Centralna manifestacija povodom Nedelјe solidarnosti sa osobama sa cerebralnom i dečijom paralizom - Savez za cerebralnu i dečiju paralizu Srbije\nRealizovan je obilazak manastira Sopoćani, tribine pod nazivom: "Aktivizam osoba sa invaliditetom" koju je vodila Svetlana Janković-Belјanski, sekretar Društva za CDP Valјevo, dok je na temu "Uspešnost invalidskih organizacija u lokalnoj samoupravi" govorila Adela Džanefendić, sekretar Društva za CDP Novi Pazar. Kroz spot o društvu-domaćinu, upoznati smo sa radom i aktivnostima ovog društva, dok su o pitanjima od značaja za osobe sa invaliditetom, potrebnoj podršci članstvu i udruženjima govorili predstavnici lokalne vlasti i Ministarstva za rad, zapošlјavanje, boračka i socijalna pitanja. Manifestaciji je prisustvovalo 96 osoba: predstavnici i članovi 23 udruženja za cerebralnu i dečiju paralizu, predstavnici Saveza CDP Srbije, državna sekretarka Ministarstva za rad, zapošlјavanje, boračka i socijalna pitanja- Stana Božović i njena sradnica- Jasmina Murić, gradonačelnik Novog Pazara- Nihad Biševac, član Gradskog veća zadužen za zdravstvenu i socijalnu politiku u Novom Pazaru- Fevzija Murić, Direktor Centra za socijalni rad- Adnan Dazdarević, predstavnik odelјenja za dečiju zaštitu- Sadik Uglјanin, predstavnici drugih udruženja za osobe sa invaliditetom iz Novog Pazara, nevladinog sektora i medija. Pripremu i realizaciju manifestacije (logistička, tehnička, podrška oko trnsporta i asistencije osobama sa invaliditetom) podržali su predstavnici Kancelarije za mlade u Novom Pazaru, Sportskog centra Novi Pazar. Program manifestacije bio je propraćen od strane medija: Regionalna TV, Sandžak TV, TV Jedinstvo, AS radio, RTS (emisija "Ovo je Srbija").\nUtisak predstavnika Društva za cerebralnu Paralizu iz Novog Pazara, a na osnovu kontakata i razgovora sa sugrađanima i gostima je da su reakcije i utisci pozitivni i da ovakav događaj značajno doprinosi promociji rada ovog društva, unapređenju saradnje sa drugim, različitim akterima, ali i promovisanju prava i unapređenju vidlјivosti teškoća i postignuća osoba sa invaliditetom, kao i unapređenju njihovog položaja.\nOsećaj zajedništva i snage kada svi zajedno radimo na istom zadatku je ostao kao dominantan utisak za pamćenje sa ove manifestacije i mi vas pozivamo da ga svakog dana jačamo.


Praznična depresija i kako je se rešiti - oradio.rs\nPraznična depresija i kako je se rešiti\nNovogodišnje praznike doživljavamo kao vreme za odmor, opuštanje i priliku da se okupimo sa porodicom. Za većinu ljudi praznici predstavljaju period uživanja i slavlja, ali za su neke oni izvor stresa i okidač depresivnih osećanja. Šta je praznična depresija, da li ona uopšte postoji, kao i kako je se rešiti pitali smo psihološkinju Danijelu Čelebić.\nUkoliko tokom praznika imate nesanicu, često se prepuštate crnim mislim i nemate puno energije, potencijalno ste upali u "prazničnu depresiju". Kako nam je objasnila psihološkinja Danijela Čelebić reč je reaktivnoj vrsti depresivnog stanja, a praznici postaju okidač.\n"Jedan od početnih simptoma je svakako nedostatak životne radosti što podrazumeva karakterističan gubitak interesovanja za okolinu i povlačenje u sebe. Ljudi to uglavnom nazivaju osećanjem praznine. Takođe se javljaju poremećaji sna, nizak opšti nivo energije, promene u libidu i apetitu, tipične 'crne misli', pesimizam, problemi sa koncentracijom, neprestano održavanje negativnih misli", ispričala nam je sagovornica.\nPrema njenim rečima, za mnoge ljude praznici predstavljaju izvor sete i tuge. Okidači za prazničnu depresiju mogu biti razni, od usamljenosti, prisećanje praznika u prošlosti, ali i loše finansijsko stanje.\n"Često je uzrok i negativni balans, odnosno ukoliko smo u prošlu godinu ušli sa puno želja i planova i nismo uspeli da ih ostvarimo", dodala je Danijela.\nOkićene praznične ulice, božične melodije i reklame koje nam govore kako treba da proslavimo te datume čine da poslednji dani godine dobiju "magijsku notu". Ti dani u godini, po rečima Danijele Čelebić, predstavljaju završetak jednog ciklusa i početak novog u koji mi ulivamo puno nade.\n"Ono što je dobro u svemu tome je to globalno otpuštanje prošlosti i pomeranje energije sa onog što je bilo u ono što tek treba da se desi. E to je zamka, jer ljudi prepuste svoju sudbinu toj prestojećoj novoj godini i misle da će se stvari rešiti same od sebe", objasnila je psihološkinja.\nA kada nastanu razočarenja, radost i nada u bolje sutra su fenomenalna odskočna daska, tvrdi Danijela. Međutim tu treba uključiti i dosta ličnog angažovanja i truda, pa je spoj tih stvari put koji obećava.\n"Najvažnije je prihvatiti promene koje nosi život, činilo se da su one dobre ili loše, deo su životnog iskustva i predstavljaju lekcije koje treba da savladamo", savetovala vas je naša sagovornica i naglasila da bi bilo dobro napraviti plan za predstojeću godinu sa realnim ciljevima koji su nam dostupni, jer se često malim koracima stiže do velikih stvari.\nDanijela vas takođe savetuje da gledate u budućnost i kada ispratite staru godinu a sa njom i sećanja, vreme je da stvarate nova, ona koja će biti vredna pomena u sledećoj godini.


Galerija Matice srpske je osnovana 1847. godine u Pešti, u okrilju Matice srpske, najstarijeg kulturnog, književnog i naučnog društva kod Srba. Predlog da se osnuje Srpskanarodna zbirka (Muzeum) dao je Teodor Pavlović, tadašnji sekretar Matice srpske. Jezgro buduće umetničke kolekcije Muzeja, današnje Galerije Matice srpske, čini kolekcija porodičnih portreta koju je Sava Tekelija, veliki srpski dobrotvor i prvi doživotni predsednik Matice srpske, sa celokupnom svojom imovinom 1840. godine zaveštao Matici srpskoj.\nOsnivanje Muzeja je odmah obnarodovano u Srpskim narodnim novinama, što je ujedno bio i poziv svim „rodoljubivim građanima” da novoosnovanom Muzeju „poklanjaju ili poveravaju na čuvanje sve one predmete koji doprinose obogaćivanju narodnog duha i služe njegovom kulturnom napretku”. Muzejske zbirke su se postepeno popunjavale, uz česte apele na rodoljubivo građanstvo. Po preseljenju Matice srpske u Novi Sad 1864. godine, prenesena je do tada prikupljena zbirka, koja je prvi put prikazana javnosti 1933. godine kada je Muzej Matice srpske konačno ozvaničen. Muzej je delovao kao kompleksna zbirka sa fondom prikupljenih arheoloških, numizmatičkih i etnografskih predmeta, dok je umetnička zbirka činila poseban deo. Godine 1947. novoosnovanom Vojvođanskom muzeju su ustupljene sve zbirke Muzeja Matice srpske osim umetničke, koja je dobila status posebne zbirke sa nazivom Galerija Matice srpske.\nOd 1958. godine, kada se uselila u današnju zgradu u centru grada (zgrada bivše Produktne berze iz 1926/1927. godine) i otvaranjem stalne postavke srpskog slikarstva XVIII i XIX veka, Galerija Matice srpske deluje kao samostalna ustanova. Dogradnjom sale na drugom spratu 1992. godine stekli su se uslovi za izlaganje zbirke srpske umetnosti prve polovine XX veka. Stalna postavka, predstavljena u tri celine, hronološki prikazuje srpsku nacionalnu umetnost od XVI do XX veka i njeno uklapanje u savremene tokove evropske umetnosti. Plemeniti gest darivanja koji je započeo Sava Tekelija nastavili su potonji poslenici-predsednici, članovi i poštovaoci Matice srpske, kao i rodoljubivi građani, kolekcionari, umetnici, koji su svojim darovima, zaveštanjima i prilozima nastojali da obogate njene umetničke zbirke. Tokom svog postojanja Galerija je izrasla u jedinstvenu nacionalnu muzejsku ustanovu čiji umetnički fond, sa bogatom zbirkom srpske umetnosti od XVI do XXI veka prikazuje nastanak, razvoj i dostignuća srpske umetnosti i ukazuje na položaj i mesto srpske kulture i umetnosti u evropskom kontekstu. Od ukupnog broja umetničkih dela (oko 7.000) u Galeriji Matice srpske, jednu trećinu čine pokloni i zaveštanja, zahvaljujući kojima je Galerija do danas formirala 58 poklon-zbirki koje nose imena svojih darodavaca.\nStalna postavka 20. vek, Galerija Matice srpske\nPored stalne postavke, u Galeriji se priređuju povremene izložbe iz fonda: izložbe koje se bave pojavama i fenomenima vezanim za nacionalnu umetnost od XVI do XXI veka, izložbe poklon-zbirki darodavaca, kao i izložbe u saradnji sa drugim muzejima i institucijama kulture u zemlji i inostranstvu. U okviru rada sa publikom, osim popularnih tumačenja stalne postavke Galerija organizuje stručna predavanja, promocije knjiga, koncerte, projekcije filmova i dr. U okviru svoje vrlo bogate izdavačke delatnosti, Galerija objavljuje kataloge izložbi, druge prigodne publikacije i monografije, iz oblasti nacionalne umetnosti naznačenog perioda. Galerija Matice srpske aktivno učestvuje u širim projektima zaštite nasleđa u saradnji sa drugim institucijama i dosledno promoviše rezultate i domete rada kroz organizaciju stručnih skupova i radionica. Poseban segment rada Galerije Matice srpske predstavljaju edukativni programi i kreativne radionice za decu u kojima se na zanimljiv i prigodan način deci približava srpska nacionalna umetnost i kulturna baština. Najveći deo ovih aktivnosti odvija se u Dečjoj sobi, specijalno opremljenom prostoru za najmlađe. Za radove na adaptaciji i formiranju novih stalnih postavki XVIII, XIX i prve polovine XX veka Galerija Matice srpske je 2010. godine dobila nagradu NK IKOM-a Srbija za projekat godine.


Tači: Glasajte za demarkaciju da bismo potvrdili partnerstvo sa SAD\nPredsednik Kosova Hašim Tači večeras je u govoru gradjanima uputio zahtev poslanicima Skupštine Kosova da izglasaju zakon o ratifikaciji sporazuma o demarkaciji granične linije s Crnom Gorom.\nOn se, pošto je spomenuo uspehe Kosova, posebno osvrnuo na sporazum o demarkaciji, ističući da je to uslov za ostvarivanje vizne liberalizacije sa EU.\nTači se založio i za stvaranje Asocijacije opština sa srpskom većinom (ZSO).\n“Iz prošlosti treba da izvlačimo zaključak o tome u koga treba da imamo poverenja. Poslušali smo Amerikance u Rambujeu, bila je to teška, ali prava odluka. Isto se dogodilo i s paketom (Martija) Ahtisarija. Kada se bude glasalo o demarkciji, treba da znate da imate veliku istorijsku odgovornost. U vašim rukama je da pokažete da je Kosovo miroljubiva zemlja koja poštuje medjunarodno pravo i nema pretenzije ni prema jednoj drzavi”, reko je Tači.\nOn je kazao da glasanje za demarkaciju predstavlja dokaz geostrateškog partnerstva sa SAD.\n“Nemojte zbog dnevno-političkih interesa i lažne dilema da dovedete u pitanje interese Kosova, jer Kosovo nije izgubilo ni jedan santimetar svoje teritorije”, rekao je kosovski predsednik.\nOn je naveo da bi ne izglasavanje demarkacije predstavljalo početak nanošenja štete Kosovu jer, kako je naveo, “ako ne uspemo u tome biće kašnjenja u stvaranju Oružanih snaga Kosova i, za neko vreme, i procesa integracija u NATO”.\n“Mi ne možemo sad da ispravljamo istorijske nepravde, ali možemo da odezbedimo plasman u budućnost Kosova”,naglasio je Tači.\nOn je kazao da i sporazum o formiranju ZSO treba da se ostvari i da to treba da se desi u skladu sa Ustavom i zakonima Kosova.\nObraćanje predsednika Kosova gradjanima i poslancima usledilo je dan pošto je slične poruke tokom posete Kosovu uputio i potredsednik SAD Džozef Bajden.


Manji kontingent ruskih vakcina stigao u RS - Bolja Strana\nNaslovnica Vijesti Manji kontingent ruskih vakcina stigao u RS\nManji kontingent ruskih vakcina stigao u RS\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska (RS) Alen Šeranić danas je prilikom posjete Trebinju izjavio da je manji kontingent ruskih vakcina protiv koronavirusa stigao u RS. Trenutno se čeka odobrenje kontrolne laboratorije Agencije za lijekove Bosne i Hercegovine.\nŠeranić je istakao da se očekuje i veći kontingent ruskih vakcina navodeći da se konstantno vode pregovori s ruskim proizvođačima.\nPrema njegovim riječima, ove sedmice u Republiku Srpsku trebalo da stigne donacija vakcina iz Srbije.\n“Očekujemo oko 23. aprila i veću isporuku iz ‘Kovaks’ mehanizma. Nadam se da ćemo dobiti određene količine vakcina kako bi domovi zdravlja mogli da ubrzaju proces vakcinacije građana“, rekao je Šeranić.\nOn je poručio i da slučaj propadanja vakcina u Prijedoru treba da bude opomena da to ne smije da se dešava. Ni sada, ni u budućnosti, jer građani ne smiju da trpe, dodao je.\n“Tražimo odgovornost od Doma zdravlja i od jedinice lokalne samouprave da se uključe u rješenje ovog pitanja“, rekao je Šeranić.\nOn je istakao da građani ne smiju da trpe, jer je vakcine bilo vrlo teško nabaviti.\n“Pozivamo na odgovornost sve one koji učestvuju u ovom procesu, konkretno u slučaju Prijedora, ali i sve domove zdravlja, direktore i jedinice lokalne samouprave. Svi se moraju maksimalno uključiti u ovaj cijeli proces jer je vakcinacija nešto što nam daje mogućnost da što prije epidemiju stavimo pod kontrolu“, rekao je Šeranić.\nPrethodni članakU 41. godini preminula Emina Ćatić, supruga načelnika Konjica\nNaredni članakTurska: Iako žive u istoj ulici iftar kasni minutu


SRBIJA UVODI NOVE STUDIJE: Do diplome za samo tri mjeseca - IZDVOJENO.ba\nSRBIJA UVODI NOVE STUDIJE: Do diplome za samo tri mjeseca\nObjavljeno 13. Maja 2019. 03:42\nBEOGRAD, 13. maja (Tanjug) – Srbija će sljedeće godine dobiti prve stručnjake sa završenim kratkim programom studija u trajanju do 18 mjeseci, izjavio je pomoćnik ministra za visoko obrazovanje Bojan Tubić.\nNacionalni savjet za visoko obrazovanje donio je krajem marta Pravilnik o organizaciji, sprovođenju i izdavanju certifikata za kratke programe studija, ali je on stupio na snagu tek sada poslije objavljivanja u Službenom glasniku.\n“Zakon je predvideo kratke programe studija koji bi povezali visoko obrazovanje i tržište rada. Oni ne bi imali obavezu da se akredituju već se uvode smjernice koje donosi upravo ovaj pravilnik. Kratki program studija može da upiše svako ko ima završenu četvorogodišnju srednju školu i želi da se usavrši u nekoj oblasti”, rekao je Tubić za “Novosti”.\nOve studije mogu da upišu i oni sa višom ili visokom stručnom spremom ako žele usavršavanje u svojoj ili nekoj drugoj grani.\nU Ministarstvu pretpostavljaju da će najveće interesovanje biti za IT sektor.\nKratki programi organizuju se u obimu 300 do 600 časova aktivne nastave i mogu da traju od tri do 18 mjeseci, a polaznik stiče certifikat sa opisom posla za koji je osposobljen i kompetencijama.\nCilj uvođenja kratkih programa u obrazovni sistem je, kako kažu u Nacionalnom savjetu za visoko obrazovanje, da se u kratkom periodu omogući efektno i efikasno obrazovanje i obuka stručnjaka za konkretan posao koji po nivou kompetencija i složenosti odgovara visokom obrazovanju a na osnovu iskazane potrebe poslodavca.\nMA KAKVA SLOBODA MEDIJA: Izraelske snage na Zapadnoj obali privele reportere. Masovna hapšenja Palestinaca\nNOVO PRECIZNO ORUŽJE: SAD razvile u tajnosti novu “nindža raketu”


Potpisani ugovori za projekte u oblasti zdravstvene zaštite - Glas Šumadije\nNaslovna > Grad > Potpisani ugovori za projekte u oblasti zdravstvene zaštite\n15/06/2021 15/06/2021 325Ostavi komentar na Potpisani ugovori za projekte u oblasti zdravstvene zaštite\nPredstavnici pet udruženja potpisali su danas Ugovore o finansiranju ili sufinansiranju projekata u oblasti zdravstvene zaštite za 2021. godinu koje je podržao grad Kragujevac. Ugovore je u ime grada potpisala članica Gradskog veća za zdravstvenu i socijalnu zaštitu dr Gordana Damnjanović.\nU oblasti zdravstvene zaštite ove godine je pet udruženja dobilo podršku lokalne samouprave a iz gradskog budžeta je za ove namene opredeljeno 750.000 dinara. Imajući u vidu da je grad Kragujevac već šestu godinu zaredom dobio priznanje za najhumaniju sredinu u oblasti dobrovoljnog davalaštva, podržali smo dva udruženja koja okupljaju dobrovljne davaoce krvi, rekla je dr Damnjanović.\nZa organizaciju najvećeg kongresa „Oktobarske zdravstvene dane“ koji okuplja oko 1.500 stručnjaka iz zemlje i inostranstva, podršku je dobila Okružna podružnica Srpskog lekarskog društva, kao i organizacija Omladina JAZAS- koja promoviše reproduktivno zdrvlje mladih.\nNekoliko godina unazad aktivni učesnik konkursa je i Udruženje osoba sa autizmom, koje je i ove godine dobilo podršku, jer je omogućio socijalnu inkluziju, prevenciju diskriminacije i bolji položaj osoba sa autizmom u našem gradu, objasnila je dr Damnjanović.\nTagovi: Gordana Damjanović Kragujevac


Kako Srbija da se odredi prema priznanju Južne Osetije i Abhazije?\nI posle saopštenja Ministarstva inostranih poslova da se Srbija principijelno zalaže za očuvanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta međunarodno priznatih država i da sa zabrinutošću prati situaciju na Kavkazu, u Beogradu se različito reaguje na rusko priznanje nezavisnost Južne Osetije i Abhazije.\nPredsednik parlamentarnog odbora za inostrane poslove Dragoljub Mićunović najavio je da će zakazati sednicu na kojoj će biti usvojen stav kako Srbija treba da se odredi prema priznanju Južne Osetije i Abhazije. A visoki funkcioner G17 Plus Suzana Grubješić izjavila je da Srbija ne treba da prizna nezavisnost Južne Osetije i Abhazije.\nS druge strane, radikalsko-narodnjačka opozicija nedvosmileno podržava odluku Rusije, a bivši premijer i predsednik Demokratske stranke Srbije Vojislav Koštunica izjavio je da je rusko priznanje Južne Osetije i Abhazije odgovarajuća reakcija i da Srbija i Rusija treba stalno da se dogovaraju kako da na najbolji način sačuvaju i zaštite svoje interese.\nAnalitičari ipak podržavaju reakciju vlasti u Beogradu i ocenjuju je promišljenom. Član Foruma za međunarodne odnose Dušan Lazić smatra da je saopštenje Ministarstva spoljnih poslova veoma dobro formulisano i da ukazuje da Srbija ne može, jer nije u njenom interesu, da prizna Južnu Osetiju i Abhaziju :\n"Imamo dosta argumenata da obrazložimo našu odluku bez zaoštravanja odnosa sa bilo kime i da se na taj način pokaže ozbiljnost u vezi sa nastupom prema svetu povodom Kosova", rekao je Lazić.\nI vojni analitičar Zoran Dragišić ocenjuje dobrom odluku Srbije da zauzme neutralan stav, ali ističe da je moguće da malo popusti ruska podrška Srbiji u Savetu bezbednosti UN u vezi sa Kosovom. A u saopštenju nevladine organizacije Forum za bezbednost i demokratiju kaže se da razvoj događaja u Gruziji pomaže da se u Srbiji razobliče političke snage koje su podršku Rusije koristile za sprovođenje antievropske politike. Rusija je priznavanjem Južne Osetije i Abhazije ostala bez mogućnosti da bude principijelni zagovornik međunarodnog prava i međunarodno priznatog teritorijalnog integriteta, kaže se u saopštenju Foruma za bezbednost i demokratiju.


U okviru nastavka projekta obnove i opremanja odgojno-obrazovnih ustanova potpisan je ugovor za rekonstrukciju kotlovnice u Osnovnoj školi „Musa Ćazim Ćatić“.\nU ime ove ustanove ugovor je potpisala direktorica Fatima Prohić, dok je u ime Općine Centar, iz čijeg ovogodišnjeg budžeta je izdvojeno 80.000 KM, ugovor potpisao načelnik Srđan Mandić.\nDirektorica Prohić se zahvalila načelniku Mandiću i Općinskom vijeću na dosadašnjoj finansijskoj podršci koja je imala za cilj poboljšanje uslova rada i boravka, kako osoblja, tako i učenika u ovoj školskoj ustanovi.\n– Pored sredstava koje nam je odobrila Općina Centar, potrebno je još oko 70.000 KM za realizaciju ovog projekta kojeg ne možemo raditi parcijalno. Iz kotlovnice naše škole su se nekada zagrijavali i okolni objekti, tako da je pored zamjene plinskog kotla i rezervoara potrebno uraditi i uklanjanje starih cijevi za grijanje, koje danas nisu u upotrebi i sada predstavljaju opasnost za naše uposlenike i djecu. Navedena sredstva će biti dovoljna za novu plinsku kotlovnicu i instalacije bez dodatnog rezervoara za naftu kao alternativnog izvora grijanja škole. Nakon obezbjeđenja svih sredstava pokrenut ćemo proceduru javnih nabavki za odabir najpovoljnijeg izvođača radova za rekonstrukciju kotlovnice u našoj školi, kazala je Prohić.


Male centrale izvan svih parkova prirode 11 Okt 2019 - novosti\nMINISTARSTVO energetike snažno podržava inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da se zabrani izgradnja malih hidroelektrana u zaštićenim područijima. To je u sredu izjavio ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić, na otvaranju tri međunarodna sajma - energetike, zatim zaštite životne sredine i prirodnih resursa i pametnih tehnologija na Beogradskom sajmu. S druge strane, kako je istakao, na ostalim mestima trebalo bi graditi mini-hidroelektrane, kao što to rade najrazvijenije zemlje, u skladu sa najvišim standardima.\n- Interesuju nas veliki hidroprojekti i radimo na projektima na Drini, a planiramo i ibarske i moravske hidroelektrane. Da, u određenoj meri i male hidroelektrane, ali uz sva ograničenja koja smo definisali - rekao je Antić.\nOn je istakao da snažno podržava inicijativu i predsednika Vučića i napore Ministarstva životne sredine da se zabrani izgradnja malih hidroelektrana u zaštićenim područijima, ali da je pozicija Ministarstva energetike jasna kod ostalih hidroelektrana.\n- One treba da se grade u skladu sa najvišim standardima i na tome treba raditi. Male hidroelektrane se grade širom Evrope. Na primer, Austrija ima 1.368 megavata iz malih hidroelektrana, dok Srbija ima samo 68 megavata. - Švajcarska je samo u poslednje tri godine izgradila više instalisanih kapaciteta nego Srbija ikada... Dakle, ako to mogu da rade najrazijenije zemlje, može i Srbija. Mi moramo da radimo na tome da ti standardi budu najviši i da uticaj na životnu sredinu bude minimalan.\n5 Jun 2020 Novi energetski projekti Srbije i Mađarske\n12 Maj 2020 Oporavak u drugom polugodištu


Flydubai privremeno ukida letove iz Zagreba za Dubai - Aviatica\nFlydubai privremeno ukida letove iz Zagreba za Dubai\nNisu poznati razlozi za dvomesečnu obustavu direktnih letova između Zagreba i Dubaija koje obavlja avio-kompanija flydubai.\nDatum / Date: 12.09.2016.\nBez ikakvog objašnjenja i najave avio-kompanija flydubai sklonila je iz rezervacionih sistema sve letove između Zagreba i Dubaija u periodu od 6. novembra do 27. decembra.\nOva kompanija trenutno obavlja tri nedeljna leta iz hrvatske prestonice do Dubaija na liniji koja je osim za hrvatsko tržište značajna i za Sloveniju. Linija iz Zagreba je autobuskom linijom povezana sa Mariborom i Ljubljanom pa se putnicima iz Slovenije nudi skoro kao direktna veza sa Dubaijem\nNije poznato zašto je ova linija suspendovana na period od dva meseca. Letovi flydubaija Zagreb – Dubai se ponovo vraćaju pred Novu godinu (od 27. decembra), da bi se nakon praznika nastavili prema trenutno važećem redu letenja, sa tri nedeljna polaska: utorkom, četvrtkom i nedeljom.\nFlydubai u našem regionu osim do Zagreba leti direktno i do Sarajeva, Beograda i Skoplja, a direktna linija prema Podgorici je u planu.


REŠITE SE KOMPJUTERSKIH VIRUSA ZAUVEK: Evo zašto bi trebalo da pređete na operativni sistem Linux\nDejan Djosic\t 11.03.2021. 10:09h 10:14h\nVirusi koji kruže internetom predstavljaju pretnju za svakog korisnika. Gotovo da ne postoji osoba koja svakodnevno pristupa mreži, a da se nekada nije susrela sa virusima, spamovima, ili trojancima.\nAntivirusni programi mogu donekle olakšati život, ali oni nisu garancija, jer i nakon njihove instalacije postoji mogućnost da se kompjuter zarazi. Čak i ukoliko uspete da se rešite virusa koje imati na kompjuteru, pitanje je vremena kada ćete ponovo doći u situaciju da se borite sa novim virusima. Pri tome, antivirusni program će u velikoj meri usporiti rad vašeg računara.\nUkoliko želite da se rešite virusa jednom zauvek i omogućite sebi nesmetano surfovanje internetom bez strepnje da ćete ugroziti rad vašeg računara, najbolje i najsigurnije rešenje je prelazak na operativni sistem Linux. U nastavku sledi nekoliko dobrih razloga za ovaj radikalan potez.\nVećina virusa je stvorena da napada operativni sistem Windows\nČak 91% populacije koristi operativni sistem Windows, zbog čega su skoro svi virusi pravljeni kako bi se šteta nanela upravo ovom operativnom sistemu. S druge strane, Linux je apsolutno imun na ove viruse, pa ako imate instaliran pomenuti operativni sistem, antivirusni programi vam uopšte neće biti potrebni.\nVeliki broj virusa se širi preko elektronske pošte, pa se neki korisnici Linuxa ipak odlučuju da instaliraju antivirusni program zbog brige o drugima. Iako njima ne može ništa, oni ga mogu nehotice, preko USB-a ili mejla, preneti nekom trećem.\nOperativni sistem Linux je besplatan\nOperativni sistem Linux je potpuno besplatan i možete ga koristiti ne razmišljajući o pravnim posledicama ili o hakovanju. Za razliku od Windowsa, čiji je smisao prodaja programa kako bi se ostvario što veći profit, razvojni inženjeri na Linuxu uglavnom rade na dobrovoljnoj bazi, iz ubeđenja da je softver javno dobro.\nLinux korisnicima daje slobodu prilagođavanja njihovim potrebama\nMnogi napredni korisnici, kao i stručnjaci za IT, favorizuju Linux u odnosu na Windows zbog fleksibilnosti. Ovaj operativni sistem daje veliku slobodu u poređenju su Windowsom.\nOd vizuelnog pregleda do načina definisanja komandi, Linux je stvoren tako da se može u velikoj meri prilagoditi korisničkim navikama i željama.\nPrimera radi, prilagođavanja grafičkog intefejsa su, po rečima mnogih korisnika, naprednija od onih na operativnim sistemima Windows.\nPopularnost Linuxa u stručnoj zajednici naprednih korisnika učinila je da se potreba za ekspertima za ovaj operativni sistem poveća. Obuka za Linux administratora može biti elegantno rešenje za atraktivnu karijeru u IT sektoru. Za samo dva semestra možete postati sertifikovani Linux administrator, traženi ekspert za postavku i održavanje mreža pod operativnim sistemima Linux.


Hrstićeva je nakon sastanka rekla novinarima da italijanski privrednici žele da svoje pogone prenesu na područje Republike Srpske.\n“Zainteresovani su da ulažu u Republiku Srpsku s obzirom da su ovdje vidjeli svoj interes i da su im povoljni uslovi koje nudimo”, naglasila je Hrstićeva.\nOna je navela da je na sastanku razgovarano o mogućnostima zadruga i domaćih proizvođača voća i povrća, te načinu na koji mogu svoje proizvode da plasiraju u Italiju.\nHrstićeva kaže da je razgovarano i o izgradnji termovalorizatora, kojim bi bio riješen problem deponija smeća.\n“Izgradnjom takvog objekta ne bi se više stvarale deponije, već bi se otpad pretvarao u toplotnu i električnu energiju”, rekla je Hrstićeva.\nGeneralni direktor firme “CGE inženjering” Viliam Milovan rekao da je sa Vladom Republike Srpske potpisan sporazum o izgradnji agrocentra za voće i povrće što bi bila značajna investicija u Srpskoj.\n“Došli smo u Novi Grad da upoznamo građane sa projektom i dođemo u kontakt sa zadrugama i poljoprivrednim proizvođačima. Želimo da organizujemo posjetu vaših poljoprivrednih proizvođača tržnici u Milanu da bi se sami upoznali sa projektom”, rekao je Milovan.\nOn ističe da je gradnja agrocentra, koji bi imao regionalni karakter, planirana u Banjaluci, što bi, kako je ocijenio, uticalo na poljoprivredu Srpske.\nMilovan je podsjetio da je ministar trgovine i turizma Republike Srpske već napravila sporazum na osnovu kojeg je tržnica u Milanu dala prostor poljoprivrednicima iz Republike Srpske.\n“Poljoprivrednici iz Republike Srpske od danas mogu nastupiti direktno bez posrednika, te upoznati se sa uslovima tržnice i razmijeniti iskustva sa kolegama iz Italije”, rekao je Milovan.\nNačelnik opštine Novi Grad Snježana Rajilić ocijenila je da je veoma važno da u ovoj opštini postoji prostor za otvaranje malog tržnog centra, gdje bi se prikupljali proizvodi iz zadruga i plasirali u Italiju.\n“To ne može da bude brzo, ali ovo su prvi koraci i važno je da postoje kapaciteti koji bi mogli da budu uposleni”, rekla je Rajilićeva.\nOna je navela da je razgovarano i o mogućnosti izgradnje predionice vune u indistrijskoj zoni u Poljavnicama.\n“Pokazali smo lokaciju i upoznali ih sa uslovima gradnje objekata takve vrste. Nadamo se da će presuditi prednosti koje pruža opština Novi Grad”, rekla je Rajilićeva.\nResorni ministar i Rajilićeva obišle su gradsku fontanu, čiju je izgradnju finansiralo Ministarstvo trgovine i turizma Srpske.\nProjekat je vrijedan 24.000 KM, od čega je oko 19.000 utrošeno za izgradnju fontane, a ostala sredstva za prateću dokumentaciju i dozvole.\nU nastavku posjete, Hrstićeva i Rajilićeva su razgovarale o izradi studije ekonomske opravdanosti izgradnje Banje Lješljani, koju finansira resorno ministarstvo u iznosu od 58.000 KM. Srna\nTagovi: maida ibrisagic-hrsticprivrednicisnjezana rajilicviliam milovan


Vujanović povjerio mandat za sastav nove vlade Đukanoviću\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović povjerio je danas mandat za sastav nove Vlade lideru Demokratske partije socijalista Milu Đukanoviću. Nova Vlada Crne Gore biće izabrana 28. februara, za kada je Vujanović zakazao vanrednu sjednicu Skupštine\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović uvjeren je da će Đukanović “kao predsjednik Vlade biti maksimalno posvećen ukupnom ekonomskom razvoju Crne Gore i afirmaciji njene socijalne dimenzije, budući da su to primarni aktuelni ciljevi”.\n“Siguran sam i da će Vlda biti maksimalno posvećena nastavku evropskih i evroatlanskih integracija koje su trajna potreba i interes Crne Gore”, kazao je Vujanović.\nOn je podsjetio da je Đukanović u periodu od 1991. do 2006. godine u četiri mandata bio premijer i jednom predsjednik Crne Gore.\nVujanović je naveo da se radilo o periodu “velikih i brojnih izazova za mir, stabilnost, skladne međunacionalne i međuvjerske odnose, očuvanje države Crne Gore i njenog ekonomskog i socijalnog ambijenta” i istakao da su sve te vrijednosti sačuvane, a državnost Crne Gore obnovljena i međunarodno priznata.\n“Svim ovim ostvarenjima Đukanović je posvetio svoj rad na dvije najodgovornije državne funkcije – predsjednika države i Vlade. Obavljajući ove dužnosti značajno je doprinio ugledu i međunarodnoj afirmaciji Crne Gore”, kazao je Vujanović.\nPrema Ustavu, mandatar za sastav Vlade iznosi u Skupštini svoj program i predlaže sastav svog kabineta. O programu i predlogu za sastav Vlade, parlament odlučuje istovremeno.\nUkoliko ponovo bude izabran biće to peti Đukanovićev mandat na mjestu predsjednika crnogorske Vlade.


Zadovoljstvo u Beogradu\nCvetković: Kandidatura govori o ugledu zemlje\nIako pitanje kandidature Srbije još nije definitivno odlučeno u Briselu, u Srbiji se to već doživljava kao gotova stvar - za premijera Mirka Cvetkovića to je ujedno i kruna rada njegove Vlade, dok sa druge strane radikali za sutra najavljuju miting protiv ulaska Srbije u EU.\nIako Savet ministara EU danas nije doneo odluku o dodeljivanju kandidature Srbiji, već je uz pozitivnu preporuku konačnu odluku prepustio Savetu EU, u Beogradu se očekuje da će za dva dana kandidatura Srbije biti i zvanično odobrena. Kako smatra šef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer dodeljivanje statusa kandidata je važno, kako za Beograd, tako i za region, ali i za samu Uniju.\nAko Srbija napravi korak na tom putu, to će biti sila koja će povući i ceo region napred ka EU, rekao je Dežer:\n"Za Srbiju to je put ka članstvu u EU i sada treba ići ka sledećem cilju, a to je otvaranje pregovora o članstvu. To je sledeći cilj koji treba dostići i sa puno energije i entuzijazma idemo u tom pravcu", ističe Dežer.\nPo oceni premijera Mirka Cvetkovića dobijanje kandidature za članstvo u EU neka vrsta krune onoga što je Vlada uradila tokom svog četvorogodišnjeg mandata:\n"Kandidatura sama po sebi govori o ugledu zemlje. Imaće veoma pozitivne efekte, koje je vrlo teško pojedinačno izmeriti nekim ciframa, ali svakako ona je odskočna daska za dalje reforme i za dalje aktivnosti koje nam slede u periodu pred nama."\nPovoljne vesti iz Brisela danas je pozdravio i ministar odbrane Dragan Šutanovac ocenom da je to značajan momenat ne samo u procesu evropske integracije već i u opštem procesu reformi u zemlji.\nDobijanje statusa kandidata za članstvo u EU je veliki uspeh društva i demokratske javnosti, izjavio je lider LDP-a Čedomir Jovanović i dodao da će kandidatura imati pravi smisao za gradjane ako se iskoristi za stavljanje tačke na sve dileme o vrednosnoj, političkoj, ekonomskoj i kulturnoj orijentaciji Srbije u budućnosti.\nPredsednik SNS Tomislav Nikolić je rekao da se kao Srbin i građanin Srbije raduje napretku Srbije ka EU i dobijanju statusa kandidata, ali je istovremeno naveo i da je vlast dogovorom s Prištinom uspostavila granicu prema Kosovu. Lider DSS-a Vojislav Koštunica izjavio je da od statusa kandidata nema nikave koristi i da Srbija treba da stavi tačku na evropske integracije, jer one, kako je ocenio, predstavljaju samourušavanje Srbije.


Avtovaz će pored Lade Nive proizvoditi i druge modele s pogonom 4x4 - Auto Republika\nAvtovaz je dobio novu proizvodnu liniju koja se po stepenu automatizacije može krstiti kao „poluautomatska“ i na kojoj će se spajati pogonska jedinica i šasija, što se u žargonu poznavalaca automobilske industrije naziva „venčanjem“. Značaj tog događaja prevazilazi vest o ubrzavanju proizvodnog procesa.\nNavedena novina će se odraziti na montažu vozila na liniji B0, gde se sklapaju, kako Renaultovi modeli, tako i LADA Largus i LADA XRAY. Angažman ljudske ruke je sveden na minimum zahvaljujući upotrebi novog tehnološkog rešenja, što ujedno donosi i viši kvalitet izrade.\nU ovoj priči, najzanimljivije je to što novoinstalirana pokretna traka pričvršćena za pod fabričke hale koja je namenjena spajanju motora, podšasije i same šasije poseduje i specijalnu opremu, iz kog razlog je na ovoj liniji moguća montaža i modela s pogonom na sva četiri kraja karoserije, a ne kao što je to bio slučaj do ovog trenutka, samo onih s pogonom na jednoj, to jest prednjoj osovini.\nMeđutim, potpuno novi modeli s oznakama Lade se sigurno neće pojaviti na tržištu pre 2023. godine, što smo mogli i sami da čujemo tokom predstavljanja novog razvojnog plana Renault grupe, što je upriličeno tokom prethodne nedelje i o čemu smo podrobno izveštavali.\ntags: AvtoVAZ Lada 4x4 Lada Niva\nprevious Novi Ford Mustang stiže 2028. godine i biće na struju\nnext Izveštaj o evropskoj prodaji Alfe Romeo


Novi lek u terapiji HIV (AIDS)\nAmerička agencija za lekove (FDA) odobrila je primenu leka Trogarzo (ibalizumab-uiyk), novi antiretrovirusni lek za odrasle sa HIV-om, kod kojih HIV infekcija se ne može sa uspehom lečiti drugim terapijskim protokolima. Trogarzo se primenjuje intravenski u jednoj dozi svake dve nedelje, I koristi se u kombilaciji sa drugim antiretrovirusnim lekovima.\nDok se većina pacijenata sa HIV-om može uspešno lečiti korišćenjem kombinacije dva ili više antiretrovirusnih lekova, dotle mali procenat pacijenata pokazuje multirezistentnost na primenjene terapijske protokole, označavajući ove pacijente kao visoko rizične za sve HIV-povezane komplikacije pa I progresiju bolesti ka smrtnom ishodu.\nSigurnost I efikasnost leka Trogazgo ispitana je kroz kliničku studiju na preko 40 teško obolelih pacijenata sa multirezistentom HIV-1 infekcijom, kod kojih je visok nivo virusa (HIV-RNA) u krvi I pored upotrebe antiretrovirusnih lekova. Mnogi od ovih pacijenata su prethodno bili tretirani sa 10 I više antiretrovirusnih lekova. Tokom primene leka kod većine je zapažen znatni pad u vrednosti nivoa HIV-RNA u krvi. Nakon 24 nedelje primene leka kod 43% pacijenata postignuta je HIV-RNA supresija.\nMađu najčešće prijavljivanim neželjenim efektima terapije navode se dijareja, mučnina, svrab.\nLek je proizvod farmaceutske kompanije TaiMed Biologics USA Corp.


Juncker brani odluku o susret sa Putinom\nJean Claude Juncker i Vladimir Putin prilikom jednog od ranijih susreta\nUoči susreta sa Vladimirom Putinom a govoreći na Ekonosmkom Forumu u Sankt Petersburgu, predsjednik Evropske komisije Jean Claude Juncker (Žan Klod Junkerom), branio je odluku o susretu sa ruskim predsjednikom.\nKako je rekao Juncker, stvar je zdravog razuma da se razgovara sa Moskvom i pored neprekidnih tenzija zbog ukrajinske krize.\nKaže da je svjestan da neki ljudi ne bi odobrili njegovu posjetu Rusiji dok su na snazi sankcije EU, ali da on smatra da je ispravno da to uradi.\nRekao je da očekuje "iskren" razgovor sa Vladimirom Putinom o različitim temama.\n"Ne možemo imati iluzija o problemima koji opetrećuju naše odnose danas. Oni postoje. Bilo bi besmisleno čak i opasno da ih ignorišemo. Moramo se suočiti sa njima pod hitno" rekao je Juncker, dodajući da je ruska aneksija Krima i umiješanost u konflikt na istoku Ukrajine odnose Moskve i Brisela stavila na ozbiljan test.\n"Ruske akcije su uzdrmale temeljne principe evropske sigurnosti" poručio je dodajući da se to ne može ignorisati.\nRuski predsjednik Vladimir Putin susrešće se sa predsjednikom Evropske komisije Jean Calude Junckerom, na Ekonomskom forumu u Sankt Petersburgu u četvrtak.\nMoguće teme razgovora, prema riječima Putinovog savjetnika Juri Ušakova, su odnosi Rusije i EU, sankcije uvedene Moskvi zbog ponašanja prema Ukrajini i ruske kontramjere, te evopska migrantska kriza.\nKako je naveo Ušakov, Putin i Juncker će takođe razmotriti međunarodna pitanja poput obustavljnih mirovnih pregovora u Siriji i Ukrajini.\nNajvljeno je i da će razgovarati o energetskim odnosima EU i Rusije, mogućnosti nastvaka energetskog dijaloga, kao i o gasovodu Sjeverni tok 2.\nNakon sastanka sa Juckerom, Putin će imati susret i sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija, Ban Ki Munom, na kojem će razgovarati o borbi protiv terorizma, situaciji u Siriji i ukrajinskoj krizi.


Podrazumevane bezbednosne grupe - SharePoint\nPodrazumevane bezbednosne grupe\nOdlučite koji bezbednosne grupe da biste koristili je najvažnija odluka o bezbednosti i sadržaja lokacije.\nSa bezbednosnim grupama, kontrolišete pristup za skupove korisnika umesto pojedinačne korisnike.\nBezbednosne grupe mogu se sastojati od mnogo pojedinačnih korisnika, mogu sadržati jednu Windows bezbednosnu grupu ili mogu biti kombinacija ove dve mogućnosti.\nInformacije o radu sa bezbednost i distribuciju grupe koje su uključene u Active Directory usluge domena potražite u člankuIzbor bezbednosnih grupa (TechNet).\nBezbednosne grupe doda određene prava na lokaciju; Oni su samo način da sadrži skup korisnika. Korisnike možete organizovati u bilo koji broj grupa, u zavisnosti od veličine i složenosti organizacije ili Veb lokacije.\nTri bezbednosne grupe obezbeđeno je po podrazumevanoj vrednosti, kao što je prikazano u sledećoj tabeli. Imajte na umu da možete da ih prilagodite dodeljivanjem bilo kog nivoa dozvola koje želite, a takođe možete kreirati nove bezbednosne grupe sa nivoe dozvola koje želite.\nIme bezbednosne grupe\nVlasnici lokacije Ime lokacije\nOsobe koje treba da budu u mogućnosti da upravljaju dozvole za lokaciju, postavkama i izgledom. Umereno koristite.\nČlanovi lokacije Ime lokacije\nOsobe koje treba da budu u mogućnosti da uređuju sadržaj lokacije.\nPosetioci lokacije Ime lokacije\nOsobe koje treba da budu u mogućnosti da vide sadržaj lokacije, ali ga ne uređuju.\nPored toga, sledeće specijalne korisnici i grupe su dostupne za višeg administrativnih zadataka:\nAdministratori kolekcije lokacija Možete da označite jednog ili više korisnika kao primarnih i sekundarnih lokacija administratori kolekcije.\nOvi korisnici se zapisuju u bazi podataka kao kontakte za kolekciju lokacija. Oni imaju potpunu kontrolu nad sve lokacije u kolekciji lokacija, možete nadzora sav sadržaj lokacije i primate sve administrativne obaveštenja (kao što je provera da li na lokaciji se i dalje koristi).\nObično, vi određujete administratora kolekcije lokacija kada kreirate lokaciju, ali možete da promenite ih po potrebi tako što ćete koristiti Centralna administracija lokacije ili stranice postavke lokacije.\nAdministratori farme Grupe administratora farme se koristi samo u centralnoj administraciji, a nije dostupan za sve lokacije, osim ako ste IT stručnjak, vi ste verovatno neće naići na ovoj grupi.\nOva grupa kontrole koje korisnici mogu da upravljaju servera i postavki farme servera. Grupe administratora farme zamenjuje potrebe za dodavanje korisnika u grupe "Administratori" na serveru. Administratori farme nemaju pristup sadržaju lokacije podrazumevano; Morate vlasništva nad lokacije da biste prikazali sadržaj. Rade tako što ćete dodati same kao administratori kolekcije lokacija, radnje koje je snimljen u evidencija nadzora.\nAdministratori Članovi grupe "Administratori" na lokalnom serveru možete da izvršite sve radnje administratora farme i još mnogo toga, uključujući sledeće:\nInstaliranje novih proizvoda ili aplikacije.\nPrimena Web segmenata i nove funkcije u globalni skup keš.\nKreiranje nove IIS Veb lokacije i nove Veb aplikacije.\nKao što su grupe administratora farme članovi grupe "Administratori" na lokalnom serveru imaju bez pristupa sadržaju lokacije, podrazumevano.\nKada utvrdite grupa vam je potrebno, određivanje nivoa dozvola da biste dodelili svake grupe na lokaciji.


Stefanović: Biće sankcionisani oni iz države koji su sarađivali sa kriminalcima - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs februar 8, 2021\nNebojša Stefanović (foto: www.mod.gov.rs)\nSlužbe bezbednosti analizirale su gde su veze organizovanog kriminala sa predstavnicima državnih organa i država će to sankcionisati, rekao je danas ministar odbrane Nebojša Stefanović nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost. Sednica je održana pošto je prethodne nedelje uhapšena kriminalno-navijačka grupa „Principi“ koju je predvodio Veljko Belivuk, a koja se sumnjiči za tri ubistva, trgovinu drogom i posedovanje oružja. Veze ove kriminalne grupe sa pripadnicima policije otkrivene su upravo dok je na čelu ministarstva policije bio Stefanović.\n„Država će odlučno i snažno pokazati da ume da se odupre svakom obliku organizovanog kriminala i naravno da sankcioniše one iz redova države koji su sa tim kriminalcima sarađivali, pomagali im“, rekao je ministar Stefanović nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost.\nOn je najavio da će se policijske akcije nastaviti i to ne samo protiv ove grupe, već i protiv drugih organizovanih kriminalnih grupa u Srbiji.\nStefanović, inače bivši ministar policije, ovo je rekao komentarišući prošlonedeljno hapšenje Veljka Belivuka poznatog kao Velja Nevolja i članova njegove navijačke grupe „Principi“, bliske kavačkom kriminalnom klanu. Grupa se sumnjiči za ubistva kriminalca Milana Ljepoje, navijača Gorana Veličkovića i Zdravka Radojevića, trgovinu drogom i posedovanje oružja, a sve detalje pročitajte ovde.\nZanimljivo je da su veze koje je grupa imala u policiji i vlasti, a koje je danas pomenuo Stefanović, u javnosti otkrivene upravo dok je on bio ministar policije. One vode do tadašnje državne sekretarke u MUP-u Dijane Hrkalović, jedne od najmoćnijih figura u Stefanovićevom ministarstvu.\nVeza kriminalcima je bio, kako su otkrili novinari, visokopozicionirani žandarm Nenad Vučković Vučko. Osim što je sa Belivukom i njegovim saradnikom Aleksandrom Stankovićem zvanim Sale Mutavi bio na utakmicama, Vučković je sa njima i sa generalnim sekretarom Vlade Srbije Novakom Nedićem, kako je tada tvrdio Vojni sindikat Srbije, vežbao gađanje na vojnom strelištu kod Pančeva. Zbog ovoga je pokrenuta istraga, ali je ona okončana, a tužilaštvo nije utvrdilo da li su ovi navodi tačni pošto su nestali ključni dokazi. Više o tom slučaju pročitajte ovde.\nOsim u policiji, članovi grupe imali su veze u politici. KRIK je otkrio da je jedan od njenih pripadnika obezbeđivao inauguraciju predsednika Aleksandra Vučića sa koje su nasilno izbačeni novinari i građani.\nPojedini članovi grupe bliski su sinu predsednika države Danilu Vučiću. Na svetskom fudbalskom prvenstvu u Rusiji 2018. godine Danilo Vučić je na tribinama stadiona bio sa članovima ove ekipe – Borisom Karapandžićem, koji je uhapšen prošle nedelje i protiv koga je pokrenuta istraga, i Aleksandrom Vidojevićem poznatijim kao Aca Rošavi. Vidojević, koga je policija ranije označila kao člana kavačkog klana, više puta je bio u društvu Danila Vučića, a u ovom postupku se za sada protiv njega ne vodi istraga. Predsednik Vučić nikada nije objasnio ovo prijateljstvo, već je novinare optužio da stavljaju metu na čelo njegovom sinu.\nViše o istrazi protiv Belivukove grupe pročitajte ovde


Додељене награде за истраживачко новинарство\nHomeDRUŠTVODodeljene nagrade za istraživačko novinarstvo\n07/05/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti, za slajder0\nDodela nagrada NUNS-a\nU kategoriji elektronskih medija nagradu je dobila novinarka televizije N1 Jelena Zorić za emisiju „Optužnica – Jovanjica“, koja je emitovana na toj televiziji.\nNagradu u kategoriji štampanih medija dobila je Sandra Petrušić za tekst „Na potezu je republička javna tužiteljka Zagorka Dolovac: Falsifikovanje podataka bitnih po javno zdravlje“, objavljen u nedeljniku NIN, dok je u kategoriji onlajn medija nagradu dobila novinarka BIRN-a Natalija Jovanović za tekst „Korona: Broj umrlih i zaraženih višestruko veći od zvanično saopštenog“.\nGodfri je čestitao dobitnicima, navodeći da istraživačko novinarstvo nije „državni neprijatelj“, te da je, kada novinari ukazuju na probleme, to „kao preventiva za zdravlje demokratije“.\n„Jedini način da društvo ozdravi i ojača je da novinari rade svoj posao slobodno, bezbedno i bez straha“, rekao je Godfri.\nBodrožić je naveo da ovogodišnji istraživački radovi koji su nominovani oslikavaju naše, kako je rekao, „u velikoj meri dezorijentisano društvo i poprilično razvaljenu državu“.\n„Oni su razlog da ne odustajemo u borbi za naše slobode i što možemo i dalje da verujemo da u ovoj zemlji može biti bolje, jer vidimo da i dalje ima potencijala, vere i snage koji mogu da usmere naše društvo u boljem pravcu“, rekao je Bodrožić.


BOŽIĆNI OBIČAJI I TRADICIJA: Česnica zauzima posebno mesto na prazničnoj trpezi : Nadlanu.com\nBOŽIĆNI OBIČAJI I TRADICIJA: Česnica zauzima posebno mesto na prazničnoj trpezi\nObjavljeno 7. jan 2021. / 15:15:54\nNajradosniji praznik, koji pravoslavni hrišćani slave 7. januara, Božić, kroz našu tradiciju prate brojni običaji. Od dana kada se proslavlja rođenje Hristovo, umesto "dobar dan" i "doviđenja", već se do 19. januara svi pozdravljaju rečima "Hristots se rodi", a kao odgovor kažemo "Vaistinu se Hristos rodi".\nIsčekivanje najradosnijeg praunika počinje božićnim postom, koji traje četrdeset dana i počinje 28. novembra. Božić se dočekuje u crkvi, a nakon liturgije, vernici koji su postili pričešćuju se i odlaze kućama, gde će prvi put u novoj godini jesti mrsnu hranu.\nBožićno jutro u svakom domu po običaju otpočinje paljenjem badnjaka. Običaj je da svaka kuća ima položajnika, mušku osobu, koja nije iz kruga porodice, a koja je prva prešla kućni prag na Božić. Položajnik pali badnjak uz želje za napredak čitave porodice.\nBLAGA JE REČ DA MI TEŠKO PADAJU PRAZNICI, SVE SE PROMENILO:…\nZANIMLJIVOSTI O VASKRSU: Običaji i način proslave Uskrsa…\nDomaćice na Božić, rano ujutru mese česnicu, koja se po tradiciji nikako ne sme mesiti unapred, već na sam dan Božića. Običaj je da se česnica ne seče, već svaki član porodice lomi svoje parče. Reč "čest" znači komad i predstavlja parče pogače koje je dobio svaki član porodice. Na ovaj način, svaki član porodice uči se skromnosti i lepoti deljenja.\nZa praznični ručak, na trpezi se pored česnice tradicionalno nalazi i pečenje, sarma, kao i omiljene poslastice ukućana.\nbožićbožićna večeračesnicaobičajipraznična večeratradicija


Raspad sistema: Engleski klubovi se povukli iz Superlige - Čitaj.ba\nPočetna/Sport/Nogomet/Raspad sistema: Engleski klubovi se povukli iz Superlige\nRaspad sistema: Engleski klubovi se povukli iz Superlige\nPiše se da su i italijanski Inter i Milan najavili povlačenje\nManchester City je prvi klub koji se i formalno povukao iz novoformiranog takmičenja nakon što je Chelsea prethodno”signalizirao” da ima namjeru pripremiti dokumentaciju kojom bi istupio iz takmičenja, piše BBC.\n– Manchester City može potvrditi da je i formalno pokrenuo proces povlačenja iz grupe koja je razvijala planove za Evropsku Superligu – navodi se u kratkom saopćenju Građana na njihovoj zvaničnoj internet stranici.\nNakon ovog poteza sve četiri preostala engleska tima (Arsenal, Liverpool, Manchester United, Tottenham) odlučila su se na isti korak.\n– Manchester United neće učestvovati u Evropskoj Super ligi – poručili su s Old Trafforda.\n– Pažljivo samo saslušali reakciju naših navijača, vlade Velike Britanije i naših dioničara. Ostajemo predani saradnji sa drugima u fudbalskoj zajednici kako bi se pronašla održiva i trajna rješenja za izazove pred kojima se nalazi fudbal.\nI u Arsenalu su shvatili da je Superliga bila greška, što su potvrdili u svom saopćenju.\n– Napravili smo grešku, izvinjavamo se navijačima – navodi se u jednom djelu otvorenog pisma navijačima.\nI preostali engleski timovi zvaničnim saopćenjima su potvrdili istupanje iz Superlige, koja je očito osuđena na propast, svega dva dana nakon što je osnovana. Također se piše i da su italijanski Inter i Milan najavili povlačenje.\nBivši slovenački ministar: Dokument o podjeli BiH postoji i on je sramota za moju državu


Orban: Ko rodi četvero djece više nikad neće morati plaćati porez\nŽene u Mađarskoj koje imaju četvero ili više djece bit će doživotno oslobođene plaćanja poreza na dohodak, otkrio je Viktor Orban, premijer mađarske vlade, prenosi BBC.\nOrban kritikovao lidere EU zbog migranata\n24 Sata - 10.02.2019\nMađarski premijer Viktor Orban ponovo je danas kritikovao lidere EU da žele Evropu da ispune migrantima. Orban je ocijenio da će imigracija stvoriti "mješovito stanovništvo" u zemljama u kojim će ...\nAl Jazeera - 10.02.2019\nKoaliciju socijalista i ekstremne desnice mađarski premijer je u govoru o stanju nacije nazvao 'političkom pornografijom'. Orban je zvanični Brisel, sjedište Evropske unije, nazvao 'citadelom novog ...\nDOBRA VIJEST ZA MAJKE Orban: Žene koje imaju četvoro djece više nikad neće morati plaćati porez\nCafe - 11.02.2019\nŽene u Mađarskoj koje imaju četvoro ili više djece biće doživotno oslobođene plaćanja poreza na dohodak, otkrio je Viktor Orban, premijer mađarske vlade, prenosi BBC.\nOrbanov plan za povećanje nataliteta: Tko rodi četvrto dijete dobit će velike...\nŽene u Mađarskoj koje imaju četvero ili više djece bit će doživotno oslobođene plaćanja poreza na dohodak, otkrio je Viktor Orban, prenosi BBC. POVEZANO Orban nahvalio vladu pa žestoko napao Soroša i ...\nOrban nahvalio svoju vladu pa žestoko napao Soroša i Evropsku uniju\nAvaz - 10.02.2019\nMađari su naporno radili da ostvare izvanredan ekonomski rast, rekao je premijer Viktor Orban u tradicionalnom obraćanju naciji i najavio niz novih povlastica za porodice kako bi potaknuo demografski ...\nDnevnik - 10.02.2019\n"Za nas, nije pobjeda kada naša stranka pobijedi već kada je naša zemlja pobjednička", citira MTI Orbana. Mađari su naporno radili da ostvare izvanredan gospodarski rast, rekao je premijer Viktor ...


KFOR uznemirio žitelje Goraždevca pitanjima o bezbednosti Visokih Dečana – GracanicaOnline.Info\nКФОР узнемирио житеље Гораждевца питањима о безбедности Високих Дечана\n14. juna 2021. 2 min read\nStanovnici Goraždevca kažu sa su jutros uznemireni pitanjima britanskog KFOR-a koja se odnose na bezbednost manastira Visoki Dečani.\n„Došlo je desetak vojnika, civilnim automobilima. Pitali su nas za mišljenje o tome da li bi bilo dobro da manastir umesto KFOR-a obezbeđuje Policija Kosova, o izgradnji puta oko manastira i drugim pitanjima vezanim za manstir Visoki Dečani“, rekao je jedan od stanovnika čije ime je poznato redakciji.\nOvaj meštanin Goraždevca je naglasio da su gotovo svi odgovorili negativno i naveo da ovdašnji Srbi nemaju poverenja u Policiju Kosova.\n„Pre smo nekoliko godina više od pedeset mladih, obrazovanih ljudi, konkurisalo je za prijem u policiju ali ni jedan nije primljen. Treba li veći razlog da ne verujemo u policiju kaja nije multietnička?“, zapitao se ovaj stanovnik.\nRadio Goraždevac je povodom ovog pitanja kontaktirao glavnu komandu KFOR-a ali odgovor do objavljivanja ove vesti nije stigao.\nU razgovoru sa igumanom manastira Visoki Dečani saznali smo da ni manastir ni Eparhija raško-prizrenska nisu obavešteni o bilo kakvoj anketi ili prenosu zaštite manastira na Kosovsku Policiju.\n“Svima je poznata teška situacija u kojoj manastir živi već 22 godine, izložen oružanim napadima i institucionalnim pritiscima od strane kosovskih institucija koje ne poštuju ni zakone ni sudske odluke sopstvenih sudova. Posebno začuđuje da KFOR prethodno o ovim pitanjima nije pitao za mišljenje ni našu Eparhiju ni manastir Visoki Dečani, koji su ovih dana zatražili dodatnu zaštitu nakon najnovijih pretnji i incidenata. Ovakve ankete u našem narodu doživljavaju se kao svojevrsan pritisak i provokacija i ne vode izgradnji poverenja”, rekao je za Radio Goraždevac iguman manastira arhimandrit Sava za Radio Goraždevac.\nTags: bezbednost Visokih Dečana KFOR KFOR uznemirio žitelje Goraždevca manastir Visoki Dečani\nPrevious Vladika Teodosije: Prisvajaju naše crkve da bi na njima gradili svoj identitet\nNext SAD isporučile izveštaj o upravljanju Gazivodama: Predloženo formiranje komisije i model nalik Kolumbiji


Srbija će pod Vučićem dugovati 50.4 milijarde evra! Svi vladari u Srbiji, od Obrenovića do Tadića, su državu zadužili 15 milijardi evra - Politički.rs\nSrbija će pod Vučićem dugovati 50.4 milijarde evra! Svi vladari u Srbiji, od Obrenovića do Tadića, su državu zadužili 15 milijardi evra\nOd 2012. do 2020. režim Aleksandra Vučića je zadužio Srbiju još 12 milijardi evra. Na današnji dan naš ukupan dug je 27 milijardi. Postavlja se pitanje na šta je potrošeno tih 12 milijardi – rekao je lider Stranke slobode i pravde Dragan Đilas.\n– Srbija zaista duguje, odnosno dugovaće kad povučemo sve pare za koje smo potpisali ugovore ili se javno obavezali čak 50.4 milijarde evra – naveo je Đilas i dodao da je to dug uz obećanje da će Srbija graditi autoputeve uz pomoć stranih investitora, piše portal direktno.rs.\nVučićev režim je zadužio, prema Đilasovoj računici, svakog građanina za 5.040 evra, a svaku porodicu 15.120 evra. Naš dug je veći i od našeg trenutnog bruto domaćeg proizvoda.\n– Svi vladari u Srbiji, počevši od Obrenovića preko dinastija Karađorđevića, komunista, Tita, Miloševića i zaključno sa Borisom Tadićem su državu zadužili 15 milijardi evra. Tim parama je građena infrastruktura, modernizovana Srbija – naveo je Đilas.\nSrbiju je najviše zadužio upravo režim koji je trenutno na vlasti.\n– U ovom trenutku se država Srbija kroz razne međunarodne ugovore, sporazume ili javna obećanja zadužila za još 21 milijardu evra. Ukupno 48 milijardi evra, a još tu računajte i 2,4 i za auto-puteve – rekao je danas predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas.\nNajpovoljniji krediti su, kako je objasnio Đilas, uzeti od EBRD-a, Svetske banke i Evropske investicione banke i oni iznose jednu milijardu.\nSvi ostali krediti od nepoznatih finansijera iznose čak 20 milijardi, piše direktno.rs.\n– Mi ćemo platiti 800 miliona evra Kineze. Ako se prijavimo evropskoj komisiji, oni će platiti 85 odsto troškova izgradnje, a cena neće preći 600 miliona na otvorenom tenderu. Evropa daje 510, to znači da bi mi platili samo 90 miliona evra – rekao je on.\nĐilas je napomenuo da ćemo Linglongu dati 76 miliona evra, da bi otvorili fabriku u Zrenjaninu.\n– Zamislite da je taj novac dat poljoprivrednim gazdinstvima – rekao je Đilas i dodao da će vraćanje svih ovih dugova biti težak posao za građane.\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, DRAGAN ĐILAS, DUG, DUGOVANJA, KREDITI, SSP, STRANKA SLOBODE I PRAVDE, ZADUŽIVANJE\nОбзиром на безобзирни дуг СНСметлара сибаритских – Вучић нашу филџан републику сврстава у велике земље…


Od vremenskih prilika zavisi i deratizacija u Mladenovcu – Info M\nPočetna / Vesti / Od vremenskih prilika zavisi i deratizacija u Mladenovcu\nOd vremenskih prilika zavisi i deratizacija u Mladenovcu\nN. Stanković 18. јуна 2018.\tVesti Ostavite komentar 818 pregleda\nUkoliko vremenske prilike budu adekvatne, ekipe Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju će danas, 18. juna, od 19 časova vršiti suzbijanje odraslih formi komaraca na teritoriji opštine Palilula, saopštavaju iz ove institucije.\nSutra, 19. juna, ekipe ovog zavoda vršiće suzbijanje odraslih formi komaraca u jutarnjem i večernjem terminu. U ranim jutarnjim satima akcija će se vršiti na teritoriji opština Novi Beograd i Zvezdara, dok će se u večernjim satima akcija vršiti na teritoriji opština Stari grad, Palilula, Novi Beograd, Zemun i Voždovac. Tokom sutrašnjeg dana obaviće se i sistematska deratizacija (suzbijanje glodara) na teritoriji opština Savski venac i Mladenovac.\nIz Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju mole pčelare da preduzmu potrebne mere kako bi zaštitili pčele tokom sprovođenja tretmana, a građane i upravnike stambenih zgrada da omoguće nesmetan rad ekipama zavoda.\nPrethodno Trijagonal u Sportskom centru, Šumadija prva/video/\nSledeće Raspored basketa na Streetball-u za četvrtak i petak


Home / Sport / Košarkaši Pirota ubedljivi protiv ekipe Plane 89:66\nPuleni Marka Spasića večeras su blistali protiv odlične ekipe Plane koju su savladali ubedljivo rezultatom 89:66. Da je reč o veoma nezgodnom protivniku svedoči činjenica da je ovo prva pobeda pirotskih košarkaša protiv Plane u Pirotu.\nIako je KK Pirot praktično potpuno nova ekipa, već u drugom kolu ostvarena je važna pobeda protiv uvek neugodne Plane. Najefikasniji sa 15 koševa u ekipi Pirota bio je Stojanović sa 15 poena, Đurđević je postigao 12, Skoknić pola koša manje, dok su Ilić i Mitić postigli po 10 poena.\nU narednom kolu KK Pirot igra u Boljevcu protiv Rtnja.\nKošarkaši dočekuju ekipu Plane, još jedna…\nKK Pirot – KK Plana 77:87\nKošarkaši Pirota u derbiju savladali starog rivala…\nKošarkaši Pirota u teškom i neizvesnom meču protiv…\nKošarkaši Pirota nastavljaju sa pobedama –…\nJoš jedna važna pobeda košarkaša, pala i…\n← Previous Story Važna pobeda prvotimaca Radničkog na gostovanju u Paraćinu 0:3\nNext Story → Devet medalja za Ski-snoubord klub “Stara planina”


Polovni Auto Wrap poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Auto Wrap\nPolovna Auto Wrap poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Auto Wrap poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Auto Wrap poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Auto Wrap poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista polovnih Auto Wrap poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Auto Wrap poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Auto Wrap poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Orgazam sa velikim O autora Lu Padžet Čitajte onlajn na Bookmateu\nDejan Tje podelio/la utisakпре 5 месеци\nIvana Fenix Stevanovićje podelio/la utisakпре 8 месеци\nMilan Zivanovicje podelio/la utisakпре 10 месеци\nb3400987677je citiraoпрошле године\nDaljim privlačenjem ženinih kukova, on umno-gome povećava trljanje duž regije tačke G. „Kad joj to radim, mogao bih da je gledam celog dana. Grudi joj igraju, izvija leđa, a vrat joj se sav zarumeni. Mislio sam da neću moći da održavam ravnotežu u tom položaju, ali iznenadilo me je koliko sam lako uspevao da održim ritam kukova i ruku, jedno je doprinosilo drugome… ovo je postalo naš novi omiljeni položaj.“\nŽena ovako opisuje to osećanje: „Kad je prvi put to uradio, totalno sam se izgubila. Svu me je obuzela vrelina kakvu nikad ranije nisam osetila. Mada, moram da budem pažljiva jer, u zavisnosti od stadijuma mog ciklusa, ponekad sam preosetljiva i čulna senzacija je jednostavno previše za mene. Ali, inače je fenomenalna!“\nPamelaje citiraoпрошле године\n• Neke žene uživaju da uzjašu jastuk ili da se trljaju o određenu tkaninu, što su često naučile sasvim slu-čajno, još kao deca.


Turskim izvoznicima tehnike interesantno crnogorsko tržište | Privredna komora Crne Gore\nPotpredsjednik Privredne komore Crne Gore Pavle D. Radovanović razgovarao je 6. avgusta 2021. godine sa dr Güvenom Guçkanom, predsjednikom Udruženja izvoznika elektrike i elektronike iz Istanbula, o mogućnostima uspostavljanja saradnje dvije asocijacije i realizacije zajedničkih aktivnosti.\nUdruženje izvoznika elektrike i elektronike je organizacija koju je, pod okriljem Udruženja izvoznika minerala i metala, osnovalo Vijeće ministara Republike Turske. Okuplja više od 6.500 kompanija i podržava njihove izvozne aktivnosti, organizujući, između ostalog, trgovinske delegacije za ciljna tržišta, nacionalne i međunarodne sajmove, saradnju sa međunarodnim institucijama, obuke, seminare itd.\nGuçkan je izrazio uvjerenje da postoji dovoljno prostora i mogućnosti za produbljivanje i diversifikaciju bilateralne ekonomske saradnje turskih i crnogorskih privrednika, a naročito u sektoru bijele tehnike čiji je Turska najveći svjetski izvoznik poslije Kine (70 odsto izvozi na tržište EU).\nPotpredsjednik Radovanović predstavio je aktivnosti Privredne komore Crne Gore na unapređenju biznis ambijenta, promovisanju crnogorske privrede, apostrofirajući njen doprinos razvoju ekonomije.\nOn se sa turskim kolegom saglasio da dvije asocijacije intenzivno sarađuju na organizaciji foruma privrednika dvije zemlje, koji je planiran za početak decembra. To će, prema njihovom mišljenju, biti dobra prilika da se predstave ekonomski potencijali dvije zemlje, uslovi poslovanja i investiranja, te razmotre mogućnosti poslovne saradnje, kroz investicije, konkretne kooperacije i bilateralne razgovore.\n- Privredna komora pružiće punu podršku realizaciji poslovnog foruma koji će otvoriti nove perspektive privredne saradnje Crne Gore i Turske – rečeno je na sastanku.\nU radu skupa učestvovali su i Željko Baltić, direktor Sektora za međunarodnu saradnju PKCG, Nikola Kovačević, predsjednik Odbora udruženja energetike i rudarstva, Mehmet Kavaklioğlu, potpredsjednik Odbora udruženja izvoznika elektrike i elektronike, Atilla Eren, član ovog odbora, Ali Kaldirimci, šef podružnice sektora elektrotehnike i elektronike Generalnog sekretarijata Udruženja izvoznika minerala i metala u Istanbulu i Armağan Vurdu, generalni sekretar.\nNikola Kovačević je predstavio rad Odbora udruženja energetike i rudarstva Privredne komore Crne Gore, i istakao značaj održavanja poslovnog foruma uz uvjerenje da će posjeta turskih privrednika doprinijeti uspostavljanju novih kontakata i unapređenju poslovne saradnje dvije zemlje. Prema njegovim riječima, crnogorski privrednici zainteresovani su i za prenos znanja iz oblasti solarnih sistema.


serije Archives - Page 2 of 4 - SHINE magazin\nserijeSvet poznatih September 21, 2020 0\nGlobalna hit serija Keeping Up with the Kardashians vraća se na E! kanal sa najnovijom 19. sezonom nedeljom u 21.00 od 27. septembra. U najnovijoj sezoni, koja je najavljena kao pretposlednja, Kardašian-Džener porodica suočava se sa nekim od najvećih izazova do sada. Baviće se temama kao što su trudnoća,... Read more\nserije September 16, 2020 0\nNedeljom po dve epizode u 20.00 Premijera 20. septembra Sasvim nova medicinska drama stiže na kanal DIVA – globalna hit serija MEDICINSKE SESTRE. Serija prati petoro mladih medicinskih radnika koji rade na udarnim mestima bolnice “Sejnt Meri”, posvetivši svoj život za pomoć drugima, dok pokušavaju da shvate kako da... Read more\nNOVA SERIJA NA SCI FI KANALU – SPIDES Nemački glumci srpskog porekla glume u ovom naučnofantastičnom trileru\nserije September 3, 2020 0\nNova naučnofantastična serija stiže na kanal SCI FI, pod nazivom SPIDES (Spajds). Osam jednočasovnih epizoda emitovaće se nedeljom u 21.00 od 6. septembra, a biće predstavljena uzbudljiva triler priča o invaziji vanzemljaca na jedan potpuno nov način. Smeštena u savremeni Berlin, serija SPIDES prati Noru, koju igra Rosabell Laurenti... Read more\nDruga sezona čuvene serije na kanalu DIVA: HADSON I REKS\nserije August 26, 2020 0\nUtorkom po dve epizode u 21.00 Premijera 1. septembra Od septembra vraća se na kanal DIVA detektiv Čarli Hadson sa svojim neverovatnim psom Reksom. Kada se pojavi zagonetni slučaj, dinamični dvojac stupa na scenu, a uz Čarlijev odličan detektivski rad i Reksova izoštrena čula, ovaj par boraca protiv kriminala... Read more\nKulinarsko-detektivski serijal na kanalu DIVA: GASTRONOMSKI DETEKTIV\nserije July 26, 2020 0\nPonedeljkom u 21.00 od 3. avgusta Nov filmski serijal stiže na kanal DIVA od 3. avgusta – ponedeljkom u 21.00 emituju se dugometražne priče pod nazivom GASTRONOMSKI DETEKTIV. Stižu filmovi koji će se baviti rešavanjem ubistava u restoranima sa 5 zvezdica. Glavni lik je kulinarski konsultant Henri Ros... Read more\nNova serija: Tri muškarca i tetka (sitkom)\nPreporukeserije June 18, 2020 0\nSerija je zasnovana na motivima popularnog sitkoma “Dva i po muškarca”. Autori serije su Nikola Burovac i Danijel Đurić , iz producentske kuće “Film plus”, scenario je napisao Kosta Peševski, a režija je poverena Pavlu Vučkoviću. Marko Janketić glumi Ljubu, koji je na neki način “srpski Čarli Šin”, a... Read more


Predsednik Vučić sa Amendolom: Italija za ubrzanje pregovora Srbije i EU | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Politika Predsednik Vučić sa Amendolom: Italija za ubrzanje pregovora Srbije i EU\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa ministrom za evropske poslove Republike Italije Vinćencom Amendolom, koji mu je preneo pozdrave premijera Đuzepea Kontea.\nMinistar Amendola je rekao da u Beograd donosi snažnu poruku podrške proširenju Evropske unije na Zapadni Balkan. On je naglasio da se Italija zalaže da nova Evropska komisija, od početka mandata, ima jasan plan, koji bi podrazumevao i ubrzavanje pregovora sa Srbijom. „Proširenje na Zapadni Balkan bi, kao geopolitički prioritet, bio istorijski korak za EU“, rekao je ministar Amendola.\nPredsednik Vučić je zahvalio na kontinuiranoj podršci Italije evrointegracijama Srbije, posebno na tome što je Italija intenzivirala napore da evropske integracije Srbije i regiona budu u fokusu EU u narednom periodu. U tom smislu je važnom ocenio poruku šesnaest članica EU Evropskoj komisiji, među čijim inicijatorima je Italija, da su evropske integracije najbolji način da se ostvare trajna stabilnost i bezbednost Zapadnog Balkana, kao i predlog nove metodologije, koji je Italija pripremila sa još osam članica EU.\nPredsednik Vučić je rekao da Srbija nastavlja proces reformi, neophodnih za pridruženje Evropskoj uniji. On je u isto vreme izrazio potrebu za postojanjem jasnog strateškog plana za proširenje EU i vremenskog okvira za članstvo, jer je proces evropskih integracija značajan za mir i stabilnost u regionu. Predsednik Vučić je naglasio da će Srbija, sa istim ciljem – regionalne stabilnosti, da nastavi da promoviše politiku mira i saradnje.\nMinistar Amendola je rekao da je inicijativa za primenu četiri slobode – kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala – na Zapadnom Balkanu veoma značajna za region i da je Italija podržava.\nDvojica sagovornika su istakli zadovoljstvo nivoom bilateralnih odnosa Srbije i Italije, koje ove godine obeležavaju deset godina od uspostavljanja strateškog partnerstva i 140 godina diplomatskih odnosa. Oni su konstatovali da je zajednički cilj da se iskoriste sve mogućnosti za jačanje ekonomske i svake druge saradnje i da bi dve zemlje trebalo da nastave sa praksom održavanja zajedničkih sednica vlada.\nMinistar Amendola je rekao da je Italijanska biznis zajednica veoma zadovoljna uslovima poslovanja u Srbiji i da je primetan njihov interes za proširenje poslovanja.\nPrethodni tekstVučević sa premijerima Srbije i Slovenije obišao “Kinesku četvrt” – osniva se centar za mlade\nSledeći tekstU Ruskom Krsturu posađeno 250 sadnica jasena


„Ovo otkriće odnosi se na same osnove kako nastaju i rastu džinovske planete. Pruža nam se konkretan dokaz da se masovno nagomilavanje gasne ovojnice može pokrenuti za jezgra koja su daleko manje mase nego što smo mislili“, kaže Bjorn Beneke sa Univerziteta u Montrealu.\nDalja istraživanja su pokazala da je u pitanju jedna od planeta sa najmanjom gustinom koje su poznate čovjeku. Ta krhka građa navela je istraživače da je nazovu "super-puff" ili „šećerna vuna“.\n„Za WASP-107b najvjerovatniji scenario je da se planeta formirala daleko od zvijezde, gdje je gas u disku dovoljno hladan da se nagomilavanje gasa može dogoditi vrlo brzo. Planeta je kasnije mogla da migrira na svoj trenutni položaj, bilo interakcijom sa diskom ili sa drugim planetama u sistemu“, objasnila je Iv Li profesorka Univerziteta Mek Gil.


Studijska posjeta Odbora za ljudska prava i slobode Sloveniji - treći dan\nčetvrtak, 21 mart 2019 21:18\nTrećeg dana studijske posjete Republici Sloveniji članovi Odbora za ljudska prava i slobode Momčilo Martinović i Mirsad Murić održali su sastanak direktorom Biroa Vlade Republike Slovenije za nacionalne manjine Stankom Baluhom, a nakon toga upriličena je posjeta Državnom zboru i razgovor sa predsjednicom Evom Irgl i članovima Komisije za peticije, ljudska prava i jednake mogućnosti.\nPoslanik Momčilo Martinović je informisao direktora Biroa za nacionalne manjine o ključnim spoljno-političkim prioritetima Crne Gore, trenutnom stanju u pristupnim pregovorima i aktivnostima koje se preduzimaju na tom planu. Zahvalio je vlastima Republike Slovenije na bezrezervnoj podršci za evroatlanske integracije naše države, kao i na kontinuiranoj podršci na putu ka Evropskoj uniji. Predstavio je uspjehe Crne Gore u rješavanju položaja raseljenih i interno raseljenih lica, od kojih je značajan broj Roma sa Kosova koji su u Crnu Goru došli 1999. godine U početku najveći broj romske djece nije pohađao ni osnovnu školu, a danas su zastupljeni na svim nivoima obrazovanja. Uloženi su značajni napori usmjereni na poboljšanje njihove zdravstvene zaštite, obrazovanja, stanovanja i socijalnog statusa.\nČlanove crnogorske Delegacije je interesovalo na koji način je organizovan Biro Vlade Republike Slovenije za nacionalne manjine i koje su njegove ključne nadležnosti. Takođe, interesovala su ih iskustva u oblasti poboljšanja položaja romske zajednice i zaštita njihovih prava i sloboda, da li su Romi uključeni u politički i javni život, da li ih ima u Parlamentu, da li se prema njima primjenjuju mjere afirmativne akcije i u kom procentu su zastupljeni u vlastima na lokalnom nivou.\nDirektor Stanko Baluh, koji je već treći mandat na čelu Biroa za nacionalne manjine je saopštio da je Biro nadležan za kreiranje manjinske politike, zaštitu italijanske, mađarske i romske manjine koje su prepoznate u Ustavu Republike Slovenije. To je samostalni organ, direktno odgovoran Generalnom sekretaru Vlade i nije izvršni organ, već na horizontalnom nivou prati kako se od strane ministarstava implementiraju Ustavom i zakonima utvrđena prava nacionalnih manjina. Kao organ Vlade Republike Slovenije, bave se i svim drugim pitanjima u vezi sa nacionalnim manjinama u Sloveniji iako nijesu u njihovoj direktnoj nadležnosti. Biro priprema analize, predloge za Vladu, prisustvuju sjednicama odbora i komisija i veoma su aktivni na međunarodnom nivou, posebno u Odboru Savjeta Evrope za pitanja Roma. Takođe, rukovode Vladinom Komisijom za nacionalne zajednice i Komisijom za Rome.\nDirektor Baluh je ocijenio da je Crnogorska nacionalna zajednica u Sloveniji jako dobro organizovana i imaju svog predstavnika u Savjetu za pripadnike naroda bivše Jugoslavije. Istakao je da je Parlament prošle godine pokušao usvojiti zakon o sprovođenju kolektivnih kulturnih prava nacionalnih zajednica sa prostora bivše Jugoslavije čiji Predlog je, po njegovoj ocjeni, bio dobar. Predlog zakona su podnijele političke stranke, na Savjetu za pripadnike naroda bivše Jugoslavije su postigli saglasnost oko teksta Predloga zakona, ali isti nije usvojen u Parlamentu. Predlogom zakona se omogućavala implementacija prava definisanih članom 61 i 62 Ustava Republike Slovenije, pravo na finansiranje kulturnih djelatnosti i finansiranje društava i saveza manjina, što bi im omogućilo rad i postojanje. Bilo je planirano osnivanje posebnog Biroa pri Ministarstvu kulture. Osim finansiranja, Predlogom zakona definisani su odnosi nacionalnih manjina prema državi matici. Izrazio je nadu da će nakon konsolidacije nove Vlade Republike Slovenije, formirane prije šest mjeseci, opet biti pokrenuto ovo pitanje. Takođe, ponovo treba ustanoviti Savjet kojim je predsjedavao ministar kulture.\nKada je riječ o Romima, direktor Baluh je saopštio da su prema popisu iz 2002. u Sloveniji Romi predstavljali mali procenat stanovništva, a sada se prema direktivi Evropske unije ne smiju prikupljati podaci o nacionalnoj i vjerskoj pripadnosti, pa se na osnovu podataka iz različitih registara može utvrditi da je u Sloveniji od sedam do deset hiljada Roma, a prema zvaničnim podacima samo 3.700. Važno je istaći da je članom 65 Ustava Republike Slovenije propisano da će se položaj Roma definisati posebnim zakonom, što je i realizovano 2007. godine donošenjem Zakona o romskoj zajednici. Slovenija je jedina zemlja Evropske unije koja ima takav zakon. Njime su propisane konkretne obaveze državnih i lokalnih vlasti oko finansiranja romske zajednice. Zakon o romskoj zajednici im je omogućio političku participaciju na državnom i lokalnom nivou. Takođe, postoji i 16 posebnih zakona u kojima se Romi pominju eksplicitno i definišu se njihova prava u pojedinim segmentima, kao što su obrazovanje i zdravstvena zaštita.\nDirektor Baluh je informisao članove Odbora za ljudska prava i slobode da su u skladu sa preporukama Evropske komisije donijeli i nacionalne programe za Rome- prvi je donešen 1995, drugi 2010, dok su 2017. godine usvojili Nacionalnu strategiju za Rome. Vlada priprema godišnji izvještaj o položaju Roma o kojem se raspravlja u Državnom zboru i daju se odgovarajuće preporuke za poboljšanje njihovog položaja. Prema Zakonu o lokalnoj samoupravi, u 20 opština u kojima žive autohtoni Romi imaju dvostruko pravo izbora, jer biraju svoje predstavnike u opštinske savjete/vijeća. Formirana je i krovna organizacija romske zajednice koja povezuje njihova udruženja i savjete. Takođe, osnovana je i Vladina komisija za romska pitanja koju čine predstavnici ministarstava i romske zajednice i vrše nadzor nad sprovođenjem nacionalne strategije. Romi su ipak prilično nepovezani i ima nesuglasica među njima, što se odražava na njihovo djelovanje na državnom i lokalnom nivou. Aktuelni problemi Roma sa lokalnog nivoa prenose se na državni, jer opštine očekuju da država riješi te probleme iako joj to nije u nadležnosti. Troše se ogromna sredstva, a napretka nema. Brojni problemi su među samim Romima koji ne žele da rade, jer u Sloveniji imaju veća socijalna primanja, nego što bi imali minimalnu zaradu. Prošlogodišnji pokušaj izmjena Zakona o socijalnim davanjima kojim bi se ista smanjila nije uspio, jer su uslijedile kritike od Ombudsmana i pojedinih međunaordnih organizacija koji su smatrali da bi se time narušila ljudska prava. Baluh je istakao da Romi nijesu problem u državama pojedinačno, nego su zapravo evropski problem.\nPoslanika Mirsada Murića je interesovalo kakvo je obrazovanje manjinskih naroda, da li romska djeca rano napuštaju školovanje, da li su im obezbijeđeni udžbenici na romskom jeziku i imaju li slovenačko-romske rječnike.\nDirektor Baluh je saopštio da su za mađarsku djecu obezbijeđene škole na dva jezika, a za italijansku manjinu imaju italijanske škole. U Doljenskoj regiji je izražen problem ranog napuštanja osnovnih škola od strane romske djece gdje 90% njih napusti školu u petom ili šestom razredu. Imaju asistente u nastavi i namjenske centre koji pomažu romskoj djeci. S druge strane, u Prekomurju 90% romske djece završi osnovnu školu i uspješno nastavljaju dalje školovanje. Posjeduju adekvatne udžbenike za romsku djecu, a nedavno je predstavljena ideja da bi učitelji u tim područjima trebalo da nauče romski jezik.\nNakon sastanka u Birou za nacionalne manjine, članovi Odbora za ljudska prava i slobode održali su sastanak sa predsjednicom Komisije za peticije, ljudska prava i jednake mogućnosti Državnog zbora Evom Irgl i članicama Komisije: Mojcom Žnidarič, Meirom Hot i poslanikom Nikom Prebilom.\nPoslanica Eva Irgl je saopštila da Komisijom predsjedava poslanik iz najveće opozicione partije. To je jedino parlamentarno tijelo koje ne usvaja zakonodavstvo, već daje mišljenja o određenim pitanjima i aktima koji se odnose na ljudska prava i slobode. Takođe, razmatraju peticije i aktivno se bave problemima građana. U prethodnom mandatu razmotrili su 66 peticija. Mogućnost podnošenja peticija u Sloveniji je propisana Ustavom. Određene individualne žalbe građana razmatraju stručne službe koje zahtijevaju informacije od nadležnih organa u vezi sa konkretnim problemima, dok o peticijama potpisanim od većeg broja lica raspravljaju i na samoj Komisiji. U prethodnom sazivu, najveći broj peticija se odnosio na oblast pravosuđa, radnog prava, socijalne i zdravstvene zaštite. Na sjednicama Komisije razgovaraju o različitim temama, od kršenja ljudskih prava u pravosuđu, preko zloupotrebe pravosudnih organa u političke svrhe, do nasilja u porodici, nasilja nad djecom, pravima slijepih i slabovidih. Predsjednica Irgl je istakla da svi članovi Komisije djeluju zajedno, bez obzira na političku pripadnost. Redovno reaguju na aktuelna dešavanja i kršenja ljudskih prava i sloboda. Na njihovim sjednicama učestvuju i pojedinci koji mogu da iznesu svoja mišljenja u vezi sa konkretnom temom.\nPoslanik Momčilo Martinović je upoznao sagovornike sa ključnim nadležnostima Odbora za ljudska prava i slobode, utvrđenim Poslovnikom Skupštine Crne Gore, predstavljajući i najvažnije aktivnosti ovog Odbora. Pored zakonodavne aktivnosti, Odbor posebnu pažnju posvećuje kontrolnoj i nadzornoj ulozi i prati implementaciju zakona koji su uglavnom usklađeni sa evropskim zakonodavstvom, zbog čega se veća pažnja posvećuje njihovoj primjeni.\nPoslanik Mirsad Murić je istakao multisektorski pristup u radu Odbora i izuzetnu saradnju sa državnim organima, nevladinim organizacijama koje se bave pitanjima ljudskih prava i sloboda i međunarodnim organizacijama sa sjedištem u Crnoj Gori, čiji predstavnici prisustvuju sjednicama Odbora. Ukazao je na važnost konsultativnih i kontrolnih saslušanja, navodeći primjer Konsultatvnog saslušanja održanog na temu „Aktivnosti u oblasti obezbjeđivanja pristupačnosti za lica sa invaliditetom u Crnoj Gori“, nakon kojeg su usvojeni Zaključci koji su proslijeđeni nadležnim organima na realizaciju. Takođe, Odbor često organizuje posjete određenim ustanovama zatvorenog tipa radi praćenja stanja ljudskih prava korisnika tih ustanova.\nČlanicu Komisije Meiru Hot je interesovalo kakvo je crnogorsko zakonodavstvo u oblasti zaštite od diskriminaicje, da li se implementiraju direktive Evropske unije, kakva je zaštita manjina i koje manjine su priznate u Crnoj Gori, u kojoj oblasti je Odbor najaktivniji i u kom području ima najviše peticija.\nPoslanica Mojca Žnidarič je upitala koliko je radnih tijela u Skupštini Crne Gore. Čestitala je Odboru na radu, a posebno na uključivanju predstavnika nevladinih i međunarondih organizacija u aktivnosti Odbora.\nPredsjednica Komisije za peticije, ljudska prava i jednake mogućnosti Eva Irgl je zaključila da Odbor za ljudska prava i slobode Skupštine Crne Gore ima mnogo širu nadležnost od njihove Komisije i da je sličan Ombudsmanu u Republici Sloveniji.\nPoslanik Martinović je saopštio da je Zakon o zabrani diskriminacije usklađen sa evropskim zakonodavstvom, a da je praksa da se predlozi zakona u pripremi šalju na mišljenje Evropskoj komisiji kako bi imali zakonodavstvo koje je usklađeno sa evropskim. Po Ustavu, Crna Gora je građanska država, a posebna manjinska prava definisana su članom 79 i 80 Ustava Crne Gore. U svom radu Odbor značajnu pažnju posvećuje pravima Roma, čiji položaj u Crnoj Gori je unaprijeđen. Takođe, u poslednje vrijeme Odbor se bavio i pravima istopolnih zajednica, jer je u skupštinskoj proceduri Predlog zakona o registrovanom partnerstvu lica istog pola.\nImajući u vidu informacije dobijene na prethodnim sastancima tokom studijske posjete, poslanik Momčilo Martinović je apelovao da se, u mjeri mogućeg, Predlog zakona o sprovođenju kolektivnih kulturnih prava nacionalnih zajednica sa prostora bivše Jugoslavije ponovo nađe u skupštinskoj proceduri, ocjenjujući da bi se njegovim usvajanjem značajno doprinijelo unapređenju položaja crnogorske zajednice u Republici Sloveniji.\nNa samom kraju poslanik Martinović je u ime Odbora za ljudska prava i slobode, u cilju nastavka uspostavljene saradnje, uputio poziv predsjednici i članovima Komisije za peticije, ljudska prava i jednake mogućnosti da posjete Skupštinu Crne Gore.\nPo završetku sastanka, upriličen je obilazak zgrade Državnog zbora i upoznavanje poslanika sa impozantnom građevinom koja na pravi način reprezentuje slovenačku istoriju i kulturu.\nDanašnjim aktivnostima prisustvovala je i Stanica Popović, I savjetnik u Ambasadi Crne Gore u Republici Sloveniji.\nPoslednjeg dana studijske posjete Republici Sloveniji članovi Odbora za ljudska prava i slobode održaće sastanke sa Zaštitnikom ljudskih prava i Zagovornikom načela jednakosti.


Vojna Akademija Beograd - POSETA GENERALNOG SEKRETARA MO KRALjEVINE NORVEŠKE\nNaslovna / Odnosi s javnošću / Aktuelnosti / Arhiva aktuelnosti / Aktuelnosti 2010 / POSETA GENERALNOG SEKRETARA MO KRALjEVINE NORVEŠKE\n04. 06. 2010. 15:41:27\nPOSETA GENERALNOG SEKRETARA MO KRALjEVINE NORVEŠKE\nDelegacija MO Kraljevine Norveške boravila je 2. juna 2010. godine u poseti Vojnoj akademiji. Unapređenje saradnje u oblasti učenja na daljinu bila je tema razgovora sa Norveškom delegacijom, koju je predvodio Generalni sekretar Ministarstva odbrane Kraljevine Norveške Erik Lund-Isaksen.\nPredstavljajući Vojnu akademiju, brigadni general dr Mladen Vuruna istakao je dva pravca razvoja u budućnosti, formiranje Univerziteta odbrane i regionalni pristup:\n- Projekat učenja na daljinu predstavljaće jedno od baznih polazišta u regionalnom pristupu razvoja Vojne akademije u budućnosti. Novim obrazovnim projektima poput simulacija i učenja na daljinu, uspostavićemo kontinuirano usavršavanje profesionalnog vojnog kadra, izjavio je general Vuruna. On je istakao značaj trilateralnog sporazuma Velika Britanija-Srbija-Norveška kojim će biti zokružen projekat reforme vojnog obrazovanja.\n- Verujem da će novi obrazovni sistem predstavljati čvrstu vezu između mlade populacije koja želi u Vojsku i same Vojske, izjavio je Generalni sekretar MO Kraljevine Norveške Erik Lund-Isaksen. On je dodao da je zadovoljan dosadašnjim napretkom u razvoju sistema za učenje na daljinu i da veruje da će se sistem koristiti za svakodnevni razvoj obrazovanja u Vojsci.\nMajor dr Zoran Jeremić, koordinator projekta za učenje na daljinu, predstavio je gostima dinamiku uvođenja učenja na daljinu u Vojnoj akademiji. Objašnjavajući faze i rokove uspostavljanja sistema učenja na daljinu, major Jeremić je istakao da je krajem ove godine planirano njegovo puštanje u rad.\n– Premda nemaju svi u Vojsci Srbije podjednake mogućnosti da se školuju iz određenih oblasti, želja nam je da im ovim projektom omogućimo učenje, primera radi stranog jezika ili međunarodnog humanitarnog prava, sa radnog mesta ili od kuće, dodao je major Jeremić.\nUspostavljanje sistema učenja na daljinu u Vojnoj akademiji pomoglo je Ministarstvo odbrane Kraljevine Norveške donacijom opreme i obukom kadra.\nPored sekretara Isaksena, delegaciju MO Kraljevine Norveške činili su viši savetnik u Norveškom MO Stijen Jansen i izaslanik odbrane Kraljevine Norveške u Srbiji potpukovnik Terije Haverstad.


Privatni lekari ne izdaju recepte\n06/04/2012 | 11:12\nOd gotovo 10.000 lekara u privatnim ordinacijama, domovima zdravlja i bolnicama, svega njih 92 mogu da pišu recepte za “besplatne” lekove. Iako bi tako svojim pacijentima, koji već plaćaju dijagnostičke i specijalističke preglede, uštedeli novac bar za terapiju, privatnici uglavnom nisu zainteresovani da propisuju lekove o trošku obaveznog zdravstvenog osiguranja.\n– Od 50 lekara u našem domu zdravlja i bolnici recepte o trošku osiguranja izdaje više od 10, ali činjenica je da ne propisuju puno lekova – kaže za “Novosti” dr Jasmina Knežević, iz “Belmedika”. – Administracija je toliko zametna da nam to samo pravi probleme.\nPrivatnik, recimo, mora da obavesti pacijentovog izabranog lekara u domu zdravlja koji lek je propisao, a ako ne ispoštuje proceduru rizikuje da bude kažnjen. Zdravstvu Srbije je potrebna ozbiljna reforma, a kada se jasno definišu cene usluga, neće biti problem da novac od osiguranja “ide” za pacijentom.\nProfesor dr Višeslav Hadži Tanović, predsednik Komore privatnih lekara, kaže za “Novosti” da privatnici neće ugovore sa RFZO “na parče, nego da ih, kao i svuda u svetu, pa i u Albaniji, uključe u zdravstveni sistem”.\n– Oko 90 odsto korisnika usluge privatne prakse su kardiološki pacijenti, a ja kao kardiolog ne mogu da im propišem lek čak ni kada bi potpisao ugovor za RFZO – kaže Hadži Tanović.\n– U Srbiji čak 40 odsto svih pacijenata dolazi kod privatnika i svoje lečenje duplo plaća, pa je i pored toga državni zdravstveni sistem u dugovima od 300 miliona evra. Kada bi se naši pacijenti vratili u državne ustanove one bi bankrotirale.\nNeophodne preventivne mere protiv preloma kod starijih osoba\nRetke genske mutacije povezane sa autizmom


Vesti online / Scena / Film / Postoji serija gledanija i od "Igre prestola" i od "Prijatelja"\nPostoji serija gledanija i od "Igre prestola" i od "Prijatelja"\nNi "Igra prestola", ni "Okružen mrtvima", pa čak ni "Prijatelji" - najgledanija TV serija na svetu je serija "Mornarički istražitelji" (NCIS).\nIako bi svi pomislili da je najgledanija serija zarazna "Igra prestola", ipak nije\nSerija, koju su kreirali Donald Belisario i Don Mekgil i koja se od 23. septembra 2003. prikazuje na američkom kanalu CBS, imala je prošle godine 55 miliona gledalaca širom sveta, rezultat je istraživanja koje je Eurodata TV Worldwide sproveo u 66 zemalja.\n"Prijatelji" najbolja serija svih vremena?\nSa više od 280 epizoda u 13 sezona i dva spinoff-a (Mornarički istražitelji: Los Anđeles i Mornarički istražitelji: Nju Orleans), američka krimi serija beleži rekordnu gledanost u SAD - više od 20 miliona gledalaca po epizodi, ali i u svetu gde ju je 2013. pratilo 57,6 miliona, a prošle godine 55 miliona gledalaca.\nGodine 2011. proglašena je "omiljenom serijom američkih TV gledalaca". Često se spominje kao "idealna TV serija" jer predstavlja savršenu kombinaciju humora, neizvesnosti i dramskog zapleta.


Analiza postojećih pristupa nasilju nad višestruko marginalizovanim grupama žena - Portal o invalidnosti\nPosted on Sep 11 2018 - 1:08pm by Redakcija\nimkaanintersekcionalnostnasilje nad ženama sa invaliditetomUN Women\nBritanska feministička organizacija „Imkan” /Imkaan/, koja se već više od dve decenije bavi pitanjima nasilja u porodici, prisilnih brakova i tzv. nasilja iz časti prema obojenim i ženama iz manjinskih etničkih i drugih višestruko marginalizovanih grupa, sprovela je istraživanje o postojećim pristupima nasilju nad ženama u šest zemalja Zapadnog Balkana i u Turskoj. Istraživanje pod nazivom „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” nastalo je u okviru programa Agencije UN za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena (UN Women) usmerenog ka zaustavljanju diskriminacije i nasilja nad ženama „Primena normi, promena svesti”. Ovaj program posebnu pažnju posvećuje iskustvima žena i devojčica iz višestruko marginalizovanih grupa, poput žena s invaliditetom i žena iz manjinskih etničkih zajednica.\nIstraživanje „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” se bavi vrstama i sadržajem usluga koje su na raspolaganju ženama i devojčicama koje su u situaciji nasilja. Sprovedeno je sa ciljem da se istraživački rezultati koriste za zagovaranje izmene propisa i razvijanje politika u ovoj oblasti, kao i za unapređenje podrške višestruko marginalizovanim ženama koje doživljavaju nasilje, a među njima i ženama s invaliditetom. Istraživanje se zasniva na intervjuima sa predstavnicama ukupno 35 ženskih organizacija civilnog društva iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Makedonije, Srbije i Turske. U istraživanju je učestvovala i organizacija za podršku ženama s invaliditetom ...IZ KRUGA – VOJVODINA.\nKljučno pitanje kojim se istraživanje bavi je primena intersekcionalnosti u radu ženskih organizacija. U istraživanju su prepoznati i detaljno prikazani glavni izazovi sa kojima se susreću specijalizovane ženske organizacije koje pružaju podršku ženama iz marginalizovanih grupa i opisane inicijative koje podržavaju inovativna i efikasna rešenja za postupanje u slučajevima rodno zasnovanog nasilja nad ženama.\nPristup temi primenjen u ovom istraživanju važan je zbog toga što intersekcionalnost najčešće ima veze sa višestrukom diskriminacijom kojoj su naročito izložene i žene s invaliditetom. U njihovoj svakodnevici, kršenje principa intersekcionalnosti ogleda se u pristupu koji bi se, kako se navodi u istraživanju, mogao nazvati „ubaci i promešaj”. Ove žene se naprosto „ubacuju” u sistem pružanja postojećih usluga, koji je najvećim delom osmišljen prema potrebama većine. Time se ni na koji način ne garantuje to da će žene iz manjinskih grupa dobiti odgovarajuću uslugu ili podršku. Drugim rečima, ukoliko im je neka usluga dostupna i odgovara im, tim bolje. Ukoliko to nije slučaj, izgovori su brojni, a svrsishodna i efikasna podrška praktično im je delimično ili potpuno nedostupna.\nSpecijalizovane ženske organizacije koje pružaju podršku ženama iz marginalizovanih grupa nude najinovativnije i najsveobuhvatnije usluge za žene i devojčica, uključujući i žene s invaliditetom. Osim što ih vode žene, ove organizacije uspevaju da ogovore na višeslojne potrebe žena i devojčica u okviru šireg konteksta strukturalne nejednakosti. Uz to, ove organizacije se nalaze u neposrednoj blizini zajednica iz kojih žene dolaze, a njihovi ciljevi odražavaju prioritete tih žena. Ovakav način rada ujedno osnažuje žene iz lokalnih zajednica jer su one zastupljene i u rukovodećim strukturama ovih organizacija.\nMeđutim, specijalizovane organizacije suočavaju se i sa preprekama koje onemogućuju primenu intersekcionalnog pristupa u njihovom radu. Uz nepovoljno socio-političko okruženje, tu su i sistemske prepreke. Među njih spadaju nemogućnosti pristupa obrazovanju, tržištu rada, zdravstvenoj zaštiti i javnom prevozu. Ruku pod ruku sa njima ide diskriminišući odnos državnih institucija prema ženama iz marginalizovanih grupa. Nepristupačne su im i sigurne kuće i druge službe podrške. Sve ove prepreke pogađaju žene direktno.\nNa sistemskom nivou najveći negativni uticaj na specijalizovane ženske organizacije ima način njihovog finansiranja i zahtevi za licenciranje usluga podrške ženama sa iskustvom nasilja. Formalnopravne prepreke koje pogađaju organizacije su i proizvoljno tumačenje propisa, njihova nedosledna primena, kao i otežana dostupnost službi pravne pomoći.\nZbog svega ovoga, upravo objavljeni izveštaj o istraživanju „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz višestruko marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” daje niz preporuka za to kako prevazići ove prepreke i uspešno se baviti pitanjem nasilja nad ženama i devojčicama iz marginalizovanih grupa sa stanovišta intersekcionalnosti.


Južnoafrički paraolimpijac Oskar Pistorijus osuđen je 6. jula na šestogodišnju kaznu zatvora za ubistvo devojke Rive Stenkamp 2013. godine. Pistorijus je tako dobio manju kaznu od predviđene minimalne kazne u Južnoj Africi od 15 godina za ubistvo. Tužioci su tražili 15 godina zatvora za Pistorijusa, ali je obrazlažući presudu pred sudom u Pretoriji sudija Tokozile Masipa rekla je da se manja kazna može izreći u slučajevima u kojima sud misli da bi "duža kazna bila nepravedna".\nTužioci su danas naveli da je šestogodišnja kazna "šokantno preblaga" za krivično delo ubistva i da predstavlja "nepravdu". Pistorijus je osuđen na zatvorsku kaznu posle žalbe tužilaštva pošto je prvobitno oslobođen optužbe. Pistorijusovi advokati su rekli posle određene kazne zatvora da se on neće žaliti.


(VIDEO) TRAGEDIJA U PARIZU: “Na Foire du Trone” poginula jedna osoba\n7. maja, 2022 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nČovek star 40 godina poginuo je na čuvenom pariskom luna parku “Foire du Trone” u Parizu (12. arondisman) u noći sa petka na subotu oko 00.30 sati u strašnoj nesreći. Žrtva, radnik luna parka, navodno je ušao u vrtešku pod nazivom “Crazy Mouse” dok je još radila, kako bi pokupio kačket koji je jedan kilejnt navodno ispustio dok je bio u vagonu. Čoveka je žestoko udarila u glavu jedna od vrteških gondola, koju očigledno nije video da dolazi. Pretpostavlja se da je preminuo na licu mesta, prenosi portal Actu17.\nŽena i njena deca koja su se nalazila u automobilu koji je udario nastradalog su bili u šoku i zbrinuti su od strane Hitne pomoći. Otvorena je istraga o ubistvu iz nehata i prikrivanja koji je poveren policijskoj stanici 12. arondismana, ukazuje parisko tužilaštvo. Pokojnik je očigledno bio zaposleni koji nije bio prijavljen.\nUbrzo nakon ove fatalne nesreće, u blizini je izbila tuča između radnika luna parka i grupe pojedinaca koji su ih navodno isprovocirali, ukazuje izvor blizak slučaju. Policija je intervenisala i prekinula tuču. Na društvenim mrežama ljudi su postavili mnoge poruke i video zapise .\nGrosse bagarre à la foire du trône suite à un mort #foiredutrone #accident #Bagarre pic.twitter.com/zJBj88JTmg\n— doudouuu (@kayciedoudou) May 6, 2022\nMort en live encore à la foire du trône Jsuis traumat #foiredutrone pic.twitter.com/n6topun4ft\n— Mohaa_storm (@StormMohaa) May 6, 2022\nJ’vais plus a la foire du trône c’etais ke jours de trop aujourdhui jcrois pic.twitter.com/vQVBSwp0tL\n— MRK (@saamy_95) May 6, 2022\nTagovi: Foire du trone - Francuska - Pariz - tragedija - tuča\nORBANOVO JASNO “NE” FRANCUSKOJ: Francuska ipak veruje da će ubediti Mađarsku u vezi embarga na ruske energente\nMađarski premijer Viktor Orban, međutim, smatra da je takav sporazum „veoma malo verovatan”. On poziva da se pronađu rešenja pre sprovođenja takvih sankcija koje bi pogodile ruske energente. Mađarski predsednik je možda u ovom trenutku veći problem zvaničnicima u Briselu nego bilo šta drugo. Stav Mađarske je, kako je više puta njen premijer Viktor Orban\nMUŠKARCI IH SEKSOM PRENOSE MUŠKARCIMA: novi slučajevi “majmunskih boginja” u Francuskoj\nPrema izveštaju objavljenog od strane “Javnog zdravstva Francuske” u ponedeljak, 23. maja, Francuska je na ovaj datum imala tri potvrđena slučaja “majmunskih boginja”. To znači da su od prvog, otkrivenog prošlog četvrtka, identifikovana dva nova pacijenta, prenosi Cnews. Dok se upozorenje daje na evropskom nivou, u Francuskoj su upravo otkrivena dva nova slučaja “majmunskih boginja”.


Dodik: Ostajemo pri EU, ali štitimo naše interese - Nova Borba\nMilorad Dodik/ Foto: cdm.me\nDodik: Ostajemo pri EU, ali štitimo naše interese\nMilorad Dodik kaže da RS želi u EU, ali da treba zaštiti i sopstvene interese u procesu pridruživanja.\nAutor: Agencije, NB, Blic.rs\nOstajemo pri procesu pridruživanja Evropskoj uniji, kakva god ona u budućnosti bila, ali s pojačanim potrebama da, pre svega, zaštitimo naše interese i da RS bude vidljiva i afirmisana u tom procesu, ocenio je danas predsednik RS Milorad Dodik komentarišuči odluku građana na referendumu o izlasku Velike Britanije iz EU.\n– Mnogi su govorili da se to neće desiti, a ipak se desilo. To dovodi do jedne nove Evrope, koja nije ona koju smo znali, i verovatno mnogih procesa u samoj Evropi koji će ličiti na ovo što je uradio narod Velike Britanije – naveo je Dodik.\nPodsetivši da i u RS postoji "potreba za raznim vrstama izjašnjavanja naroda", Dodik je rekao da je RS to nekoliko puta "vrlo oštro onemogućeno".\n– Ali, afirmacija referenduma kao konačne odluke o važnim nacionalnim pitanjima na ovaj način poprima dodatnu snagu i to će služiti RS u nekoj budućnosti – dodao je Dodik, a prenosi faktor.ba.\nDodik je čestitao građanima Velike Britanije na demokratski provedenom referendumu o izlasku iz EU i ocenio da je volja naroda, izražena na taj način, činjenica koja svuda u svetu mora biti uvažena.\n- Referendum, kao vrhunac demokratskog izražavanja, mora biti dostupan građanima u svim modernim društvima, kao što je nesumnjivo Velika Britanija, koja je na taj način dokazala svoju političku zrelost - ocenio je Dodik.\nOn je napomenuo da EU, uprkos svim svojim slabostima, ostaje cilj Republike Srpske i BiH, ali do kojeg se može doći samo uz puno uvažavanje ustavnih nadležnosti svih nivoa vlasti i bez ugrožavanja autonomije Srpske.