskom, žandarmerijom, policijom i novim zidom koji se gradi od 2017. godine.\nTurske vlasti tvrde da su u ovoj godini presrele 35.000 Afganistanaca koji su ilegalno ulazili u zemlju, u poređenju s više od 50.000 u 2020. i više od 200.000 u 2019. godini. Prema podacima Agencije za statistiku EU, oko 630.000 Afganistanaca podnijelo je zahtjev za azil u zemljama EU u protekloj deceniji i najveći broj je u Njemačkoj, Mađarskoj, Grčkoj i Švedskoj. UNCHR procjenjuje da 90 odsto od 2,6 miliona afganistanskih izbjeglica izvan zemlje živi u susjednom Iranu i Pakistanu.\nBauk izbjegličke krize\nOtkad su talibani zauzeli Kabul, bauk kruži Evropom – hoće li se ponoviti izbjeglička kriza koja je zahvatila region 2015. i zatrovala njenu politiku, piše Fajnenšl tajms (The Financial Times), ukazujući da evropski lideri svih boja strahuju da bi se kontinent mogao suočiti s ogromnim prilivom tražilaca azila iz Afganistana, pojačavajući desničarske populiste uoči izbora u Njemačkoj i Francuskoj. Većina članica EU složila se da prihvati mali broj Afganistanaca, posebno onih koji su radili za njihove vojske, ambasade ili međunarodne humanitarne organizacije, ali sve nerado razmatraju veći priliv, a posebno Njemačka, čija je odluka da primi više od milion tražilaca azila 2015-16. do temelja uzdrmala politički sistem te zemlje. Njemački strahovi od nove izbjegličke krize pojačali su se kada je ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer (Seehofer) rekao da bi povratak talibana moglo da natjera na bijeg između 300.000 i pet miliona Afganistanaca.\nUprkos šoku od pobjede talibana i potonjih haotičnih scena na aerodromu u Kabulu, stručnjaci kažu da poređenja s 2015. nisu na mjestu, ističe britanski list, ali i navodi da se ne može poreći da postoje odjeci priliva migranata 2015. koja je dovela EU u egzistencijalnu krizu, otvarajući duboke podjele između zemalja poput Mađarske, koja je odbila da prihvati migrante i drugih, poput Njemačke koja je željela da raspodijeli tražioce azila u članicama Unije. Evropski lideri se nadaju da će većina Afganistanaca ostati u svojoj zemlji, dok će oni koji bježe od talibana ostati u regionu umjesto da krenu u Evropu. Ipak, strah od novog priliva migranata natjerao je političare od Štokholma do Atine da insistiraju na tome da se “ne može ponoviti 2015.” i da su se, kako je rekao francuski predsjednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron), kojeg sljedeće godine čekaju izbori, evropske zemlje složile da naprave “robustan, koordiniran i jedinstven” odgovor za pomoć tranzitnim zemljama i zemljama koje primaju migrante.\nUprkos takvim porukama, ističe Fajnenšl tajms, desničarske stranke pokušavaju da iskoriste događaje u Afganistanu da bi preusmjerile misli birača na imigraciju, uvjerene da će to povećati njihove izborne šanse.\nSlike hiljada Afganistanaca koji pokušavaju pobjeći iz zemlje, uspaničile su evropske političare koji se užasavaju novog masovnog pokreta muslimanskih tražilaca azila ali i uslijed zabrinutosti da će novi migranti zapaliti žar krajnje desničarskih i populističkih pokreta koji su preoblikovali politiku nakon što je talas tražilaca azila iz ratova u Siriji i Iraku prošao Evropom 2015., napisao je Njujork tajms (The New York Times). S predstojećim izborima u Njemačkoj i Francuskoj, evropski političari odlučni su da izbjegnu vrstu populističke reakcije koja je uslijedila nakon izbjegličke krize prije šest godina kada je, dodaje list, etnonacionalizam pustio nove korijene, a antiimigrantske stranke zaprijetile razbijanjem Unije. Ipak, stručnjaci kažu da je poređenje pogrešno jer je podrška strankama protiv useljenika od tada opala, zajedno s brojem migranata.\nAfganistanci se ipak suočavaju s manjkom saosjećanja u Evropi koji bi mogao biti nepremostiv iako, ističe list, Afganistan može predstavljati posebnu moralnu obavezu i odgovornost za Evropu od ostalih ratova, jer su se mnoge evropske zemlje pridružile američkoj invaziji u snagama NATO-a nakon napada 11. septembra na SAD. Tamo gdje postoji konsenzus kod većine evropskih zemalja je ideja da Evropljani žele zadržati izbjeglice u regiji u blizini Afganistana, napisao je Njujork tajms prenoseći izjave mnogih evropskih zvaničnika posljednjih dana uključujući i francuskog predsjednika Makrona koji je rekao da “Evropa ne može sama preuzeti posljedice” pada Afganistana.\nMeđutim, dodaje list, neki evropski lideri bili su otvoreniji u isticanju evropske odgovornosti. Premijer Italije Mario Dragi (Draghi), rekao je 17. avgusta na televiziji da su dobrodošli oni koji su pomogli Italiji u Afganistanu, kao i “svi oni koji su se izložili radi odbrane osnovnih sloboda, građanskih prava i ljudskih prava”.\nMogućnost da afganistanski migranati krenu prema evropskim obalama tjera Brisel da se suoči s Ahilovom petom: uprkos obećanim reformama zvaničnika iz 2015., oštar spor oko toga kako postupati s tražiocima azila nikada nije riješen i taj se neuspjeh sada nadvija nad evropskim liderima, napisao je Politiko (Politico). Umjesto jedinstvenog izbjegličkog plana, evropski zvaničnici i diplomate plasiraju različite ideje o tome kako se nositi s očekivanim povećanjem afganistanskih tražilaca azila nudeći raznolike prijedloge koji se kreću od finansiranja premještanja izbjeglica u zemlje koje nisu članice EU, poput Turske i Pakistana, do nuđenja privremene zaštite EU Afganistancima, ali i izgradnje ograda koje su već podignute na granicama pojedinih država.\nKad je Mađarska 2015. izgradila ogradu uz granicu sa Srbijom i Hrvatskom, struktura je brzo postala simbol populističke kratice za višestruki problem poput migracije. U to vrijeme, ističe briselski portal, tadašnji predsjednik Evropske komisije Žan Klod Junker (Jean-Claude Juncker) kritikovao je mađarski potez, rekavši da “zidovima i ogradama nije mjesto u državi članici EU”. Ipak, naglašava Politiko, čini se da je ta nevoljkost s vremenom polako nestala – sve dok nije uključen novac Evropske unije. Komisija nije kritikovala Litvaniju kada je nedavno najavila graničnu ogradu kako bi spriječila susjednu Bjelorusiju da namjerno šalje migrante preko granice. Zapravo, glasnogovornik Komisije rekao je da “u situaciji s kojom se Litvanija suočava, takva prepreka bi zaista mogla biti dobra ideja”, pojašnjavajući pritom da se evropskim novcem ne finansiraju “ograde kao takve”. Sada je Grčka svoje napore u izgradnji barijere usmjerila prema afganistanskim migrantima te je, napisao je Politiko, postavila 40 kilometara ograde i nadzora duž svoje granice uz obećanja zvaničnika da će granicu držati “sigurnom i neprobojnom”. Posmatrači ukazuju na ključni trenutak koji se dogodio prošle godine u martu, kada je novoimenovana predsjednica EK Ursula fon der Lajen (von der Leyen), tokom posjete Grčkoj, zahvalila zemlji “što je naš evropski štit u ovim vremenima”.


Sporazum je nastao kao izraz potrebe potpisnika na uspostavljanju saradnje u implementaciji projekta i prezentovanju svih potencijalnih turističkih atrakcija nastalim u urbanim cjelinama kao ostavštvina totalitarnih režima 20. vijeka. Cilj je da se ovim Sporazumom snažno istakne značaj arhitekture naše države kako bi ona dobila svoje mjesto u katalogu 30. Evropske kulturne rute zajedno sa 10 država učesnica ovog projekta, odnosno Italijom, Slovenijom, Bugarskom, Mađarskom, Slovačkom, Rumunijom, Albanijom, Grčkom, Hrvatskom i Srbijom.\nUkupna vrijednost Projekta iznosi 1.932.044,00 eura, od čega sredstva Evropske Unije iznose 1.407.076,24 eura, odnosno 85 odsto sredstava, dok zainteresovani akteri u projektu obezbijeđuju preostala sredstva.\n„Opština Kozarska Dubica će preko svojih saradnika i institucija, po potrebi prikupiti informacije o reprezentativnim arhitektonskim segmentima i cjelinama navedene ahitekture, kao i o turističkim atrakcijama na području Opštine. Obezbijedićemo pristup raspoloživom materijalu kao što su fotografije, audio i vizuelni materijal i ostala svjedočanstva o epohi 20. vijeka, te materijal o turističkim atrakcijama opštine koji će biti dio digitalnog kataloga projekta ATRIUM prezentovanog u Briselu“, rekao je Nino Jauz načelnik opštine i dodao da se projekat implementira do 2014. godine, te da će opština na godišnjem nivou za projekat izdvajati 2. 500 KM.\nROTOR, organizacija za razvoj turizma regije Doboj je nosilac implementacije projekta ATRIUM na osnovu ugovora potpisanog sa Delegacijom Evropske Unije u Bosni i Hercegovini, a gradovi i opštine imaju status saradnika na implemetaciji istog.


Foto objavila Ksenija Pavlović, američka novinarka, poreklom iz Srbije\n-Zapad zaboravlja da su krizne pojave na svetskom prehrambenom tržištu povezane, pre svega, sa nagomilanim greškama i pogrešnim proračunima u makroekonomskoj, energetskoj i agrarnoj politici zapadnih zemalja direktno, poručila je Zaharova.\nPrema njenim rečima, EU nastoji da iskoristi prehrambenu krizu kako bi okrenula zemlje trećeg sveta protiv Rusije.\n-Evropska unija otvoreno nastoji da iskoristi temu navodne odgovornosti naše zemlje za pogoršanje situacije u oblasti globalne prehrambene bezbednosti kako bi ubedila treće zemlje da podrže antiruski kurs Zapada, istakla je Zaharova tokom brifinga.\nKako kaže, rast cena robe je rezultat „nepromišljenog povećavanja jednostranih antiruskih ograničenja i pretnji daljim sankcionim pritiskom na Moskvu“.\nMoskva apeluje na međunarodnu zajednicu da ne podlegne provokacijama Zapada i da shvati ko je zapravo stvorio poteškoće sa globalnom prehrambenom bezbednošću, izjavila je diplomata.\n-Pozivamo međunarodnu zajednicu da ne podlegne provokacijama Zapada, da sagleda realnost, pođe od činjenica i shvati da je Zapad spreman da iskoristi poteškoće koje aktivno stvara u osiguravanju globalne prehrambene bezbednosti. Te poteškoće nisu nastale juče, a oni žele da ih iskoriste za promovisanja svojih sebičnih političkih interesa, naglasila je naglasila je portparolka MIP-a Rusije.\n-EU je zajedno sa SAD i njihovim istomišljenicima pokrenula kampanju optužbi Rusije za izazivanje, kako oni pišu, globalne prehrambene krize, rekla je Zaharova.\n-Svi pamtimo šta kolektivni Zapad misli pre svega o najsiromašnijim zemljama, oni razmišljaju kako da obične zemlje naprave najsiromašnijim, u svoju korist, ocenila je Zaharova.\nS tim u vezi, diplomata smatra da „Brisel na uobičajen način dovodi u zabludu međunarodnu zajednicu otvoreno manipulišući pravim razlozima aktuelne situacije“. Brisel, koji je pokrenuo propagandnu kampanju protiv Moskve, nije razmišljao o posledicama, dodala je portparolka.\n-Ne radi se o tome. Radi se o pljački poslednjeg što imaju Ukrajina i ukrajinski građani i, uzgred rečeno, ukrajinska vojska. Vašington uopšte ne brine šta ostaje od te gozbe samim Ukrajincima. Možda je vreme da se opametite i shvatite da vam sada oduzimaju i ono poslednje, odnosno hranu, žito, rezultat vašeg rada. Sada vam to oduzimaju, napomenula je diplomata, obraćajući se ukrajinskom narodu.\nrat u Ukrajini EU Rusija SAD vesti Amerika cena hrane svetska kriza


🚌 Autobus Beograd → Varberg - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Beograd - Varberg\nAutobuske karte za Beograd Varberg kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Beograd - Varberg\nBeograd - Varberg se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Beograd - Varberg. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


Radovi na Prvoj transverzali u Sarajevu obustavljeni do daljnjeg - Akta.ba\n11.06.2021. 13:18 / Izvor: BHRT\nNeriješeni imovinsko-pravni odnosi u izgradnji Prve transverzale odnose se na zemljište koje je u posjedu Željeznica Federacije BiH. Postupak u rješavanju ovih imovinsko-pravnih odnosa, kako su kazali iz Općine Novo Sarajevo je u toku.\nKorisnik eksproprijacije, Direkcija za puteve Kantona putem Zavoda za izgradnju podnijela je prijedlog za eksproprijaciju predmetnog zemljišta prije 15 dana. Predmetni postupak će se u što kraćem roku završiti”, ističu iz Općine.\n“Razmatranje žalbe na doneseno rješenje je u postupku kod Drugostepenog organa – Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove”, kažu iz Općine Novo Sarajevo.\n“Postignuti su sporazumi o naknadi za većinu eksproprisanih nekretnina i isplaćena je naknada vlasnicima. Za nekretnine za koje nije potpisan sporazum o naknadi spisi predmeta su proslijeđeni Općinskom sudu na nadležno rješavanje”, kažu iz Općine Centar Sarajevo.\n“Tako da nam to umnogome otežava da uvedemo izvođače na kompletan prvi dio. Bitno je istaći da imamo izabranog izvođača, obezbijeđenog nadzora, sredstva, samo ti predmeti da se riješe da bi nastavili da radimo. Ministarstvo saobraćaja i Ministarstvo privrede na sedmičnoj bazi šalju urgencije sudovima da se predmeti uzmu u prioritetno rješavanje pošto imamo proglašen javni interes”, ističe Selmir Kovač, direktor Direkcije za puteve KS.


Već ima iskustvo igranja u tom takmičenju: Džanan Musa izlazi na draft G lige – Sport Centar Već ima iskustvo igranja u tom takmičenju: Džanan Musa izlazi na draft G lige – Sport Centar\nJonathan Givony, novinar ESPN-a, na svom zvaničnom Twitter profilu objavio je da će Džanan Musa izaći na draft G lige, koji se održava ponedjeljak.\nBosanskohercegovački košarkaš već ima iskustvo igranja u NBA razvojnoj ligi, jer je često nastupao kao igrač Brookyln Netsa za njihovu ekipu u G ligi – Long Island.\nMiško Ražnatović, vlasnik agencije Beobasket koja zastupa našeg košarkaša, otkrio je da je Musin cilj ostati u Americi i nastaviti se boriti za ugovor u NBA.\nPrema svemu sudeći Musu ćemo ponovo gledati u G ligi, čija će nova sezona biti odigrana u Orlandu, a ekipe će biti u “balonu” od 26. januara. Nova sezona počet će 8. februara.\ndzanan musag liga


► Lider ruske opozicije Navaljni oslobođen posle 30 dana zatvora\n"Ponovo sam s vama posle 30 dana zatvora. Zaista sam srećan što sam na slobodi", napisao je Navaljni na Tviteru.\nOn je rekao da je moskovski zatvor u kojem je služio kaznu izuzetno doteran i sređen pred fudbalsko Svetsko prvenstvo u Rusiji, navodeći da vlasti znaju da će "možda morati da hapse britanske navijače zbog divljanja pod dejstvom alkohola i ne žele da stvari izgledaju loše", prenosi Asošiejted pres.\nZa razliku od uobičajenih, bednih uslova u ruskim zatvorima, dodao je Navaljni, sve ćelije u tom zatvoru su sveže okrečene, a čučavci su zamenjeni WC šoljama.\nObogaćen je i restoranski meni u čijoj je ponudi sada obilan izbor - mogućnost halal ishrane, bezalkoholno pivo i razne poslastice, kazao je Navaljni.\nUz to, u svaku zatvorsku ćeliju stavljen je veliki televizor, u dvorištu je postavljen improvizovan fudbalski teren, a studenti koji govore engleski su angažovani kao zatvorsko osoblje.\n"Bez stranaca na vidiku, studentima je dosadno i glasno se žale i traže masovna hapšenja kako bi upoznali nekog", naveo je Navaljni.\nRuski sud osudio je 15. maja Navaljnog (42) na 30 dana zatvora zbog organizovanja neodobrenih protesta, dva dana pred inauguraciju predsednika Vladimira Putina za četvrti mandat. Priveden je zajedno sa oko 1.600 demonstranata na antivladinim skupovima širom Rusije 5. maja.\nRanije je u više navrata služio zatvorske kazne od po nekoliko nedelja zbog organizovanja protesta.\nNajveći je protivnik Putina i organizator više talasa demonstracija širom Rusije, a ime je izgradio otkrivajući korupciju ruskih zvaničnika. Protesti u martu prošle godine, najmasovniji u Rusiji u poslednjih šest godina, pokrenuti su posle dokumentarnog filma o navodnom tajnom bogatstvu ruskog premijera Dmitrija Medvedeva koji je Navaljni snimio i objavio na Jutjubu.\n14.06.2018, 20:09h Dragan Preporuči\nNije to trebalo još puštati, domaćim izdajnicima je mesto u zatovru.