Rusija i SAD, Putin i Biden\nNacionalni obaveštajni savet SAD 15. marta 2021. objavio je deo izveštaja Obaveštajne zajednice SAD sa koga je skinuta oznaka tajnosti u kome se govori o stranim pretnjama američkim izborima 2020. godine.\nIz ovog izveštaja koji su uradile službe Obaveštajne zajednice SAD prenosimo deo o Rusiji.\nRUSKI POKUŠAJI UTICAJA NA IZBORE 2020\nI PRODUBLJIVANJE PODELA U SAD\n(sa str. 2,3,4,5)\nNaša je procena da su predsednik Putin i Rusija odobrili i izveli operacije usmerene protiv američkih predsedničkih izbora 2020 godine čiji je cilj bio omalovažavanje predsednika Bajdena i Demokratske stranke, podrška bivšem predsedniku Trumpu, podrivanje poverenja javnosti u izborni proces i produbljivanje socijalno-političkih podela u SAD. Za razliku od 2016, nismo primetili ruske sajber akcije usmerene dobijanje pristupa izbornoj infrastrukturi. Imamo visok stepen sigurnosti u ove tvrdnje zbog toga što je veliki broj aktera ruske države i njenih satelita, koji svi služe interesima Kremlja, radio na uticanju na javno mnjenje u SAD. Takođe, uvereni smo to i zbog konzistentnosti tematike akcija ruskog uticaja prisutne kod različitih aktera uticaja tokom kampanje, kao i u procenama kandidata ruskog lidera. Ključni element strategije Moskve u ovom izbornom ciklusu bio je njihovo angažovanje ljudi povezanih sa ruskom obaveštajnom službom za proturanje propagandnih narativa – uključujući tu neistinite i nepotvrđene optužbe protiv predsednika Bajdena – kroz američke medijske organizacije, državne zvaničnike, istaknute pojedince od kojih su neki imali bliske odnose sa predsednikom Trumpom i njegovom adiministracijom.\nKOORDINISANJE AKCIJA UTICAJA OD STRANE KREMLJA\nProcenjujemo da su predsednik Putin i drugi visoki ruski zvaničnici bili svesni i da su verovatno rukovodili ruskom akcijom mešanja u američke predsedničke izbore 2020 godine. Primera radi, naša je ocena da je Putin imao uvid u aktivnosti Andreja Derkača, ukrajinskog poslanika koji je imao zapaženu ulogu u ruskim aktivnostima mešanja. Derkač ima veze sa ruskim zvaničnicima i ruskim obaveštajnim službama:\nDrugi visoki zvaničnici su takođe učestvovali u ruskim akcijama mešanja – uključujući tu visoke zvaničnike iz oblasti nacionalne bezbednosti i obaveštajnih službi za koje procenjujemo da ne bi delali bez makar prećutne Putinove saglasnosti\nAKTERI, METODE I OPERACIJE\nProcenjujemo da su ruske obaveštajne službe, pojedinci sa ukrajinskim vezama sa kontaktima sa ruskom obaveštajnom službom i njenim mrežama, ruski državni mediji, trolovi i on-line paravani angažovani u aktivnostima usmerenim na američke predsedničke izbore 2020 godine. Primarna akcija koju je OZ (Obaveštajna zajednica, prim.prev.) otkrila bila je fokusirana na narativ – koji su ruski akteri počeli da šire još 2014. godine – o navodnim koruptivnim vezama predsednika Bajdena, njegove porodice i drugih američkih zvaničnika sa Ukrajinom. Ruske obaveštajne službe oslanjale su se na posrednike sa ukrajinskim vezama i njihove mreže – uključujući tu i njihove kontakte u SAD – da šire ovaj narativ kako bi Moskva mogla razložno poricati svoju umešanost. Procenjujemo da se ciljevi ove akcije nisu ticali samo američke predsedničke kampanje već im je cilj bio i smanjivanje podrške Trumpove administracije Ukrajini. Kako su se približavali američki izbori, Moskva je stavljala veći naglasak na podrivanje kandidata kojeg je percipirala kao najštetnijeg po svoje globalne interese. Nemamo dokaze koji bi sugerisali da je vlada Ukrajine bila umešana u bilo koju od ovih akcija.\nMreža pojedinaca sa vezama sa Ukrajinom – uključujući tu agenta ruskog uticaja Konstantina Kilimnika – koji su takođe povezani sa ruskom Federalnom službom bezbednosti (FSB) preduzimala je tokom celog izbornog ciklusa korake usmerene na narušavanje odnosa SAD i Ukrajine, ocrnjivanje predsednika Bajdena i njegove kandidature i da povećaju šanse bivšeg predsednika Trumpa za reizbor. Verujemo da je ova mreža takođe nastojala da diskredituje Obaminu administraciju potenciranjem optužbi za korupciju protiv američkih zvaničnika i lažno okrivljivanje Ukrajine za mešanje u američke predsedničke izbore 2016.\nDerkač, Kilimnik i njihovi saradnici želeli su da iskoriste uvažene američke ličnosti i medije za plasiranje svojih narativa američkim zvaničnicima i auditorijumu. Ovi ruski posrednici sretali su se i pružali su materijale američkim osobama sa vezama u Trumpovoj administraciji kako bi se ovi zalagali za formalne istrage; angažovali su američku firmu da podnose molbe američkim zvaničnicima; i pokušali su da stupe u kontakt sa nekoliko visokih američkih zvaničnika. Oni su takođe ostvarili kontakt sa etabliranim američkim medijskim figurama i pomogli su pravljenje dokumentarnog filma koji je bio emitovan na jednoj američkoj televiziji krajem januara 2020. godine.\nU sklopu svog plana da obezbedi reizbor bivšeg predsednika Trumpa, Derkač je četiri puta objavljivao audio snimke tokom 2020. u pokušaju da optuži predsednika Bajdena i druge trenutne ili bivše zvaničnike američke vlade za navodne koruptivne aktivnosti koje se tiču Ukrajine. Derkač je takođe radio na pokretanju sudskih postupaka u Ukrajini i SAD povodom ovih optužbi. Bivši ukrajinski zvaničnici povezani sa Derkačem nastojali su da promovišu slične navode krajem 2019. i tokom 2020, što je obuhvatalo i direktne kontakte sa visokim američkim državnim zvaničnicima.\nNaša je ocena da su ruske sajber jedinice prikupljale informacije kojima je bila rukovođena odluka Kremlja oko izbora i širih spoljno-političkih interesa Moskve. Tokom ovih operacija Rusija je verovatno prikupila neke informacije koje je možda mogla obelodaniti kroz operacije mešanja. Naša je ocena da Rusija nije činila veće napore da utiče na izbornu infrastrukturu nalik onima koje je preduzimala ruska obaveštajna zajednica tokom prethodnih američkih predsedničkih izbora.\nPrimera radi, ubrzo nakon izbora, 2018. godine, sajber akteri ruske obaveštajne zajednice pokušali si da hakuju organizacije primarno povezane sa Demokratskom strankom. Takođe, Glavna obaveštajna uprava (GRU) neuspešno je targetirala američke političke aktere tokom 2019. i 2020; ove aktivnosti poklapale su se sa taktikama veće kampanje za prikupljanje obaveštajnih podataka.\nKrajem 2019. sajber akteri GRU-a sproveli su ’’fišing’’ kampanju usmerenu na podružnice Burisma holdinga, verovatno u pokušaju da prikupe informacije koje se odnose na porodicu Bajden i Burisma.\nProcenjujemo da ruske sajber operacije koje su targetirale i kompromitovale američke državne i lokalne mreže u 2020. – uključujući tu i izvlačenje nekih podataka o biračima – verovatno nisu bile fokusirane na izbore već su bile deo šire kampanje targetiranja desetina američkih i globalnih entiteta.\nTokom izbornog ciklusa akteri ruskog on-line uticaja nastojali su da utiču na percepciju američke javnosti o kandidatima i da promovišu dugoročne ciljeve Moskve podrivanjae poverenja u američki izborni proces i produbljivanje društveno-političkih podela u američkom narodu. Tokom preliminarnih izbora 2019. ovi politički akteri podržavali su kandidate iz obeju velikih američkih političkih stranaka koje je Moskva smatrala autsajedrima, pri čemu su, kasnije, tvrdili da su izbornom krađom pomognuti, kako ih oni zovu, kandidati „establišmenta“. Tokom izbora on-line agenti ruskog uticaja nastojali su da pojačaju nepoverenje u izborni proces ocrnjivanjem glasanja poštom, isticanjem navodnih neregularnosti i optužbama da je Demokratska stranka počinila izbornu krađu.\nOrganizacija povezana sa Kremljom, Projekat Lakhta i njena Lakhta internet istraživanja (LIR) trol-farma – često oslovljavana svojim ranijim nadimkom Agencija za istraživanje interneta (IRA) – širila je vesti o kontroverznim domaćim temama. LIR je koristio ličnosti na društvenim mrežama, sajtove vesti i američke pojedince da pojedinim segmentima američke populacije plasira friziran sadržaj. LIR je osnovao kratkotrajne trol-farme koje su koristile nesvesne državljane drugih zemalja u Gani, Meksiku i Nigeriji da propagiraju ove narative fokusirane na SAD, verovatno kao odgovor na pokušaje američkih kompanija i službi da pogase naloge povezane sa LIR-om.\nRuska država, trolovi i on-ine paravani, od kojih je nekima upravljala ruska obaveštajna zajednica, objavljivala je sadržaje usmerene na ocrnjivanje predsednika Bajdena, njegove porodice, Demokratske stranke i značajno je pospešivala plasman povezanih sadržaja koji su cirkulisali u američkim medijima, uključujući tu i priče o fokusirane na njegovog sina. Ovi akteri uticaja često su tragali za američkim saradnicima kako bi pojačali svoj prodor u američku javnost. Pored sadržaja koji se odnosio na izbore ovi akteri on-line uticaja takođe su promovisali teorije zavere o pandemiji COVID-19, iznosili optužbe o cenzuri na društvenim mrežama i isticali podele u Americi oko protesta zbog rasne nejednakosti.\nAkteri ruskog on-line uticaja generalno su promovisali bivšeg predsednika Trumpa i njegove komentare, uključujući tu i ponavljanje njegovih političkih poruka o izbornim rezultatima; predsedničkoj kampanji; debatama; postupku impičmenta; i, kako su se izbori približavali; domaćoj krizi u SAD. Ti akteri su povremeno nastojali da obeshrabre levo nastrojeno biračko telo u Americi da glasa sugerišući da nijedan kandidat ne predstavlja poželjnu opciju. Istovremeno su ruski akteri kritikovali bivšeg predsednika Trumpa ili njegovu administraciju kada su se bavili spoljnom politikom – kao što je bio slučaj ciljanog ubijanja iranskog generala Qasem Soleimania-a u januaru 2020. – na način koji se nije poklapao sa interesima Rusije.\nLIR, koji verovatno dobija zadatke i strateške smernice iz Kremlja, je protežirao priče kojima se podržava bivši predsednik Trump i ocrnjuje predsednik Bajden nakon što je on postao kandidat za nominaciju u aprilu.\nOCENA RAČUNICE MOSKVE VEZANE ZA IZBORE 2020.\nNaša je procena da su ruski lideri smatrali potencijalni izbor Bajdena za predsednika nepovoljnim po ruske interese i da je to vodilo njihovim naporima da podriju njegovu kandidaturu. Za ovu procenu vezan je visok stepen sigurnosti.\nRuski zvaničnici i državni mediji često su napadali predsednika Bajdena zbog njegove vodeće uloge u ukrajinskoj politici, Obamine administracije i njegove podrške anti-Putin opoziciji u Rusiji, što sugeriše da ga Kremlj refleksno smatra delom anti-ruskog spoljno-političkog establišmenta. Putin verovatno takođe smatra da će Bajden verovatno više širiti ideju o američkoj „izuzetnosti“, koju su on i druge vođe iz Kremlja često javno kritikovale kao problematičnu i opasnu.\nNiz agenata moskovskog uticaja jedinstveno je radio na nipodaštavanju predsednika Bajdena nakon što je ušao u kampanju. Tokom kampanje za nominaciju i kampanje za predsednika, agenti ruskog uticaja u više navrata su širili neosnovane i varljive tvrdnje o navodnim nepočinstvima Bajdena i njegove porodice koja se odnose na Ukrajinu. Poređenja radi, tokom unutar-stranačkih izbora u Demokratskoj stranci agenti ruskog on-line uticaja promovisali su kandidate za koje je Moskva smatrala da nisu deo, kako ona smatra, anti-ruskog političkog establišmenta.\nČak i nakon izbora on-line agenti ruskog uticaja nastavili su da promovišu narative koji dovode u pitanje izborne rezultate i diskredituju predsednika Bajdena i Demokratsku stranku. Ovi napori podudaraju se sa planovima koje je Moskva imala 2016. za diskreditovanje potencijalne Klinton administracije, koje je, međutim, odbacila nakon pobede bivšeg predsednika Trumpa.\nNaša je procena da je za ruske lidere bilo poželjnije da bivši predsednik Trump bude reizabran, uprkos tome što smatrala da su pojedine politike njegove administracije anti-ruske. Prilično smo sigurni kada je u pitanju ova procena, koja polazi delimično od javnih komentara Kremlja o njemu i konzistentnosti i obima anti-Bajden propagande koju smo registrovali kod on-line agenata ruskog uticaja.\nKako su se izbori približavali zvaničnici Kremlja preduzeli su neke korake da se pripreme za Bajdenovu administraciju, verovatno zbog uverenja da su se šanse bivšeg predsednika Trumpa za reizbor izvitoperile.\nPutin je – iako je lično hvalio bivšeg predsednika Trumpa u intervjuu datom u oktobru – primetio da je predsednik Bajden delovao voljan da proširi Novi START sporazum (NST) ili da pregovara o novom sporazumu za smanjenje ofanzivnog naoružanja. Ovi komentari konzistentni su sa shvatanjem ruskih zvaničnika da bi potencijalna Bajden administracija bila otvorenija za pregovore o kontroli naoružanja.\nMoskva gotovo sigurno smatra da je mešanje u američke izbore primeren odgovor na postupke Vašingtona i prilika da se podrije položaj SAD u svetu i utiče postupak donošenja odluka u SAD. Naša je procena da će Moskva nastaviti da se meša kako bi ispunila svoj dugoročni cilj, da oslabi Vašington, zato što Kremlj dugo smatra da su manje šanse da bi oslabljena SAD vodila ubedljivu spoljnu i bezbednosnu politiku u inostranstvu i bila otvorenija za geopolitičke dogovore sa Rusijom.\nRuski zvaničnici bi verovatno prihvatili neki rizik prilikom sprovođenja obaveštajnih akcija koje targetiraju SAD – uključujući tu i američke izbore – zato što veruju da se Vašington na sličan način meša u Rusiji i drugim zemljama te da su takvi postupci endemski za geostrateško nadmetanje.\nRuski zvaničnici takođe verovatno smatraju da nastavljanje kampanje mešanja u unutrašnje poslove SAD predstavlja prihvatljiv rizik za imidž Rusije u Vašingtonu budući da su odnosi između SAD i Rusije već na izuzetno niskom nivou.


Bambi će gotovo duplirati proizvodnju plazme\nPOŽAREVAC – Novi proizvodni pogon Koncerna Bambi u Požarevcu vredan 12 miliona evra u kome će se proizvoditi plazma keks počeće da radi u septembru ove godine i omogućiće gotovo dupliranje proizvodnje tog popularnog keksa, najavio je danas direktor Dragan Stajković tokom posete predsednika PKS Marka Čadeža toj kompaniji.\nDodao je da će to Bambiju omogućiti povećanje izvoza na psotojeća i otvaranje novih tržišta.\n„Mi smo već počeli izvoz u Rusiju, sutra nam dolaze partneri iz Bugarske, krenuli smo sa Austrijom i Švajcarskom zahvaljujući Heleniku, zatim imamo Mađarsku, pregovaramo s Ukrajinom pa čak i Nigerijom“, rekao je direktor Bambija.\nOn je najavio da će u toku godine početi još jedna investicija u razvojni centar u koji će biti uloženo više od miliona evra.\nObjasnio je da će tu biti postavljene mininlinije nankojima će se probati inovacije u trenutnu proizvodnju i širenje proizvodnoh programa.\nStajković je rekao da će u radu razvojnog centra učestvovati univerziteti i srednje škole, kako bi između istalog studenti i učenici imali gde da sprovode praksu i stručno usavršavanje.\nOn je naglasio da je činjenica da je Bambi deo Koka kola Helenik grupe otvorila velike razvojne šanse i svetsko tržište za poznate proizvode ove požarevačke fabrike.\nPredsednik Privredne komore Srbije Čadež naglasio je da je Bambi postigao privredni uspeh i u uslovima krize.\n„Fantastična je stvar kada kompanija u godini koja nije nimalo laka uspe da poveća izvoz za 15 odsto. Fantastično je kada dođete u kompaniju koja je bila lider u regionu i vidite da polako raste u svetskog lidera kao deo Koka kola Helenik grupe“, rekao je Čadež.\nObjasnio je da Bambiju to omogućava da otvori svetsko tržište, jer će Bambijevih proizvoda uskoro verovatno biti u kafićima širom sveta koji su vlasništvo Koka – kole.\n„To je nezamislivo bilo za nekog ko dolazi iz male zemlje sa malim tržištem“, rekao je predsednik PKS-a.\nČadež je rekao da je Bambi ušao u sistem dualnog obrazovanja i pozvao roditelje i decu iz Požarrvca i okoline da iskoriste priliku i upišu jedan od dva smera, operater u prehrambenoj industriji i prehrambeni tehničar, i pridruže se ovoj kompaniji.\n„Uskoro će na proizvodima Bambija biti znak čuvarkuće što će kupcima značiti da su kupovinom tih proizvoda osigurali nekome u Srbiji radmo mesto i pomogli da vrtići škole i bolnice izgledataju bolje, jer je taj proizvod 80 odsto napravljen u Srbiji“, istakao je Čadež.\nOn je narocito pozdravio to što je nova rešenjaa iz oblasti robotike za potrebe proizvodnje u Bambiju stvorila grupa domaćih stručnjaka iz jedne zrenjaninske firme.\nDirekror Koka – kola Helenik grupe za Srbiju i Crnu Goru Svetoslav Atanasov rekao je da Bambi ima veoma važnu ulogu u proizvodnom programu Koka kole, jer je to najveća akvizicija te korporacije i jedan od njenih napopularnijih brendova.\n„Ovo će nam omogućiti da još više poboljšamo našu ponudu i rast Bambija, ne samo u regionu, već na čitavom tržištu koje pokriva Koka kola Helenik grupa. Za nas je srpsko tržište ono na kome se investira i Bambi je dokaz za to“, rekao je Atanasov.\nOn je rekao da je Koka – kola sa kupovinom Bambija stekla učešće od 0,6 odsto srpske ekonomije i tržišta rada i da je to samo početak.\n„Požarevac je uvek Bambi posmatrao kao svoje privredno bogatstvo, jer je to kompanija koja zapošljava naše ljude i puni budžet grada, ali utiče i na privredni rast Srbije“, izjavio je gradonačelnik Požarevca Saša Pavlović.\nOn je pozdravio investicije kao znak da je Bambi uspeo da opstane i razvija se, a naročito najavljeno ulaganje u razvojni centar kompanije.\nInvesticija u novi proizvodni pogon je najveća od privatizacije Bambija i od ulaska Koka – kole u vlasništvo ove kompanije 2019. godine.


"Čini se da je situacija u Novom Pazaru pod kontrolom" - Bizlife.rs\nZamenica direktora Instituta za javno zdravlje “Batut” Darija Kisić Tepavčević izjavila je da se u ovom momentu čini da je situacija u Novom Pazaru pod kontrolom i da se nada da će narednih dana “epidemijska krivulja ići silaznim tokom”.\n“Dosta toga je urađeno, otišle su kolege zdravstveni radnici u Novi Pazar, za danas je planirano da tamo budu i premijerka Ana Brnabić i ministar zdravlja Zlatibor Lončar”, rekla je za RTS Kisić Tepavćević koja je i član Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa.\nOna je navela da je u Novom Pazaru najveći broj obolelih po glavi stanovnika i “najveća žarišna transmisija”, dodajući da situaciju otežava kada se pacijent javi sa bolešću u poodmakloj fazi jer je onda to kao “grudva snega, pa sve postaje složenije”.\nPrama njenim rečima, jasno je da su zaraženi bili u kontaktu sa “rezervoarom” infekcije i da nisu koristili mere prevencije, pri čemu je istakla značaj nošenja maski u zatvorenom prostoru.\nNa pitanje o mogućim novim merama, kao što je ograničenje okupljanja, ona je navela da je situacija “prilično dinamična i odluke se donose u zavisnosti od aktuelne situacije u određenim regionima”.\n“U nekim regionima itekako je stabilna situacija, gde se praktično nedeljama ne registruju obolele osobe”, rekla je Kisić Tepavčević.\nPrema njenim rečima, ukoliko se od današnjeg dana svi budu ponašali odgovorno i pridržavali se opštih mera prevencije, može se očekivati da u narednih 10 do 14 dana potpuno prestane, ili bar da se značajno smanji transmisija virusa u populaciji.\nnovi pazar koronavirus Darija Kisić Tepavčević


Ljubavni horoskop: Kakva je perspektiva vaše veze - Imam Lud Da Sam Papir\nSpadate u one koji ne preskaču stranice dnevnog horoskopa, uvek novog poznanika pitate kada je rođen, stalno istražujete natalne karte…\nSetite se datuma kada ste počeli da se zabavljate sa svojim partnerom i odredite u kom horoskopskom znaku je rođena vaša veza.\nNa osnovu datuma godišnjice otkrićete kakva vas budućnost, po Zodijaku, čeka.\nDobre strane: Biće vam lako da izrazite svoje emocije, a pogotovo kada se ušuškate pod ćebe i gledate filmove… mmm.\nDevica je znak koji voli da se opterećuje detaljima, pa ćete se verovatno, osim datuma kada ste se sreli, sećati i svega što ste imali na sebi! Ovaj zemljani znak ponekad je previše opsednut detaljima tako da i ne obraća pažnju na velike stvari koje propušta. Ali, i Device se znaju prepustiti strastima, kad niko ne gleda…\nDobre strane: Moramo li da pričamo o tome, počinje sa s…


Rad Beograd - Crvena zvezda, Fudbal - Predlog tip - 05/05 2021\nSreda, 05/05 - Fudbal, Srbija, Superliga\n05/05Rad Beograd vs Crvena zvezdaUkupno pogodaka - iznad/ispodtip: Više 3.50\nJoš samo četiri kola je ostalo do kraja Ling Long Superlige, a za vas smo ovog puta analizirali duel između Rada i Crvene Zvezde. Susret između ova dva tima je zakazan za 18 časova i pet minuta.\nFudbaleri Rada vode veliku bitku za opstanak, a u ovom trenutku se nalaze na petnaestom mestu na tabeli koje je nažalost i poslednje koje na kraju ovogodišnjeg izdanja Ling Long Superlige znači selidbu u niži rang.\nRuku na srce, tim sa Banjice igra sjajno u poslednje vreme, pošto su na pet poslednjih mečeva ostvarili čak četiri trijumfa uz jedan poraz i to u prošlom kolu kada je Metalac na svom terenu slavio sa 3:0.\nInače, što se tiče mečeva na domaćem terenu do sada je Rad odigrao sedamnaest mečeva na Banjici na kojima je ostvario osam trijumfa, samo jedan remi i osam poraza.\nIzabranici Dejana Stankovića pružaju fenomenalne partije u ovogodišnjem izdanju Ling Long Superlige a to nam najbolje pokazuje i četvrta uzastopna titula šampiona Srbije do koje su crveno-beli došli nakon trijumfa u prošlom kolu na svom terenu protiv Vojvodine kada je bilo 1:0.\nTrenutno Zvezda ima čak dvanaest bodova prednosti u odnosu na drugoplasirani Partizan, a ono što posebno treba naglasiti da je ova ekipa do sada ostvarila sve pobede, uz samo dva remija.\nInače, što se tiče gostovanja, novi-stari šampion Srbije igra brutalno van svog terena pošto su na sedamnaest odigranih mečeva ostvarili šesnaest trijumfa i jedan remi, i to na gostovanju kod Partizana, kada je bilo 1:1.\nRad prosto mora da ide na trijumf na ovom susretu ali će to biti pakleno težak zadatak pošto im u goste dolazi Crvena Zvezda. Sve ovo nam obećava dosta golova na ovom susretu, zbog čega vam savetujemo da probate sa igrom 4+ koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.83.


Otvorena fabrika kablova u Smederevu – Semendria\n06. mart 2014. DRUŠTVO – Izvor: Agencija Tanjug – U Smederevu je danas otvorena fabrika kablovskih setova za komercijalna vozila finske kompanije PKC grupa, a prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i predsednik kompanije Mati Hjutiajnen najavili su otvaranje još jedne fabrike, nove investicije i zapošljavanje još hiljadu i po radnika u naredne tri godine i poručili da je Srbija dobro mesto za investicije.\nVučić je na otvaranju fabrike poručio da je ovo veoma važan dan za Smederevo i celu Srbiju, jer će do 7. marta biti završen konkurs posle kojeg će biti primljeno 300 radnika, a na koji se prijavilo 2.000 ljudi, iako su se finski partneri plašili da neće biti dovoljno kvalitetnih kadrova u Srbiji.\n“Ponosan sam što je takva kompanija odlučila da zaposli toliki broj ljudi u Srbiji. Imaće našu podršku, kao i grada Smedereva, da bi se zaposlilo 2.000 ljudi, iako je plan da se u naredne tri godine zaposli 1.500”, rekao je Vučić.\nOn je uveren da se “Srbija neće obrukati” i da će zaposleni pokazati da su željni rada i da građani mogu da rade vredno i uspešno.\n“Za to je potreban sistem i hvala vam što donosite taj sistem”, rekao je Vučić. Ističući da je Srbija pokazala da može da bude dobro mesto za investicije, gde investitori u državi mogu naći stabilnog partnera koji drži do svojih reči i ispunjava obaveze, Vučić je rekao da očekuje dolazak drugih finskih kompanija, i dodao da bi najmoćnija finska kompanija trebalo da dođe u FAP.\nVučić je ukazao da, kad su potpisani prvi memorandumi za dolazak finske komapnije pre nekoliko meseci, to nije bilo najavljeno kao velika vest, a danas se vidi koliko su svi pogrešili u proceni i koliko je dolazak “PKC grupe” dobar za zemlju.\n“Zahvalan sam predsedniku finske kompanije, jer čak i kad je izgledalo da nije moguće da ispunimo sve uslove, koji nisu laki, jer njihova proizvodnja veoma zahteva zato što rade za najzahtevnije proizvođače, uspeli smo i pokazali da možemo da budemo dobro mesto za investicije”, rekao je Vučić.\nOn je posebno zahvalio ambasadoru Finske u Srbiji koji je, kako je rekao Vučić, verovao u Srbiju u momentima kad je malo ko verovao, ističući da je za Srbiju politička i ekonomska stabilnost od ključnog značaja.\n“Mnogo decenija da ostanete u Smederevu i proširite biznis”, poželeo je Vučić finskim partnerima i zaposlenima.\nPKC grupa je vodeći svetski proizvođač i isporučilac elektrodistributivnih sistema najvećim svetskim proizvođačima komercijalnih vozila.\nMemorandum o razumevanju između Republike Srbije, Grada Smedereva i predstavnika finske kompanije potpisali su u oktobru prošle godine vicepremijer Vučić, gradonačelnica Smedereva Jasna Avramović i predsednik Upravnog odbora “PKC Wiring Systems Oy” Juha Torniainen.\nNova fabrika će zaposliti 300 radnika, za koje je već raspisan konkurs, 40 njih je već primljeno, a predviđeno je da u narednim godinama zaposli ukupno 1. 500 radnika, rekla je ranije Tanjugu gradonačelnica Avramović.\nNova fabrika će doprineti povećanju konkurentnosti PKC-ovih proizvoda i usluga, a biće organizovana kao fabrika sa velikom troškovnom efikasnošću.\nCilj je da se izvrši transfer proizvodnje iz postojećih fabrika kompanije u Evropi u novu fabriku u Srbiji tokom 2014. godine.\n« Radnici „Želvoza“ okončali protest


Mihajlović: Zahvalni smo Kanadi na podršci i pomoći - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Mihajlović: Zahvalni smo Kanadi na podršci i pomoći\nMihajlović: Zahvalni smo Kanadi na podršci i pomoći\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa ambasadorkom Kanade u Srbiji Keti Čabom o mogućnosti saradnje u oblasti infrastrukturnih projekata, strateškom partnerstvu i unapređenju rodne ravnopravnosti.\n1Piše: FoNet 17. jula 2018. 13.43 Izmenjeno: 14.00\nSrbija je danas politički i finansijski stabilna zemlja otvorena za saradnju u infrastrukturnim projektima, vazdušnom saobraćaju, ali i u zajedničkom radu na poboljšanju položaja žena u Srbiji i zahvalni smo vam na podršci i pomoći koju nam pružate, s obzirom na iskustvo u toj oblasti, rekla je Mihajlovićeva.\nAmbasadorka Čabo je istakla da je Kanada zainteresovana za saradnju u oblasti infrastrukture, rekavši da poseduju ekspertizu kada su javno-privatna partnerstva u pitanju.\nProjekti koje realizujete su za svaku pohvalu, kao i rezultati koje ste postigli na Duing biznis listi Svetske banke o uslovima poslovanja. To je dobar signal za investitore i zainteresovani smo za saradnju, imajući u vidu projekte koje ćete realizovati u narednom periodu, rekla je Čabo.\nNa sastanku je bilo reči i o unapređenju vazdušnog saobraćaja, jer su Srbija i kanada potpisale Sporazum o vazdušnom saobraćaju u maju ove godine i u planu je uspostavljanje direktne avio linije.\nU Kanadi je rodna ravnopravnost prioritet. Srbija je uradila puno na tom polju i želim da za vreme svog mandata ovde budem snažan zagovornik i podrška u tom procesu. Rodna ravnopravnost nije samo pitanje ljudskih prava, već i pitanje ekonomije, jer su žene ogroman privredni potencijal, rekla je Čabo, navodi se u saopštenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nkanada, rodna ravnopravnost, Zorana MihajlovićBeograd\nZahvalnost kako Kanadi, tako i zeninoj tetki iz Kanade.


Dodik: Erdogan uz Kosovo da podrži i otcepljenje Republike Srpske od BiH - Kosovo Online\nDodik: Erdogan uz Kosovo da podrži i otcepljenje Republike Srpske od BiH\n22. Jul 2021. • 11:39\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik u potpunosti podržava ideju o stvaranju "srpskog sveta", koja, kako isiče, nije usmerena protiv bilo koga i jedini joj je cilj saradnja i očuvanje srpskog nacionalnog i kulturnog identiteta, prenosi Tanjug.\nUpitan da prokomentariše najave turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da će pojačati lobiranje za nezavisnost samoproglašenog Kosova, Dodik je naglasio da se taj problem ne može rešiti priznanjem Kosova, već je rešenje u dijalogu Beograda i Prištine.\n"Niko sa strane ne može da rešava taj problem, već je ključ rešenja u dijalogu. Uz dužno poštovanje prema Erdoganu, Turska bi trebalo da poštuje realnost u regionu i ako već tako razmišlja o Kosmetu zašto to razmišljanje ne primeni i na Republiku Srpsku i ne podrži njeno otcepljenje od BiH pa da svi živimo mirno kao dobri susedi", rekao je Dodik.\nZanimljivo je, kaže, da je Erdogan na Kipru govorio o dve države, dodavši da o Kipru treba da odlučuju njegovi stanovnici Grci i Turci, a ne Erdogan.\n"Shodno tome, Erdogan bi trebalo da bude korektan i do kraja dosledan pa da se založi da BiH bude konfederacija tri države", naveo je Dodik.\nMilorad Dodik Aleksandar Vulin Redžep Tajip Erdogan Srbija Kosovo\nOvo bolje je da se Dodik ne umesa jer inace,leti perje.Ko je onog Erdogana vukao za jezik da tako prica,jos ce sada amerika da mu pojaca sankcije posle tih izjava,a najvise zbog s 400.Eto i Dodika je iznervirao,bezveze.\nVučić o Erdoganovoj izjavi: Suprotstavićemo se, ovo nije pripadalo Turskoj već Srbiji\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će Srbija da se suprotstavi ako dođe do novog lobiranja za priznanje samoproglašene nezavisnosti Kosova.\nErdogan: Radimo na povećavanju broja zemalja koje priznaju Kosovo, pričaću sa Bajdenom o tome\nTanasković: Erdogan ne govori slučajno, ali neće biti velikog odziva na njegovo lobiranje za Kosovo\nKurti sa evroposlanicima: Operacija izvedena 13. oktobra bila normalan rad policije


Google ispituje gubitak Gmail poruka\nGmail i brdo spam poruka!\nVelikodusni Google (50 inviteova za Gmail)\nThunderbird: Brisanje poslatih poruka sa gmail naloga\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Google ispituje gubitak Gmail poruka\nPoslao: 02 Mar 2011 11:26\nGoogle korisnici su pre nekoliko dana počeli da se žale da su iznenada i misteriozno izgubili staru elektronsku poštu, direktorijume, kontakte. Kompanija Google je saoštila da ispituje ovaj problem i načine kako da se slične stvari ne ponavljaju u budućnosti. Google je neposredno nakon što su počeli da stižu pritužbe korisnika objavio da je svestan postojanja problema i da radi na tome da se problemi ne ponavljaju. Google inženjeri rade na tome da omoguće korisnicima potpun pristup svojim nalozima. Korisnici kod kojeg se ovaj problem pojavio mogu iskusiti privremenu nemogućnost pristupanja svojim nalozima.\nUkupno su 753 korisnika na forumu :: 25 registrovanih, 1 sakriven i 727 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


TotalCar.rs » Teaser: Iz Škode stiže “nešto veliko”\nTeaser: Iz Škode stiže “nešto veliko”\n0 komentara 3217 pregleda\nŠkoda je na svojoj Facebook stranici objavila teaser novog modela koji će najverovatnije biti predstavljen na Salonu automobila u Ženevi u martu.\nBez otkrivanja identiteta ovog automobila, češki proizvođač automobila u vlasništvu Volswagena kaže da planira da predstavi “nešto veliko” i zatim nudi priliku čitaocima da pogode o čemu je reč. Postoji dobra mogućnost da je u pitanju novi SUV sedmosed o kome se već neko vreme govori i koji je nazvan “Kodiak”. On je zasnovan na MQB platformi i imaće mnogo toga zajedničkog sa drugom generacijom Volkswagen Tiguana.\nO dizajnu ovog SUV-a za sada se ne zna gotovo ništa, a na ranijim špijunskim fotkama on je imao produženu karoseriju Yeti modela. Kodiak, čije ime još uvek nije zvanično potvrđeno, navodno će biti dug 4.75 metara, a imaće verzije sa petoro i sedmoro sedišta. Sedmosed će imati istu postavku kabine kao Tiguan sa sedmoro sedišta, a njegova premijera očekuje se krajem godine samo za odabrana tržišta, u koje ne spada evropsko.\nOpcije motora biće preuzete od regularnog Tiguan modela, što znači da možemo očekivati asortiman turbopunjenih četvorocilindarskih benzinaca i dizelaša. Prednji pogon biće standard, ali uz neke opcije motora moći će, opciono, da se odabere sistem pogona na sva četiri točka.\nPremijera ovog modela očekivala se u oktobru, na Salonu automobila u Parizu, ali čini se da je Škoda odlučila da to ipak bude ženevski salon. Na istom događaju biće predstavljen i novi Roomster, iako je pre nekoliko nedelja otkazana njegova proizvodnja usled Dizelgejt afere.\nKodiak će najverovatnije u prodaju ući na leto, a proizvodnja će se odvijati u fabrici ove kompanije u Kvasiniju u Češkoj.\nNaravno, postoji mogućnost da se na teaseru nalazi nešto sasvim drugo, ali s obzirom na to da ga je Škoda najavila kao “nešto veliko”, jedina mogućnost ostaje Suberb, iako su šanse da je u pitanju SUV zasnovan na Tiguanu mnogo realnije.\nNovi Opel Combo: Široka ponuda moćnih verzija\nRusi oživljavaju “zaporožac”


Kremlj: Cilj specijalne operacije nije okupacija Ukrajine - 22.03.2022, Sputnik Srbija\nKremlj: Cilj specijalne operacije nije okupacija Ukrajine\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je da ruske trupe ne napadaju civilne ciljeve i da svrha specijalne operacije nije okupacija Ukrajine. 22.03.2022, Sputnik Srbija\nPeskov je potvrdio da se specijalna vojna operacija u Ukrajini odvija u skladu sa planovima.On je još istakao da niko od početka i nije smatrao da će specijalna operacija trajati par dana, s obzirom da je reč o ozbiljnoj operaciji i ozbiljnim ciljevima.Ruski zvaničnik je još naglasio da postoje Ukrajinci koji sarađuju sa ruskim vojnicima.Upotreba nuklearnog oružja samo u slučaju stvarne pretnjeRuski zvaničnik je prokomentarisao da Rusija može da upotrebi nuklearno oružje samo u slučaju stvarne pretnje po opstanak zemlje.Specijalna vojna operacija u UkrajiniPredsednik Rusije Vladimir Putin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć.Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koji su već osam godina izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu. Ministarstvo odbrane Rusije redovno naglašava da ruska vojska ne nanosi nikakve udare po gradovima Ukrajine: vojna infrastruktura se onesposobljava visokopreciznim sredstvima.\nkriza u ukrajini, rusija, ukrajina, dmitrij peskov, civili, nuklearno oružje\n20:30 22.03.2022 (Osveženo: 20:34 22.03.2022)\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je da ruske trupe ne napadaju civilne ciljeve i da svrha specijalne operacije nije okupacija Ukrajine.\n„Ruske vojne snage ne gađaju civilne mete... Okupacija nije jedan od predviđenih ciljeva operacije“, rekao je Peskov u izjavi za TV kanal „Si-En-En“.\nPeskov je potvrdio da se specijalna vojna operacija u Ukrajini odvija u skladu sa planovima.\nOn je još istakao da niko od početka i nije smatrao da će specijalna operacija trajati par dana, s obzirom da je reč o ozbiljnoj operaciji i ozbiljnim ciljevima.\nRuski zvaničnik je još naglasio da postoje Ukrajinci koji sarađuju sa ruskim vojnicima.\n„Postoje Ukrajinci koji sarađuju sa našim vojnicima i koji žele da se spreče svačije žrtve“, naglasio je Peskov.\nUpotreba nuklearnog oružja samo u slučaju stvarne pretnje\nRuski zvaničnik je prokomentarisao da Rusija može da upotrebi nuklearno oružje samo u slučaju stvarne pretnje po opstanak zemlje.\n„Imamo koncepciju državne bezbednosti koja je otvorenog karaktera, tako da se mogu pročitati svi razlozi usled kojih se može upotrebiti nuklearno oružje. Odnosno, u slučaju pretnje po opstanak zemlje, ono se može upotrebiti u skladu sa našom koncepcijom. Ostalih razloga, pomenutih u tom tekstu, nema“, zaključio je Peskov.\nMinistarstvo odbrane Rusije: Ukrajinske vlasti ignorišu humanitarne koridore\n22 Mart, 20:14\nRusija upozorava: Kijev sprema hemijske provokacije


Nemci skeptičniji prema evru nego Francuzi | EurActiv Srbija\nNemci skeptičniji prema evru nego Francuzi\nObjavljeno : 17.09.2012.\t Tweet\nVećina Nemaca smatra da bi njima lično bilo bolje bez evra, a svaki drugi da bi im bilo bolje da EU ne postoji, dok je u Francuskoj takvo mišljenje mnogo manje rasprostranjeno, pokazalo je istraživanje nemačke Fondacije Bertelsman (Bertelsmann). Međutim, većina Nemaca smatra da bi EU mogla da posluži kao model ostatku sveta. Politički vrh, oličen u kancelarki Angeli Merkel, 17. septembra još jednom je poručio da je potrebno jače povezivanje Evrope, kako iz ekonomskih razloga tako i zbog značaja EU za očuvanje mira. Prema pisanju francuskog lista Eko (Les Echos), analitičari u Briselu sve više ukazuju da u stavovima prema krizi između Francuske i Nemačke postoji "opasan" jaz.\nIstraživanje Fondacije Bertelsman, sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 3.005 osoba u Nemačkoj, Francuskoj i Poljskoj i objavljeno 17. septembra, pokazalo je da 65% Nemaca smatra da bi im bilo bolje da je Nemačka zadržala nemačku marku, dok takav stav ima znatno manje Francuza - 36% smatra da bi im bilo bolje da nisu napustili franak.\nSvaki drugi Nemac (49%) takođe smatra da bi im bilo bolje da nema EU, dok je taj procenat znatno niži u Francuskoj - 34% i Poljskoj - 28%.\nU pogledu mogućnosti koje bi im se pružale na tržištu rada bez EU razlike su manje jer u sve tri zemlje obuhvaćene istraživanjem manjina građana smatra da bi imala veće mogućnosti - 37% u Nemačkoj, 35% u Francuskoj i 24% u Poljskoj.\nNemci su, iako veoma skeptični prema evro zoni i EU u pogledu ličnih finansija, uvereni više nego građani Poljske i Francuske da je EU model za ostale delove sveta. Takvo mišljenje je u istraživanju sprovedenom u julu iznelo 69% ispitanika u Nemačkoj, 59% u Poljskoj i 56% u Francuskoj.\nOpasna razlika između Francuza i Nemaca\nProširenje zone evra usporava kriza koja već nekoliko godina pogađa njene članice i ukazuje na nedostatke monetarne unije. Do sada su zbog dužničke krize pomoć EU zatražili Grčka, Irska, Portugalija, Španija i Kipar. U mnogim zemljama EU, posebno većim i bogatijim, buja nezadovoljstvo zbog troškova koje poreski obveznici snose za pomoć zemljama u krizi. Sa druge strane, u junu su mediji objavili rezultate istraživanja ministarstva ekonomije te zemlje koje je pokazalo da bi u slučaju raspada zone evra samo u prvoj godini nemačka privreda mogla da doživi pad od oko 10%.\nNa dublje razlike u stavovima Francuza i Nemaca prema krizi u evro zoni ukazao je francuski ekonomski list Eko (Les Ećos). Kako navodi dopisnica tog lista iz Brisela, mnogo se govori o stavovima javnog mnjenja koji mogu da dovedu do podela u EU, od narastajućeg populizma, preko zamora koji se javlja u bogatijim zemljama severne Evrope do usredsređenosti regiona na svoje interese, što je posebno izraženo na primer u Kataloniji.\nMeđutim, kako se ističe, poznavaocima prilika u Briselu posebno "bode oči" razlika u percepciji mera za rešavanje krize između Nemaca i Francuza.\nFrancuzi su odluku Evropske centralne banke da kupuje državne obveznice pozdravili kao značajan korak u dobrom pravcu, dok je u Nemačkoj štampi to dočekano "na nož".\nNeki uvodničari u nemačkim medijama takođe su se obrušili na odluku Ustavnog suda Nemačke da odobri uspostavljanje stalnog evropskog fonda za pomoć zemljama u krizi - Evropskog mehanizma stabilnosti (ESM). Po njihovom mišljenju to će dovesti do "košmarne" podele rizika javnog duga u Evropi.\nSa druge strane Rajne, u Francuskoj, niko se i ne pita zašto nemački Ustavni sud nameće svoju agendu u vremenima krize, kao što se ne postavlja pitanje zašto su nemački poslanici dobili pravo da odlučuju o svakom planu pomoći koji se usvoji u EU, što evro pretvara u predmet neprekidne političke trgovine u toj zemlji.\nJedan poslanik Evropskog parlamenta za list Eko je izneo i poučnu anegdotu - kada su predsednika Evropskog parlamenta Martina Šulca, Nemca iz redova socijaldemokrata, pitali za razlog iz kog je Nemačka dobila pravo da praktično preispituje odluke koje se donose u zoni evra, on je, nepripremljen za takvo pitanje, odgovorio da je to normalno jer "Nemačka plaća".\nTaj stav Nemaca dosta je uvrežen i možda se i mogao opravdati načinom funkcionisanja privremenog Evropskog fonda za finansijsku stabilnost. Međutim, kada počne da funkcioniše stalni mehanizam ESM, on neće počivati na garancijama država, već na novcu koji će plaćati sve zemlje prema unapred utvrđenom ključu. To znači, podseća Eko, da će Nemci davati najveći doprinos u apsolutnom iznosu, ali će se teret ravnomerno raspodeliti na sve zemlje u skladu sa brojem stanovnika i ekonomskom moći.\nSa druge strane, navodi taj list, u Francuskoj se može uočiti otpor prema ugovoru o budžetskoj disciplini, koji u Nemačkoj uzdižu u zvezde. Čak će i Nemac frankofil kazati da je takav stav dela francuske javnosti nelogičan, posebno u trenutku kada se podižu porezi.\n"Ponašanje je nelogično sa obe strane Rajne. Sa jedne strane Nemci se toliko plaše za svoju štednju da su nepoverljivi prema evropskom nadzoru banaka, iako su izgubili ogromne iznose novca. Sa druge strane, Francuzi dižu uzbunu protiv sporazuma koji bi u budućnosti mogao da ih zaštiti od poreskih zloupotreba neodgovorne države", rekao je jedan stričnjak za Eko.\nZaključak Ekoa je da postoji mogućnost da se stavovi Nemačke i Francuske uravnoteže, a optimizam se može zasnovati i na rezultatima istrživanja pre dve godine, kada su Francuzi bili zabrinutiji čak i od Nemaca za javni deficit i spremniji na mere štednje.\nMerkel: potrebna politička unija\nNemačka kancelarka Angela Merkel založila se za napredak ka političkoj uniji u Evropi da bi zadržala težinu u svetu. "Jedino što će nam omogućiti da branimo naše stavove u svetu je da budemo ujedinjeni u okviru EU i da uspemo na ekonomskom planu", izjavila je Merkelova.\nNa pitanje o tome da li je trenutak ekonomske krize, kada građani sve više kritikuju EU, dobar za napredak ka političkoj uniji, ona je rekla da je to "apsolutno dobar trenutak".\n"Moramo da vodimo računa da ono što smo odlučili, posebno zajednička valuta, funkcioniše. To je baš dobar trenutak da se borimo protiv sopstvenih slabosti", dodala je kancelarka Merkel.\nOna je takođe ukazala na mirovni aspekt Unije, koji se često zaboravlja, i na to koliko je EU doprinela miru od 1945. godine i pada nacističkog režima. "Slike arapskog sveta podsećaju nas koliko već živimo u miru", izjavila je Merkelova.\n: Nemačka i Francuska slave pod senkom krize evra\n: Odlučne mere ECB za spas evro zone\n: Dan odluke u EU\n: Ustavni sud odobrio učešće Nemačke u ESM


EPBIH: 167 RADNIKA RADI 14 DANA U DVIJE SMJENE BEZ NAPUŠTANJA PROIZVODNIH OBJEKATA | Hayat.ba\nU pogonu su dva bloka u TE Tuzla i jedan blok u TE Kakanj, što zadovoljava potrebe Federacije BiH za električnom energijom i toplotnom energijom za grijanje Tuzle, Lukavca i Kaknja.\nSvih 11 agregata hidroelektrana na Neretvi je raspoloživo i u pogonu su u skladu sa potrebama za električnom energijom. Zalihe uglja na depoima i nivo hidroakumulacija je iznad bilansom predviđenog nivoa za ovo doba godine.\n11 agregata hidroelektrana na Neretvi je raspoloživo i u pogonu su u skladu sa potrebama za električnom energijom. Zalihe uglja na depoima i nivo hidroakumulacija je iznad bilansom predviđenog nivoa za ovo doba godine.\nU prostorima TE Tuzla u izolaciji je 117 zaposlenika, TE Kakanj 20 i hidoelektranama na Neretvi 16 zaposlenika koji upravljaju blokovima i agregatima, te rade na obezbjeđenju preduslova za nesmetanu proizvodnju električne i toplotne energije, radeći u dvije smjene po režimu 12/12 sati.


Srbija postaje talac Dodika: "Državni vrh Srbije nije smio odćutati na izjave Emira Kusturice u Banjoj Luci" - Cazin.NET\nHome BiH Srbija postaje talac Dodika: “Državni vrh Srbije nije smio odćutati na izjave Emira Kusturice u Banjoj Luci” Srbija postaje talac Dodika: “Državni vrh Srbije nije smio odćutati na izjave Emira Kusturice u Banjoj Luci”\nPosted By: Ermina Topićon: January 11, 2017, 23:06 In: BiHTags: emir kusturica, milorad dodik, srbija, talacNo Comments Print Email\nZa spoljnopolitičkog komentatora Boška Jakšića je zabrinjavajuće što je državni vrh Srbije na svečanoj akademiji u Banjaluci oćutao na izjave Emira Kusturice da je Bakir Izetbegović Luciferov šegrt i da žali što srpski narod nema atomsku bombu.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik otvoreno govori o referendumu o samostalnosti tog entititeta, a sada ima i ideju da osnuje vlastitu vojsku. Koliko su takve, zapaljive izjave opasne po region i koliko podsjećaju na scenario devedestih?\n"Naravno, ovo je samo ideja, ali to ulazi u politički prostor. Naš će zahtjev biti veoma jasan u tom pogledu – tražićemo da se prekine sporazum o formiranju oružanih snaga", rekao je Dodik.\nDa li bi zaista mogao da se ponovi ratni scenario iz 90-ih. Bivši predsjednik Skupštine RS i haški osuđenik Momčilo Krajišnik tvrdi da ne, već da to samo usijane političke glave kupe poene. Ipak, na sastanku s predsjednikom Srbije u Beogradu lapsusom se vratio u devedeste, objašnjavajući ko je inicirao današnji sastanak.\nTags: emir kusturicamilorad dodiksrbijatalac Previous\nMarotta: Kolašinac je jedna od opcija Stare dame\nPo prvi put poslušajte i pogledajte oči mladih koje govore: samo da rata ne bude, ludila među ljudima


BiH gradovi na drugom i trećem mjestu po zagađenosti zraka\nPočetna Blog i besplatni savjeti Nobel novosti BiH gradovi na drugom i trećem mjestu po zagađenosti zraka\nPo prvi puta na sajmu privrede Biznis u Tešnju Fekalije u flaširanoj vodi\nNajnoviji zabrinjavajući podaci Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) pokazali su da je Skoplje najzagađeniji grad u Europi, te da je Tuzla na drugom, a Sarajevo na trećem mjestu po zagađenosti zraka na ovom kontinentu.\nU odnosu na prethodnu, objavljenu prije dvije godine, baza podataka je sada udvostručena, odnosno sadrži podatke o zagađenjuzraka iz 3.000 gradova u 103 zemlje.\nNajzagađeniji grad svijeta je Onitsha, brzorastuća luka u jugoistočnoj Nigeriji, gdje su zabilježene srednje godišnje vrijednosti lebdećih čestica manjih od 10 mikrometara (PM10) od skoro 600, što je 30 puta više od nivoa koji preporučuje WHO.\nU gradovima razvijenog dijela svijeta zabilježene su puno niže koncentracije - u Sidneju 17, Njujorku 16, Londonu 22, Beču 23, Berlinu 24, Parizu i Rimu 28 mikrograma po metru kubnom.\nAlarmantna je i činjenica da zagađenje u dva bh. grada već godinama unazad prelazi sve moguće granice dozvoljenog, a svoju kulminaciju je doživjelo krajem prošle i početkom ove godine. Od decembra 2015. godine u Tuzli zagađenje se kretalo od 230 ug/m3 pa do 480 ug/m3 koncentracije lebdećih sitnih čestica, koje se smatraju najštetnijim, čestica PM2.5, koje se i dalje kreću u opasno visokim vrijednostima (200 - 280 ug/m3).\nSlične vrijednosti se u tom periodu pojavljuju i u Sarajevu, ali i u nekoliko drugih gradova. Poređenja radi, u danima kada je situacija sa zagađenjem u BiH bila najgora sve institucije su radile, djeca su išla u škole, na drugom kraju svijeta u Pekingu je količina čestica u zraka bila skoro identična, ali je bilo proglašeno stanje crvenog alarma, najviše pripravnosti, kada se zatvaraju fabrike, škole i javne ustanove, a vožnja automobila je zabranjena.\nGoran Trbić, dekan Prirodno-matematičkog fakulteta u Banjaluci i član tima koji je ispred BiH bio u Parizu na zadnjem samitu o klimatskim promjenama, kaže da je za takvo stanje, osim zagađivača, kriva i mikrolokacija gradova. "Geografski položaj gradova je veoma loš, a protok vjetra skoro nikakav, tako da se čestice zagađivači dugo zadržavaju u gradu i samim tim nakupljaju i prave velike koncentracije", rekao je Trbić. Naglasio je da je put do čistije i zdravije okoline veoma težak, jer s jedne strane moramo graditi fabrike te raditi na privredi i razvijati ekonomiju, a na drugoj truditi se da održimo okolinu zdravom. "U razvijenijim zemljama pravne i ekološke norme su dosta rigoroznije nego kod nas kada je zaštita životne sredine u pitanju, filteri u fabrikama koji su obavezni puno su bolji, na snazi im je već Euro 6 norma, odnosno najčistije gorivo, dok se u isto vrijeme kod nas uvodi tek Euro 3", kaže Trbić.\nZdravstveni radnici su upozorili da izlaganje zagađenom zraka može dovesti do respiratornih problema dok dugotrajno prisustvo tolike količine čestica zagađivača može dovesti do ozbiljnijih problema, među kojima su i maligna oboljenja prenosi portal akta.ba.\nIzvorište Bosne zagađeno fekalijma\nFekalije u flaširanoj vodi\nKamenac, problemi koje stvara i kako ga se riješiti


Oktobar 2016. – AKADEMSKI PLIVAČKI KLUB 22.APRIL\nadmin on Oktobar 31, 2016\n15 MEDALJA U SARAJEVU\nNa III plivačkom mitingu „Bosna Piccolo cup 2016“ održanom u Sarajevu 29.oktobra, plivačke nade našeg kluba vratile su se sa 15 osvojenih medalja! Luka Morača osvojio je dvije zlatne i dvije bronzane medalje, Milica Jokić- tri srebrne i bronzanu, Petar Kojčinović-srebro i bronzu,Uroš Obradović, Natalija Višić i Mia Vukovojac bili su srebrni, dok su Vasilije ...\nadmin on Oktobar 23, 2016\n11 MEDALJA U SPLITU ZA „ 22.APRIL“\nKosta Vrkeš, Marko Kovačić, Luka Šćekić, Nikolina Kopanja i Katarina Ćurlik učestvovali su na Jadran Grand prix takmičenju koje je održano 22. i 23. oktobra u Splitu. Na bazenu na Poljudu učestvovalo je oko 250 plivača i plivačica iz 25 klubova Hrvatske, Mađarske i Bosne i Hercegovine, a naši plivači mogu biti zadovoljni ostavrenim rezultatima ...\nadmin on Oktobar 3, 2016\n218 plivača iz 8 klubova Bosne i Hercegovine učestvovalo je na 7. plivačkom mitingu „Plivaj srcem“,koji je održan u organizaciji APK „22.april“. Mnogima je ovo bilo prvo takmičenje,kao i prilika za osvajanje prvih medalja i fotografisanje na pobjedničkom postolju. Naš klub predstavljala su 73 plivača, osvojeno je 99 medalja (35-34-30), a pehare za najuspješnije u ...


Karzai: SAD i Evropa podržavaju pomirenje sa Talibanom\nAvganistanski predsednik Hamid Karzai je izjavio da Sjedinjene Države i Evropa podržavaju njegov plan za pomirenje sa talibanskim borcima koji predaju oružje i njihovo ponovno uklapanje u avganistansko društvo.\nKarzai je to rekao u Istanbulu posle razgovora sa predsednicima Turske i Pakistana, Abdulahom Gulom i Asifom Alijem Zardarijem. Na razgovorima pod turskim pokroviteljstvom, bilo je reči o većoj saradnji u borbi protiv talibanskih pobunjenika i usaglašavanja finansijskog i obrazovnog razvoja tri zemlje. Sastanak je održan svega nekoliko dana prije održavanja u Londonu međunarodne konferencije o Avganistanu.\nKomandant koalicionih snaga u Avganistanu, američki general Stenli Mekristal, prethodno je izrazio nadu da će veći broj američkih vojnika u toj zemlji dovesti do sklapanja mirovnog sporazuma sa Talibanom. U intervjuu objavljenom u današnjem izdanju lista "Fajnenšal tajms", general Mekristal je izjavio da će upotrebiti dodatnih 30 hiljada vojnika za slabljenje pobune do nivoa na kojem će njene vođe prihvatiti sporazum sa Avganistanskom vladom. General je izneo uverenje da bi i vođe Talibana mogle da učestvuju u vladi kada se borbe prekinu.


Diplomac sa Harvarda – novi premijer Bugarske - MIC - Medijski istraživački centar\nDiplomac sa Harvarda – novi premijer Bugarske\ndecembar 17 2021\nGlasovima 134 od 240 poslanika podržana je Vlada koju će predvoditi premijer Kiril Petkov. Lider pokreta „Nastavljamo promene“ odmah posle izbora na funkciju premijera obećao je nultu toleranciju prema korupciji u Bugarskoj.\nAnalitičari ističu da nova Vlada koju čine predstavnici pokreta „Nastavljamo promene“ i „Postoji takav narod“ uz podršku Bugarske socijalističke partije i Demokartske Bugarske nema jasnu političku ideologiju i da će pored borbe protiv korupcije najveći izazovi biti pandemija virusa korona, energetska kriza, ali i balansiranje između interesa velih sila. Takođe se nadaju da se borba protiv korupcije i organizovanog kriminala neće pretvoriti u „lov na veštice“ i obračun sa političkim protivnicima.\nNovi premijer Bugarske školovao se na prestižnom Univerzitetu Harvard, te stručna javnost potencira pregovaračke sposobnosti i taktičnost četrdesetjednogodišnjeg Kirila Petkova, koji je napokon uspeo da formira novu Vladu posle višemesečne institucionalne krize.\nPolitički protivnici s druge strane, smatraju da će kabinet Petkova biti pod direktnim uticajem starog-novog predsednika Rumena Radev i da će teško uspeti u nameri da balansira između različitih ideoloških stavova dva novoformirana pokreta i tradicionalista iz Bugarske socijalističke partije.\nGlomaznost kabineta Petkov – zadovoljavanje apetita koalcionih partnera\nUpravo zbog nemogućnosti da se sastavi Vlada bez učešća “starih igrača“, novi premijer je bio primoran da formira glomaznu Vladu koja je druga po broju resora u bugarskoj istoriji.\nPobedniku izbora, pokretu „Nastavljamo promene“ pripali su premijerska pozicija i pozicija zamenika predsednika Vlade zaduženog za finansije i evropske fondove, i efikasnu upravu. Pored ovih, tu su i ministartsva obrazovanja i nauke, zdravstva, unutrašnjih poslova, odbrane, transporta i telekomunikacija, kiulture, privrednog rasta i inovacija.\nPokretu „Postoji takav narod“ pripali su vicepremijersko mesto i ministarstva za regionalni razvoj i građevinu, ministarstva energetike, spoljnih poslova i sporta. I Bugarska socijalistička partija takođe ima mesto zamenika premijera uz ministarstva ekonomije i industrije, za rad i socijalnu politiku, poljoprivrede i turizma. Dobri poznavaoci političkih prilika ističu da je jedan od najvećih pobednika izbora upravo liderka bugarskih socijalista, Kornelija Ninova koja je uprkos skromnom rezultatu na izborima dobila značajan deo vlasti, čime je porazila i brojne frakcije unutar sopstvene stranke.\nDemokratska Bugarska u novoj podeli vlasti dobila je još jednu vicepremijersku poziciju i ministarstva životne sredine i voda, pravosuđa i elektronske uprave.\nBorba za energetsku bezbednost – prioritet nove Vlade\nJedan od prvih poteza nove Vlade je formiranje skupštinske komisije koja treba da se bavi pitanjem energetske bezbednosti i cenom energenata. Opozicione partije GERB i DPS nisu podržale takvo rešenje, jer smatraju da se tim potezom sa Vlade odgovornost prebacije na Narodnu skupštinu. Takođe predstavnici stranke GERB konstantno optužuju vladajuću koaliciju da borbu protiv korupcije koriste isključivo za obračun sa političkim protivnicima.\nDok predsednik Bugarske Rumen Radev ohrabruje novog premijera da se sa koalicionim partnerima „uhvati u koštac sa korupcijom i bezakonjem, nejednakostima i siromaštvom“ i pozvao Vladu da se fokusira na reforme u pravosuđu, novi premijer Kiril Petkov uzvraća u istom maniru:\n"Proces promena u Bugarskoj inicirao je predsednik Radev. Sada je vreme da završimo taj posao. Nakon perioda od 32 godine koji je iza nas, želimo da vidimo da država preuzima brigu o svom narodu. Došlo je vreme da mladi koji su pobegli u inostranstvo vide svoju Bugarsku kao mesto nade i povratka. Vreme je i da naši stari ovu zemlju vide kao mesto za častan i lep život. Naša koalicija će raditi na ostvarenju tih ciljeva", istakao je premijer Kiril Petkov.\nNakon što je još u predsedničkoj debati na nacionalnoj televiziji tadašnji i sadašnji predsednik Radev šokirao nacionalnu i svetsku javnost izjavom “Krim je Rusija”, to je dodatno plasiralo teoriju o pojačanom ruskom uticaju na Bugarsku upravo kroz instituciju predsednika. Bez obzira na oštre reakcije civilnog sektora, opozicije i medija, Radev nije bio mnogo zabrinut zbog toga.\nDobar poznavalac prilika i nekadašnji ambasador Bugarske u Moskvi, Ilijan Vasilev potencira „maligni“ uticaj Rusije, ne samo na Bugarsku, već i ostatak regiona, posebno u oblasti bezbednosti i energetike. Vasilev za MIC potvrđuje da je ruski uticaj veoma izražen na prostorima Bugarske, te da su sve angažmane nametnuli političari u interesu Rusije koji im je doneo direktan itneres.\n„Primer za to je kada su premijeri i predsednici zagovarali realizaciju projekata poput Turskog toka. Morate uzeti u obzir da je projekat Turskog toka najvažniji geostrateški projekat u poslednjem veku. Prethodno je pokušana realizacija Južnog toka, ali u tome se nije uspelo. Sada je to Turski tok svuda u regionu, sem u Bugarskoj gde se potpuno pogrešno predstavlja kao Balkanski tok. Čak prethodno i kancelarka Merkel, koja važi za najvećeg proruskog političara od svetskih lidera, nije uspela da progura realizaciju Severnog toka. Čak i pre povezivanja cevovoda između Srbije i Mađarske, preko interkonektora sa Rumunijom, Turska je već dostavljala preko Rumunije gas Mađarskoj. Prisustvujemo dakle uspešnoj realizaciji strateških interesa Kremlja“, smatra on i dodaje da je sve to povezano sa odlukama koje je donosila bivša Vada i državne energetske kompanije.\nVasilev ovu teoriju potvrđuje i podacima o finansiranju gasovoda u zemljama kroz koje on prolazi, navodeći da je Bugarska jedina zemlja koja je izgradnju gasovoda platila sama: „U Srbiji je to platio Gasprom, kao i u Turskoj, dok je Bugarska to platila sama. Ukoliko na tom nivou posmatramo razvoj situacije, dakle na nivou predsednika, onda je jasno o čemu se radi. Predsednici, premijeri, ministri svi oni su do sada radili u direktnom interesu Rusije, a sada je ključno da se to promeni“, zaključuje on.\nIstovremeno tokom razgovora Bajden-Putin američka adminstracija najavila je mogućnost raspoređivanja vojnih trupa u Bugarskoj, kao delu istočnog NATO krila, ukoliko Moskva ugrozi nezavisnost Ukrajine. Zato je stručna javnost u Bugarskoj bila posebno zabrinuta zbog izjave predsednika Rumena Radeva da je „Krim ruski“. Novom premijeru Kirilu Petkovu balans sa interesima istoka i zapada, može postati nova politička „noćna mora“. Postoje i mišljenja da su novi ministri Vlade pod snažnim uticajem Moskve, ali i Vašingtona, pa ostaje nepoznanica kako će premijer uspeti da to kontroliše. Kada tome dodamo i odnos prema Severnoj Makedoniji i najavu premijera da će se tom pitanju posvetiti na drugačiji način, jasno je da su pred „momkom sa Harvarda“ ozbiljni izazovi na lokalnoj, regionalnoj, ali i međunarodnoj političkoj sceni.\nPiše: Miroslav Nackov


Moskva isporučila Damasku četiri tone humanitarne pomoći - Sputnjik Srbija\nMoskva isporučila Damasku četiri tone humanitarne pomoći\n13:38 02.07.2017 (osveženo 14:18 02.07.2017) Preuzmite kraći link\nRuska vojska je za protekla 24 časa u Siriji sprovela sedam humanitarnih akcija u kojima je lokalnom stanovništvu isporučeno skoro četiri tone humanitarne pomoći, navodi se u biltenu Ministarstva odbrane Rusije.\n„Tokom dana Centar za pomirenje zaraćenih strana u Siriji sproveo je sedam humanitarnih akcija: šest akcija u gradu Alepu, gde je lokalnom stanovništvu isporučeno 2,6 tona paketa hrane, i jedna akcija u provinciji Latakiji, gde je lokalnom stanovništvu predato 1,3 tone paketa hrane“, piše u dokumentu objavljenom na sajtu Ministarstva odbrane.\nUkupna težina humanitarnog tereta iznosi 3,9 tona. Humanitarnu pomoć primilo je 1.214 ljudi, a medicinsku 201 osoba.\nU saopštenju se ističe da UN i partneri nastavljaju da pružaju prehrambenu, medicinsku, psihološku i pravnu pomoć sirijskom stanovništvu. Osim toga, nastavlja se rad na obnovi infrastrukture i pružanje privremenog smeštaja onima kojima je potreban.\nŠta se krije iza tajne operacije ruske vojske na jugu Sirije (video)\nHumanitarna pomoć, Alep, Latakija, Sirija, Rusija


Indeksi Njujorške berze pali nakon izglasavanja plana\nIndeksi na Njujorškoj berzi pali su za oko 1,5 odsto nakon što je u Predstavničkom domu Kongresa usvojen plan za izvlačenjeameričkog finansijskog sistema iz krize. Na početku trgovanja u petak beležen je rast indeksa, ali je nakon izglasavanja plana, koji je na Vol stritu iščekivan, indeksi krenuli da padaju. Piter Kardiljo (Peter Cardillo) iz konsultantske firme Avalon partners ocenio je da je to sasvim uobičajeno i očekivano. "Na tržištu je zaključeno da će plan dobiti podršku. Tržište je pozdravilo izglasavanje zakona i ponovo se okrenulo ekonomskimpokazateljima koji su loši, poput slabe zaposlenosti", kazao je on. U američkoj privredi u septembru je ukinuto 159.000 radnih mesta, što je mnogo više od očekivanja analitičara. "Privreda je na ivici recesije, a plan će u kombinaciji sa očekivanim padom kamatnih stopa samo dati podsticaj finansijskom tržištu u narednim mesecima, čime će se izbeći još dublji pad", kazao je Brajan Betjun (Brian Bethune) iz analitičke firme Global insajt. Kada je 1989. godine osmišljen plan da bi se zaustavila kriza u sektorima šteednje i pozajmica, tržište akcija padalo je jošgodinu dana, a nakon toga je oporavak privrede trajao dve godine, a tržišta nekretnina tri godine, pokazuju podaci Meril Linča (Merill Lynch). Usvojeni plan neće rešiti jedan od najznačajnijih problema amerričke privrede, krizu na tržištu nekretnina. Ministar finansija Henri Polson kazao je da se privreda neće oporaviti dok se ne povrati snaga tržišta nekretnina. Cene nekretnina su u julu bile niže za 16,3 odsto u odnosu na jul prošle godine, što je najveći pad od 2000. godine. Krajem leta, kreditni uslovi su pooštreni, što je dovelo do pada prodaje automogila Forda, Tojote i Krajslera za više od 30 odsto. Amerikanci su počeli manje da troše, a ne mogu da otplaćuju sve kredite, pa Sitigrupa predviđa da će u ovom kvartalu imatikreditne gubitke od 10 milijardi dolara, što je više od 30 odsto nego u u drugom kvartalu.Ekonomisti smatraju da američkoj privredi preti recesija, a bruto domaći proizvod bi mogao da se smanji u trećem tromesečju, prvi putod početka ekonomske krize. Oni smatraju da bi Federalne rezerve mogle da smanje kamatnu stopu za prekonoćne pozajmice na međubankarskom tržištu i da se taj korakmože očekivati i pre redovnog zasedanja Federalnih rezervi 28. i 29. oktobra. Stručnjaci ipak ukazuju da ni snižavanje kamatnih stopa neće dati efekat dok banke ne počnu opet da daju kredite.


Novi predsednik Opštine Kladovo Saša Nikolić - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novi predsednik Opštine Kladovo Saša Nikolić\nNovi predsednik Opštine Kladovo Saša Nikolić\nNa čelu Opštine Kladovo biće Saša Nikolić, dosadašnji zamenik predsednika Privremenog organa opštine Kladovo i poverenik OO SNS u ovom podunavskom gradu, odlučili su odbornici Skupštine opštine Kladovo u nastavku konstitutivne sednice.\n0Piše: J. B. K. 22. januara 2019. 19.27\nNovoizabrani prvi čovek opštine je u svom ekspozeu istakao da će se sa svojim saradnicima maksimalno zalagati za prosperitet lokalne zajednice, podsetivši da su afirmacija turizma, male privrede i poljoprivrede zamajac razvoja te sredine.\nPrema rečima Nikolića, obnova i gradnja infrastrukture u gradu i u 22 naseljena mesta jedan su od preduslova za bolji život svih građana, kao i da se na ispunjenim obećanjima temelji poverenje u politiku SNS. Nikolić je dodao da su na lokalnim izborima građani prepoznali aktivnosti članova SNS koja je uz podršku Vlade Srbije i politike predsednika Aleksandra Vučića pokrenula točak razvoja te sredine.\nZa predsednika Skupštine opštine Kladovo izabran je Dragan Maksimović direktor HE „Đerdap 1“ sa liste „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Kladovo“, a funkciju zamenika predsednika lokalnog parlamenta obavljaće njegova stranačka koleginica, profesorka srpskog jezika Mirjana Gavrilović. Odbornici su za zamenika predsednika opštine izabrali Milisava Ratopekića, takođe sa liste naprednjaka, a podršku je dobila i lista sa imenima sedam kandidata za sastav Opštinskog veća.\nIzostali SPS, JS i PUPS\nIako su bili u skupštinskim klupama u ponedeljak kada je započela konstitutivna sednica, u nastavku sednice nisu učestvovali odbornici koalicije SPS – JS (8) i PUPS-a (1). Izborom novog opštinskog rukovodstva prestao je mandat predsedniku i članovima Privremenog organa opštine Kladovo koji su tu funkciju Odlukom Vlade obavljali od 25. oktobra 2018. godine.\nopstina, opstina kladovo, predsednikKladovo


Goran Samolovac stekao zvanje evropskog eksperta za karate - 6. nivo\nGoran Samolovac stekao zvanje evropskog eksperta za karate – 6. nivo\nObjavljeno 22.05.2017. u 09h\nU konferencijskoj Sali hotela „Srbija“ u Beogradu održan je prvi seminar Evropske akademije za edukaciju kroz sprort i multikultularnu razmenu (European Education Trough Inter Cultural Studies and Sport Academy).\nGoran Samolovac (u sredini)\nOdržano je 48 časova teoretske i praktične nastave, a predavači su bili:\n– Univerzitetski profesor dr Alina Krisan, Rumunija\n– Univerzitetski profesor dr Liviu Krisan, Rumunija\n– Univerzitetski profesor dr Vladimir Jorga, Srbija\n– Univerzitetski profesor dr Ilija Jorga, Srbija\n– Profesor Đovani Gordijani, Italija\nCilj ove ustanove, osnovane 1993. Godine u Briselu, je da uspostavi jasne standarde u nivou osposobljenosti sportskih stručnjaka u svim zemljama Evropske unije, kao i zemljama u procesu pridruživanja, kako bi sportski stručnjaci mogli nesmetano obavljati delatnost za koju su osposobljeni praktično bilo gde u Evropi.\nSeminaru je prisustvovalo 50 sportskih stručnjaka iz Egipta, Grčke, Bugarske, Rumunije, Italije, Makedonije, Bosne i Hercegovine i Srbije.\nZa svakog sportskog stručnjaka utvrđen je nivo formalnog i neformalnog obrazovanja, znanja i sposobnosti, što je provereno kroz teoriju i praksu, čime je svaki stručnjak prepoznat u određenom nivou Evropskog kvalifikacionog okvira (European Qualifications Framework).\nTrener karate kluba „Banatski Cvet“ Goran Samolovac ovim putem stekao je zvanje Evropskog eksperta za karate 6. nivoa, što je veoma visoko zvanje imajući u vidu da EQF prepoznaje 8. nivo kao najviši mogući.\nMedalje za Banatski Cvet na Zvezdinom Kupu i 19.…\nMarko Marković iz Torka o prednostima studiranja u Evropi\nSrđan Marić blistao u Brčkom i na prvenstvu Vojvodine\nTagovi:Banatski cvet, Goran Samolovac, Karate\nMarina Oro osvojila bronzu na Svetskom Kupu u Umagu\nKup Zadrugara okupio u Kristalnoj dvorani 300 karatista iz 28 klubova


Juronjuz Srbija počeo da emituje signal | EurActiv Serbia\nRead time : 3 m, 26 s\n"To je deo šire Juronjuz mreže koja emituje globalne vesti na više jezika, iz evropske perspektive, za više od 400 miliona domova, u 160 zemalja", navodi se u saopštenju.\nIstiče se da će pokretanjem tog kanala srpski gledaoci dobiti mogućnost da saznaju vesti od informativnog kanala koji je posvećen objektivnom, nepristrasnom i preciznom novinarstvu, "koje Juronjuz porodica i njeni mediji promovišu svuda gde su prisutni".\nGeneralni direktor Juronjuza Majkl Piters izjavio je da je veoma ponosan na "mali tim u Srbiji koji je neumorno radio u saradnji sa kolegama na pravljenju televizije koja će ponuditi prepoznatljive i nezavisne sadržaje publici na srpskom govornom području".\n"Otkako je projekat najavljen u julu 2019, oformili smo fantastičan tim novinara koji su došli iz veoma različitih medija i koji svi dele strast prema informativnom novinarstvu i nezavisnom izveštavanju. Uveren sam da će novinari 'Juronjuz Srbija' poštovati visoke novinarske standarde i vrednosti za koje se 'Juronjuz' oduvek zalagao", rekao je Piters.\nGlavni urednik "Juronjuz Srbija" Bojan Brkić rekao je da je velika čast voditi tim profesionalaca koji će doneti novu, evropsku perspektivu svakodnevnim događajima.\n"Bićemo posvećeni vrednostima 'Juronjuza' i naš rad će biti u skladu s najvažnijim principima novinarstva, dok objektivno i nepristrasno budemo izveštavali o unutrašnjim i međunarodnim pitanjima. Nadam se da će publika prepoznati naše napore i pratiti nas na našem putu stvaranja informativnog kanala od poverenja u Srbiji", naglasio je Brkić.\nU strateškom poduhvatu da postane prvi "globalni medij na svetu", Juronjuz je od novembra 2018. potpisao pet ugovora s medijskim i telekomunikacionim grupama o "brendiranim afilijacijama", s namerom da izgradi pouzdan nezavisni informativni kanal u svakoj zemlji, dodaje se u saopštenju.\nJuronjuz je međunarodni informativni kanal koji se emituje u 160 zemalja sveta i distribuira u skoro 400 miliona domova - uključujući 73% domaćinstava u Evropskoj uniji i Velikoj Britaniji.\n"Svakog meseca, Juronjuz gleda više od 140 miliona ljudi, na TV i digitalnim platformama, prema podacima Globalnog veb indeksa za 2020. godinu", ističe se u saopštenju.\nBrnabić: Dolazak Juronjuza pokazuje veru u evropsku budućnost Srbije\nPremijerka Srbije Ana Brnabić se na svečanom događaju u Centru "Sava" zahvalila generalnom direktoru Juronjuza Pitersu zbog toga što su odlučili da pokrenu ogranak u Srbiji, čime je, kako je rekla, pokazano "ogromno poverenje, ali i vera u evropsku budućnost ove zemlje".\n"Članstvo u EU je najvažniji spoljnopolitički cilj Srbije. Dolazak Juronjuza, vodećeg evropskog informativnog kanala je zaista odlična prilika da Srbiju predstavimo drugim evropskim zemljama", navela je Brnabić.\nOna je ocenila da dolaskom Juronjuza Srbija dobija "još jedan veliki i kredibilan kanal", što znači više medijskog pluralizma, ali i "manje senzacionalizma, a više proverenih, tačnih i potpunih informacija".\n"Kao predsednica Vlade želim da kažem da ćemo uvek i u svakom trenutku biti otvoreni za svaku kritiku, svaku informaciju koja može da poboljša i unapredi naš rad i da je ono što ćemo ceniti više nego išta upravo ta objektivnost, nepristrasnost, kredibilna i proverena informacija u vreme kada je sve teže osloniti se na kredibilne i proverene informacije", poručila je premijerka.\nGeneralni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić kazao je da je "velika čast" što je Juronjuz izabrao njih kao partnera, što istovremeno predstavlja i "profesionalnu obavezu".\n"Sve naše kanale odlikuje visok profesionalizam, visok kvalitet i visoka gledanost. Zato je za nas od velikog značaja što je Juronjuz došao u Srbiju, jer je taj medij jedan od najjačih i najkvalitetnijih informativnih kanala u svetu, a definitivno najjači u Evropi", zaključio je on.\nFoto: Beta/Euronews Srbija/E-Stock/Dušan Milenković\nEU finansira fekt-čeking sajt pred izbore u Mađarskoj\nPoljski predsednik Duda stavio veto na zakon protiv nezavisne TVN\nNemačko ministarstvo spoljnih poslova moglo bi da usvoji novi pristup Zapadnom Balkanu


Arhiva - Super Hornet poleće sa nosača aviona Ju-es-es Nimic, 26. oktobra 2016.\nRusija je saopštila da će ubuduće tretirati avione SAD i njihovih saveznika kao mete, na području zapadno od Eufrata. Ova odluka donta je nakon što je američki borbeni avion oborio borbeni avion sirijskog režima.\nRuski zvaničnici rekli su i da će prekinuti sa upotrebom takozvane “vruće linije” koja je sprečavala da američki avionic budu slučajno pogođeni.\nUprkos saopštenju ruske strane, načelnik Generalštaba američke vojske Džozef Danford kaže da zvaničnici pokušavaju da se dogovore kako da spreče potencijalne incidente sa smrtnim ishodom. Danford je podsetio da je i Rusija isticala kako je njen cilj isti kao i američki - da pobedi Islamsku državu u Siriji.\nSirijski avioni ranije su bombardovali snage koje podržava koalicija predvođena SAD, a koje se bore protiv Islamske države u blizini grada Tabe, na šta je komanda SAD odgovorila obaranjem sirijskog aviona. Nema informacija o sudbini pilota ili drugim žrtvama.\nRanije, sirijske snage napale su koalicione borce u gradu Đa'Dinu, ranivši jedan broj boraca i potisnuvši ih iz grada. Koalicioni avioni opazili su prorežimske snage kako napreduju ka Đa'Dinu.\nKoalicija je kontaktirala ruske komandante kako bi se postavila "deeskalaciona linija", sa ciljem sprečavanja pogoršanja borbi.\nPentagon saopštava da su njegove akcije u nedelju u skladu sa pravilima službe i zajedničke samoodbrane koalicionih snaga.\nPentagon saopštava da je misija koalicije u Siriji i Iraku da porazi Islamsku državu.\n"Koalicija ne traži borce sirijskog režima, Ruse ili prorežimske borce, ali neće se ustručavati da odbrani koalicione ili snage partnera od bilo koje pretnje."


Reviziju je obavilo Društvo za reviziju finansijskih iskaza "Eurorev", a završena je krajem novembra prošle godine.\nSada će retroaktivno profit kompanije biti smanjen za ovaj iznos, što će naneti ogromnu štetu Aerodromima, a posredno i državnim javnim finansijama jer država gubi dividendu.\nNeraspoređena dobit Aerodroma na kraju 2019. iznosila je 16,6 miliona evra, pa će isplatom i knjiženjem ovih gubitaka ona nestati.\n"Rashodi ranijih godina u iznosu od 14,18 miliona evra odnose se na ukalkulisane troškove za vansudska poravnanja po osnovu pogrešno obračunatih zarada zaposlenih za period od avgusta 2008. godine do decembra 2018. Ovi izdaci obuhvataju razliku za startni deo zarade, neiskorišćene godišnje odmore, prekovremeni rad, naknade za topli obrok, zimnicu, regres, jubilarne nagrade i bolovanja, i obračunati su u bruto-iznosu (neto naknade uvećane za poreze i doprinose na zarade). Veći iznos ukalkulisanih naknada je isplaćen u 2019. i 2020. godini, ali 239 radnika ne prihvata ponuđene sporazume, pa su iz tih razloga pokrenuli sporove pred nadležnim sudovima. Stoga, treba očekivati da će na iznos naknade koji sudovi budu presudili biti obračunata zatezna kamata do dana isplate obračunatih naknada i pripadajući sudski troškovi", navedeno je u revizorskom izveštaju.\nU svom finansijskom izveštaju za 2019. godinu, kojeg je ovlašćeno lice - izvršni direktor Aerodroma Danilo Orlandić poslao Poreskoj upravi u maju prošle godine, obaveze prema radnicima zbog poravnanja i izgubljenih sporova navedene su pod ostale kratkoročne obaveze.\nRevizor sada smatra da dosadašnje knjiženje ovih troškova nije bilo zakonito i zahteva da se ovi gubici retroaktivno knjiže kao ispravke materijalno značajnih grešaka, odnosno da se do sada prikazivani profit kompanije smanji za 14 miliona.\n"Iz tih razloga, rashode ranijih godina u iznosu od 14,18 miliona evra trebalo je knjižiti kao efekat retroaktivne ispravke materijalno značajnih grešaka kao gubitak ranijih godina. Rashodi ranijih godina su precenjeni za iznos od 14,18 miliona evra za troškove zarada, naknade zarada i za iznos od 208.000 evra za ostale lične rashode, dok je dobitak ranijih godina precenjen za 14,39 miliona evra", navedeno je u izveštaju revizora.


Predrag Matić, autor sa Modrulj\nAutor: Predrag Matić\nFilip Stark – sinonim za moderne kancelarije i udobne svemirske stanice\nDizajn enterijera u drugoj polovini dvadesetog veka obeležila je pojava Filipa Starka, jednog od najuspešnijih svetskih dizajnera današnjice. Samo njegovo ime nije poznato u svetu koliko i njegove kreacije, koje su zbog svoje prepoznatljivosti i originalnosti postale lična karta talentovanog Francuza. Osim kancelarijskog nameštaja, hotela, restorana i barova, ovaj umetnik je oživeo i enterijer prve … Continued\nNajveće greške pri uređenju enterijera\nKada se upustite u kupovinu stana ili kuće, time se muke oko vašeg novog smeštaja ne završavaju. Zapravo, tek počinju odabirom nameštaja, slika, satova, tapeta, biranjem parketa ili laminata. Opredeliti se za jedan stil i ispoštovati ga do kraja može biti jako teško. U želji da ispoštujete trendove, ali i lični pečat neretko se desi … Continued\nDizajner enterijera je za mnoge karijera iz snova, ali postati poznat i cenjen u toj oblasti uopšte nije lako. Reč je o ljudima koji oblikuju privatne i javne prostore i uređuju mesta na kojima provodimo najveći deo vremena, pa ne čudi što su neki od njih značajno uticali na vek u kom su živeli, ili i dalje žive. Oni koji … Continued\nNajbolje opremljeni radni prostori na svetu\nVažna stavka zaposlenima u firmama je da kancelarije u kojima rade budu prijatne i udobne, kako bi bili dodatno motivisani da budu produktivni na svom radnom mestu. Pojedine svetske kompanije bile su veoma kreativne u dizajniranju radnog prostora i osmislile su kancelarije u kojima bi svako poželeo da radi. Bar, biblioteka, teretana, tobogan, bazen, akvarijum i pećnica za … Continued\nUloga kolorita u prostorijama\nNajveći deo dana provodimo radno i to obično u zatvorenom prostoru.Odsustvo prirodnog okruženja kompenzovali smo unoseći biljke u naš radni prostor. Isto tako neophodan je i kolorit. Boje unose svežinu i živost uprostoru, inspirišu i pružaju bolju koncentraciju. Uklapanjem raznih dezena, boja, materijala dobijamo ambijent koji pruža pozitivnu radnu atmosferu. Tako na primer ako izaberete belu boju za Vašu … Continued\nKancelarija je mesto u kome se provodi mnogo vremena, neretko i više nego u sopstvenoj kući. Kako prolaze sati, godišnja doba i prekovremeno radno vreme, to više postajete svesni značaja enterijera vašeg poslovnog prostora. Feng shui smernice za uređenje kancelarije su izuzetno bitne jer blagotvorno utiču na inspiraciju, produktivnost i želju za radom. Ukoliko ispoštujete … Continued\nObavezne prostorije za zaposlene u vašoj firmi\nVelike kompanije znaju koliko je za posao i produktivnost radnika važno – radno okruženje. Zaposleni koji su zadovoljni učiniće da i mušterije budu zadovoljne, što će automatski dovesti do povećane prodaje odnosno većeg profita firme. Upravo zbog toga treba posvetiti određeno vreme uređenju radnog prostora i pažljivo osmisliti raspored i primenu prostorija u kancelariji. Evo … Continued\nKako izabrati biljke za kancelariju\nOpremanje firme i kancelarije ne podrazumeva samo odabir odgovarajuće lokacije i opremanje prostora kvalitetnim kancelarijskim nameštajem. Ono što je takođe veoma bitno jesu detalji kojima ćete opremiti svoj radni prostor, a veoma čest izbor jesu – biljke za kancelariju. Po čemu se kancelarijske biljke razliku od onih koje držimo i negujemo kod kuće? Reč je … Continued\nEra interneta je donela brojne freelance poslove, i tako omogućila mnogim ljudima da posao obavljaju u komforu svog doma. Neki su ljubitelji rada iz kreveta, a opet postoje ljudi koji vole da imaju prostor namenjen isključivo radu. Ukoliko spadate u ovu drugu grupu, sigurno je da ste razmišljali o uređivanju kancelarije kod svoje kuće, ali … Continued\nKako odabrati materijal nameštaja u kancelariji\nJedna od važnih stvari koju treba da razmotrite kada kupujete novi kancelarijski nameštaj je od kog materijala će biti njegova površina. Materijal birate u skladu sa čitavim stilom kancelarije i dizajnom koji želite da postignete, ali i u skladu sa tim šta najbolje odgovara vašim potrebama. Saznajte kako da odaberete materijal za nameštaj, koji vam … Continued


Policijska uprava Prijedor : Iz saobraćaja isključeno 40 pijanih vozača\nPrilikom kontrole psihofizičkog stanja vozača na području koje pokriva Policijska uprava Prijedor, od ukupnog broja kontrolisanih, 40 vozača isključeno je iz saobraćaja zbog upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola, saopšteno je iz ove uprave.\nZbog količine alkohola u organizmu preko 1,5 g/kg osam vozača je zadržano u trajanju do 12 časova. Uhapšen je i jedan vozač zbog upravljanja vozilom pod dejstvom opojnih droga, precizira se u saopštenju PU Prijedor.\nTokom akcije, sankcionisana su i 43 učesnika u saobraćaju zbog počinjenih prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja koji nisu bili akcenat kontrole.\nU periodu od 24. do 26. jula, u okviru kampanje Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske "Vozi oprezno - putuj bezbjedno", realizovana je lokalna akcija policijskih stanica, u cilju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, s akcentom na kontrolu vozača i upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola, pojašnjeno je.\n"U cilju poboljšanja stanja bezbjednosti saobraćaja i smanjenja saobraćajnih nezgoda s posljedicama po lica, Policijska uprava Prijedor apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajna pravila i propise, da prilagode brzinu kretanja vozila uslovima i stanju na putu, da u saobraćaju ne učestvuju pod dejstvom alkohola, odnosno da odgovornim ponašanjem zaštite sebe i druge učesnike u saobraćaju", navode iz PU Prijedor.


Vlada RS nastavlja insistirati na izmenama Zakona o javnom redu, uprkos zabrinutosti javnosti\nPredstavnik OSCE-a za slobodu medija Harlem Désir i šef Misije OSCE-a u Bosni i Hercegovini (BiH) Bruce G. Berton izrazili su zabrinutost za nove izmene i dopune Zakona o javnom redu i miru u Republici Srpskoj, jednom od entiteta Bosne i Hercegovine.\nNacrt izmena i dopuna Zakona o javnom redu i miru koji je Vlada RS usvojila 28. marta, kojim bi se uvelo krivično delo neovlaštenog fotografisanja ili snimanja, a koje ometa službenike u obavljanju njihovih dužnosti, predviđajući novčane kazne do 1.500 KM (oko 767 evra) ili zatvor do 60 dana, mogu negativno uticati na slobodu izražavanja i okupljanja, upozorili su visoki funkcioneri OSCE. Narodna skupština RS će glasati o amandmanima 16. aprila.\n“Takve odredbe, ako budu usvojene, mogu ozbiljno ugroziti već tešku okolinu za medijske profesionalce. Oni se protive međunarodnim standardima slobode medija. Novinari moraju raditi u sigurnom radnom i pravnom okruženju, kako bi izveštavali o pitanjima od javnog interesa, uključujući ulične demonstracije, proteste i rad organa za provedbu zakona. Pozivam Narodnu skupštinu RS da se uzdrži od usvajanja ovih amandmana, a umesto toga da se uključi u konstruktivne razgovore sa medijskom zajednicom i drugim relevantnim akterima u pronalaženju odgovarajućeg rešenja“, rekao je Désir.\nAmbasador Berton je rekao da je, s obzirom na ograničenu prirodu i težinu predloženih sankcija u nacrtu amandmana na Zakon, neophodan opsežniji proces konsultacija sa relevantnim akterima, uključujući i javnost.\n„Novinari moraju biti u stanju pokriti događaje od javnog interesa bez straha. Pored toga, prema međunarodnim standardima o ljudskim pravima, svaka osoba treba da uživa pravo da prisustvuje, posmatra i evidentira javno mirno okupljanje, što uključuje i pravo na zapisivanje radnji policijskih službenika. Misija OSCE-a u BiH je spremna pružiti podršku relevantnim vlastima po ovom pitanju“, naglasio je Berton.\nPredstavnik je ponudio pravnu pomoć svoje kancelarije po ovom pitanju, naglašavajući da će pažljivo pratiti proces.\nPrema Udruženju BH Novinari, promene bi uvele “represivne mere” za novinare.\n„Promene krše pravila OSCE-a, Saveta Evrope i drugih evropskih institucija u vezi s dozvoljenim snimanjem i fotografisanjem događaja od javnog značaja bez prethodnog odobrenja od strane policije ili bilo koje druge javne institucije“, navodi Udruženje.\nUdruženje je pozvalo poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srpske da glasaju protiv amandmana.\n„Tokom proteklih nekoliko meseci svedočili smo nedozvoljenoj upotrebi sile policije RS protiv novinara, aktivista i građana Banja Luke – usvajanjem navedenih izmena zakona otvorio bi se pravni prostor za još jaču represiju i potpuno derogiranje ljudskih prava i slobode u ovom entitetu“, upozorilo je Udruženje.\nU amandmanu se navodi da “onaj ko ometa ili sprečava da državni službenici, kompanije ili druga pravna lica koja vrše javna ovlašćenja ili njihovi službenici obavljaju svoje funkcije, neovlaštenim fotografisanjem ili snimanjem ometa službenike prilikom obavljanja njihovih dužnosti ili ne postup na osnovu zakonitog zahteva ili naredbe službenog lica, kazniće se novčanom kaznom od 500 do 1.500 KM ili kaznom zatvora do 60 dana“.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova RS insistira da to ne znači da će se fotografisanje i snimanje policijskih službenika smatrati prekršajem. Naglašeno je da se predloženi članak ne odnosi na novinare i predstavnike medija koji, u skladu sa pravilima struke i bez uplitanja u redovne radne aktivnosti službenika, fotografišu ili snimaju.\nMeđutim, ne postoji precizna definicija toga što je „uplitanje“ i „redovne radne aktivnosti“. Ako ovaj amandman prođe parlamentarnu proceduru, postoji opasnost da će svaki policajac dati svoju definiciju i to bi bila katastrofa za slobodu medija u RS.


"Pauza prijala, u Albaniju po pozitivan rezultat"! | BN\n"Pauza prijala, u Albaniju po pozitivan rezultat"!\nIgrač Partizana Miroslav Vulićević rekao je da je njegov ekipi prijala pauza i istakao da veruje da će klub u nastavku sezone početi da niže dobre rezultate.\nFudbal 11.10.2017 | 12:00\n"Dobro je došla ova pauza, počele su te sitne povrede, zamor igrača... Dobro nam je došla, pogotovo što nismo planirali da tako odemo na pauzu, ali smo je iskoristili maksimalno", rekao je Vulićević novinarima u Beogradu.\nŠampion Srbije je, pre reprezentativne pauze, upisao samo jednu pobedu u četiri utakmice. Odigrao je nerešeno sa Napretkom i Čukaričkim, a poražen je od Dinama iz Kijeva u Ligi Evropa iako je imao 2:0 na poluvremenu.\n"Ne treba gledati čija je veća odgovornost, svi smo tu na istom zadatku, i mi pozadi i igrači koji igraju napred. Svi smo jedno, svi smo u službi Partizana. Radili smo da otklonimo nedostatke u igri, da to popravimo, da ono što je dobro zadržimo i podignemo na viši nivo. Ubeđen sam da će sada rezultati biti onakvi kakvi svi želimo", rekao je Vulićević.\nVulićević je istakao da je teško reći šta je bio problem u igri Partizana u tim utakmicama.\n"Na koga god da uperite prst, nije dobro. Nije ovo individualni sport, pa da možemo da kažemo ko je kriv. Niko nije kriv. Poljuljao nas je taj rezultat protiv Dinama. Ostavio je dosta dubok trag, nismo uspeli da se oporavimo do Čukaričkog. To ne sme da nam se dešava", rekao je fudbaler Partizana.\nNovinare je zanimalo i da li je nekad u karijeri odigrao utakmicu kao protiv Dinama iz Kijeva.\n"Bilo je uvek teških poraza, možda ne ovako nagli pad u drugih 45 minuta... Analizarili smo tu utakmicu, videli smo gde smo grešili. Ono što moramo da izvučemo kao pouku je da utakmica traje 90 minuta, pogotovo u Evropi", rekao je Vulićević.\n"Nismo nikako uspevali da uhvatimo ritam, da smirimo situaciju. Dinamo je iskusna ekipa, ne možemo da kažemo da smo igrali protiv nekog nižerazrednog protivnika i to dozvolili... Oni su osetili krv, krenuli su, a mi nismo adekvatno odgovorili na te napada, pogubili smo se. Možda smo više gledali semafor i kad će vreme da protekne, nego stvari na terenu. I taj ambijent... Da su bili navijači, koji su nam vetar u ledja, sigurno bi bilo drugačije", dodao je on.\nVulićević je naveo i da serija loših rezultata nije promenila atmosferu u svlačionici.\n"Prošle sezone smo u ovom periodu bili možda i u težoj situaciji, ali ekipa je pokazala karakter. Mi treba da se skupimo, tako smo najjači. Ti bočni vetrovi ne utiču na nas i na stvari u svlačionici", rekao je Vulićević.\nVulićević je naveo da su crno-beli i dalje u igri na svim frontovima.\n"Još smo tu, još smo u igri, na bod smo od drugog mesta u grupi, četiri boda smo od Crvene zvezde, tako da smo i dalje u igri. Ali, da treba neke stvari da se poprave, sigurno da treba", rekao je Vulićević.\nNaredni protivnik Partizana u Ligi Evropa biće Skenderbeg.\n"U Albaniju idemo po pozitivan rezultat, videćemo kako će se utakmica kretati. Oni su dobar protivnik, namučili su i Dinamo, igrali su 1:1 sa Jang Bojsom. Čeka nas teška utakmica, puna naboja, moramo da budemo spremni na sve, ono što se dešava na tribinama ne treba da nam odvlači pažnju. Mi treba da na terenu odradimo utakmicu kako treba", rekao je Vulićević.\nPrva utakmica koja očekuje Partizan je meč protiv Rtnja u Kupu Srbije.\n"Nisam nikad igrao protiv Rtnja. Ali, danas ako ne udjete u utakmicu kako treba svaki protivnik može da vam napravi problem", rekao je Vulićević.


Turska: Početak nove sezone Spor Toto Super lige - iBalkan.net\nTurska: Početak nove sezone Spor Toto Super lige\nIstanbul– objavljeno u kategoriji “Vijesti- Sport” na 19. 08. 2016 u 12:50:10- Turska liga broji ukupno 18 klubova čiji igrači pred sutrašnji start sezone imaju tržišnu vrijednost od ukupno 848,1 miliona eura, a na listi 20 najvrjednijih fudbalera je čak 12 igrača Fenerbahcea.\nNova sezona Turska Spor Toto Super lige počinje danas, a u utrku za naslov prvaka ulazi 18 klubova sa ukupnim igračkim kadrom tržišne vrijednosti od 848,1 milion eura. Reprezentativac Bosne i Hercegovine i igrač Medipol Basaksehira Edin Višća se nalazi na 16. mjestu najskupljih igrača turske lige.\nPrema podacima njemačkog portala “transfermarkt“, Fenerbahce ima najskuplji tim pred početak nove sezone, a igrači tog istanbulskog tima koji će sa klupe voditi holandski stručnjak Dick Advocaat vrijede ukupno 134,05 miliona eura.\nOdmah iza Fenerbahcea na listi najskupljih turskih klubova je njegov najljući rival Galatasaray, čiji igrači na tržištu vrijede ukupno 106,05 miliona eura.\nAktuelni prvak Turske Besiktas je na trećem mjestu sa timom koji vrijedi 88,20 miliona eura.\nTim Adanaspor u novu sezonu ulazi sa igračkim kadrom od 16,55 miliona eura, i klub je sa najmanjom tržišnom vrijednosti igrača u turskoj ligi.\nGolman Galatasaraya Fernando Muslera, igrač Besiktasa Oguzhan Ozyakup najskuplje su procijeni igrači turske lige i njihova vrijednost na transfermarktu iznosi po 14 miliona eura.\nGalatasarayeva “desetka“ Holanđanin Wesley Sneijder je na trećem mjestu sa 11 miliona eura.\nEdin Višća je 16. na listi najskupljih fudbalera prijavljenih za predstojeću sezonu turske lige. Njegova vrijednost procijenjena je na 7,75 miliona eura i drugi je najskuplji igrač njegovog Mediapol Basaksehira.\nVišća je sa Mediapol Basaksehirom nakon uspješne sezone i efikasnih priprema jučer produžio ugovor do 2020. godine. Na listi 20 najvrjednijih fudbalera turske lige nalazi se čak 12 igrača Fenerbahce, četvorica iz Galatasaraya i po dva iz Besiktasa i Višćinog Basaksehira.\nPred početak nove sezone u Turskoj Fenerbahče je u prfed kolu Lige Evrope, savladao Grashopers sa 3:0 u Istanbulu, a golove su postigli Čahekuhe i Miroslav Štoh (2).\nPosebno je drugi gol Miroslava Štoha bio savršen, šutem sa 20 metara i za ktrajni rezultat i postigao ga je za 3:0 u 90. minutu.\nEdin Višća Fenerbahçe najskuplji tim Početak nove sezone Spor Toto Super lige Turska\nIstanbul: novi megaprojekat, Evroazijski tunel od danas u funkciji\nVozio u kontra smjeru i poginuo, povrijeđeno petero ljudi\nAnkara,produženo vanredno stanje na još tri mjeseca


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Opštine gube trećinu prihoda, čekaju dogovor sa Spajićem\n12. 12. 2021. 15:58 >> 15:59 1\nOpštine gube trećinu prihoda, čekaju dogovor sa Spajićem\nCrnogorske opštine će smanjenjem poreza na dohodak fizičkih lica, što je predviđeno programom "Evropa sad", izgubiti trećinu budžetskih prihoda, kaže za TVCG generalni sekretar Zajednice opština Refik Bojadžić. Očekuje da država opštinama na sjeveru ustupi veći procenat prihoda od poreza na dohodak i to do 80 odsto. U toku su pregovori s Ministarstvom finansija i očekuju se zajednički amandmani.\nUvođenjem neoporezivog dijele na zarade do 700 eura bruto, crnogorske opštine će izgubiti znatne prihode po osnovu poreza i prireza, posebno korisnice Egalizacionog fonda, kažu iz Zajednice opština.\n"Naše su procjene da će opštine izgubiti trećinu prihoda", kaže Bojadžić.\nIz Zajednice opština kažu da Ministarstvo nije konsultovalo opštine prilikom koncipiranja programa, niti je uradilo detaljnu analizu uticaja mjera na budžet. Zato očekuju kompenzatorne mjere.\n"Ako to ne urade, za par mjeseci imaćemo polovinu opština koje ne mogu da funkcionišu", ističe Bojadžić.\nPredlažu da država ustupi veći procenat prihoda od poreza na dohodak fizičkih lica opštinama.\n"Opštine na sjeveru 80 pdsto, a za središnji i južni region 40 odsto", navodi Bojadžić.\nIz Ministarstva finansija su nam neformalno kazali da su u toku razgovori s predstavnicima Opština, te da pripremaju amandmane koji će opštinama nadoknaditi dio prihoda. Od oduzete imovine planiraju oko 11 miliona.\nIz Zajednice opština kažu da prihod od oduzete imovine nije izvjestan u 2022. godini.\n"U 2022. godini tog prihoda neće ni biti tako da ta kompenzacija ne može da bude kvalitetna mjera za prihode od poreza na dohodak fizičkih lica", ocijenio je Bojadžić.\nMinistar finansija Milojko Spajić je prihvatio dodatne konsultacije oko kapitalnog budžeta, budući da neke prioritetne projekte nijesu planirali, kaže Bojadžić.\n"Bolju naplatu poreza na neopkretnost,što je sugestija Ministarstva, otežava loša baza podataka, pa ipak ona dostiže 70 odsto", zaključio je Bojadžić.\nRefik Bojadžić Zajednica opština Crne Gore Evropa sad\nRigorozne kazne za sve koji bi da izigraju zakon


Incident tokom prve posete premijera Kosova Briselu\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj (sredina) sa visokom predstavnicom EU Federikom Mogerini i Johanesom Hanom, evropskim komesarom za proširenje, Brisel 17. novembar 2017.\nPrva posjeta kosovskog premijera Ramuša Haradinaja Briselu i učešće na Savjetu za stabilizaciiju i pridruživanje izmedju EU i Kosova i prvi gotovo incident. Visoka predstavnica EU, Federika Mogerini, koja je sa evropske strane vodila sastanak, uvrijedjena je napustila sastanak prije kraja, otkazujući i planiranu pres konferenciju sa kosovskim premijerom.\nTeško da novi kosovski premijer svoju prvu posjetu Briselu na ovoj funkciji može zabilježiti kao diplomatski uspjeh. Izvori sa sastanka Savjeta za stabilizaciju i pridruživanje izmedju EU i Kosova ukazuju na atmosferu koja je bila loša, a kuliminirala je kada, uvrijedjena insistiranjem Haradinaja na snažnijoj ulozi Amerike u dijalogu, Mogerini napustila sastanak i do njegovog kraja se više nije vratila. Planirana, i nakon ovakvih skupova uobičajena, pres\nkonferencija je otkazana, uz zvanično objašnjenje da je to "pitanje agende".\nNakon sastanka iz kabineta kosovskog premijera saopštavaju - evropskoj strani je poručeno: dijalogu sa Beogradom treba novi format i dinamika, uz očekivano medjusobno priznavanje na njegovom kraju, kosovska vlada ubrzano ispunjava agendu evropskih reformi, da na pitanju granice sa CG, što je uslov za bezvizni režim, radi nova komisija, te da se premijer nada da će Kosovo do kraja naredne godine dobiti status kandidata.\nEvropljani su uzvratili saopštenjem: važno je kontinuirano angažovanje u dijalogu, bez odlaganja primjeniti sve do sada dogovoreno.\nBez obzira na današnji incident, iz krugova bliskih kabinetu Visoke predstavnice ukazuju da evropski optimizam, kada je riječ o dijalogu, ima svoje konkretno uporište, na koje je još juče ukazala Visoka predstavnica.\n"Rad je u toku na nivou predsjednika. Posebno fokusiran i intenzivan rad sa nama i našim timovima. Kako je riječ o poslu koji je u toku, ne želim da javno saopštim sve njegove detalje, a jedan od elemenata koji se ne smiju zaboraviti je i primjena već dogovorenog, pomenuću samo sporazume koji su do sada primjenjeni: o pravosudju, telekomunikacijama, policiji, civilnoj zaštiti, slobodi kretanja, radimo na punom otvaranju mosta u Mitrovici koji sam nedavno i sama posjetila, zatim sporazum o carinskim pečatima, prikupljanju carine, sve te stvari mogu da zvuče male, ali za svaki od tih malih koraka mi smo proveli sate i sate, dane i noći rada, uključujući ponekad i najviši politički nivo", istakla je Mogerini.\nDanašnji skup je bio drugi po redu sastanak Savjeta, nakon što je aprila prošle godine stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju izmedju EU i Kosova.


Srbija : Policija uhapsila Srbina iz Francuske jer je prekršio obavezu boravka u kućnoj izolaciji\n19. marta, 2020 Vesti iz Srbije 1 Komentar\nVeliki broj Srba iz zapadne Evrope pohrlio je putem Srbije iako su vlasti u Srbiji savetovali da to ne čine. Neki nisu imali izbora. Oni koji su ipak stigli u Srbiju morali su da ispoštuju samoizolaciju od 14 ili 28 dana u zavisnosti odakle dolaze. Dva Srbina, jedan iz Francuske i jedan iz Belgije, kako prenosi portal dnevnikjuga.rs, uhapšeni su jer su prekršili obavezu boravka u kućnoj izolaciji.\nOni su su izvršili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije.\nTagovi: Francuska - izolacija - Srbin\n19. marta 2020. u 17:43\nAko ako tako treba kad nema mozak i ne sluša


Uskoro početak onlajn javne rasprave o Nacrtu akcionog plana za unapređenje socijalnih usluga Grada Vranja\n27. oktobar 2021, Vranje\nU prvoj polovini novembra počinje javna rasprava o Nacrtu akcionog plana za unapređenje socijalnih usluga Grada Vranja, koji će biti objavljen na inovativnoj platformi za uključivanje građana u procese donošenja odluka. Participativnu platformu koriste organizacije, institucije i preko 300 lokalnih samouprava u svetu za komunikaciju sa građanima.\nPlatforma omogućava aktivnu onlajn raspravu o sugestijama i komentarima u realnom vremenu, pa će korisnici, odnosno građani, biti obavešteni na brz, jednostavan i javan način.\nAkcioni plan za unapređenje socijalnih usluga grada Vranja razvijen je u okviru pružanja mentorske podrške Savetodavnim telima u procesu izrade lokalnih planskih dokumenata za Vranje, Lebane i Bujanovac. Savetodavna tela čine predstavnici organizacija civilnog društva, lokalne samouprave i Centra za socijalni rad Vranje.\nIzrada Akcionog plana deo je programa podrške državnim organima i javnim službama u uvođenju i testiranju modaliteta za kvalitetniji pristup građana socijalnim uslugama i prevazilaženju prepreka za inkluziju oseljivih grupa u etnički mešovitim sredinama.\nOdržana javna rasprava o Nacrtu odluke o budžetu grada Vranja...\nPromocija knjige "Grnčari sveta" Katarine Antonijević\nPostavka makedonske umetnice u Galeriji univerziteta\nBlagi pad broja prvih pregleda u ATD ambulanti i broja...\nU okrugu testirano 365 osoba, 54 lica pozitivna na koronavirus\nRaspisan oglas za davanje u zakup i na korišćenje...


Crna Gora mora posebnu pažnju posvetiti javnom dugu - Akta.ba\nPoseban dio tog dokumenta odnosi se na preporuke u dijelu fiskalne politike.\n07.12.2017. 09:04 / Izvor: SRNA\nPredstavnici Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ ocijenili su da je Crna Gora odlučnim sprovođenjem mjera fiskalne konsolidacije i ostvarenim ekonomskim rastom postigla dobre rezultate na planu unapređenja stanja javnih finansija, ali da se posebna pažnja mora posvetiti javnom dugu.\n"U tom pravcu Misija MMF će raditi sa timom Ministarstva finansija na planu pronalaženja načina za efikasnije upravljanje javnim dugom, da bi bili smanjeni rizici zaduživanja i unaprijeđena reputacija Crne Gore na međunarodnom finansijskom tržištu", saopšteno je iz Centralne banke Crne Gore.\nGuverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić predstavio je jučer najnovije indikatore u bankarskom sektoru članovima tehničke misije MMF-a, koji borave u Crnoj Gori radi pružanja podrške Ministarstvu na planu izrade strategije upravljanja javnim dugom.\nŽugić je članovima tehničke misije MMF-a predstavio i rezultate djelovanja Centralne banke Crne Gore na planu saniranja ranjivosti u finansijskom sektoru, kao i dokument Preporuke Vladi za ekonomsku politiku u narednoj godini.\nPoseban dio tog dokumenta odnosi se na preporuke u dijelu fiskalne politike, gdje je Centralna banka Crne Gore podržala aktivnosti crnogorske Vlade na planu procesa fiskalne konsolidacije.


Novi blok požarevačke bolnice u funkciji 11 juna, 2015\nNovi poliklinički blok požarevačke bolnice sa hiruškim, ortopedskim i ginekolškim ambulantama je u funkciji. Blok koji je u novoj zgradi, projektovanoj za porodilište, rađen delom sredstvima lokalne samouprave i delom iz IPA fondova prekogranične saradnje sa Rumunijom. Požarevac je pokazao da zna...\nNova zgrada bolnice spremna za pacijenateThe new hospital building is ready for patients 23 decembra, 2014\nUz prisustvo čelnih funkcionera lokalne samouprave grada Požarevca, obećano je da će, nakon 15 godina, zgrada namenjena porodilištu u krugu požarevačke Opšte bolnice, početi da prima pacijente. Naime, ovih dana su otvorena vrata ove zdravstvene ustanove čiji je prostor prenamenjen zahvaljujući, pre svega, koordiniranoj saradnji...\nPotpisan Protokol o novoj zgradi bolniceProtocol on the new hospital building 08 jula, 2013\nGradonačelnik Požarevca Miomir Ilić i direktor Opšte bolnice Srećko Bosić potpisali su Protokol o prenameni nove zgrade bolnice između grada Požarevca i Opšte bolnice uz prisustvo ministarke zdravlja Slavica Đukić Dejanović. Inače, nedavno je održana prezentacija programa IPA iz kog su i stigla sredstva...\nSve bliži završetak nove bolniceThe pending completion of the new hospital 29 juna, 2013\nU Požarevcu je redstavljen IPA program prekogranične saradnje, broj 1265, u kome zajednički učestvuju Opšta bolnica u Požarevcu i bolnica u rumunskom gradu Rešica. Prezentaciji su prisustvovali predstavnici Ministarstva zdravlja na čelu sa državnim sekretarom Vladanom Đukićem, kao i predstavnici bolnice u Rešici na čelu...\nZavršetak nove bolnice – Poseta ministra zdravlja Zorana Stankovića Completion of the new hospital – Visit Health Minister Zoran Stankovic 28 marta, 2012