Rimska deklaracija kao početak raspada EU - Politika i društvo - Ceopom Istina\nRimska deklaracija kao početak raspada EU\nNaslovna / Politika i društvo / Rimska deklaracija kao početak raspada EU\nKategorija: Politika i društvo / Objavljeno: 28/03/2017, 16:38\nLideri EU opredelili su za stvaranje potpuno nove integracije, koja bi trebalo da zameni ono što se danas još uvek zove EU.\nOd pet scenarija budućnosti Evropske unije koje je nedavno u Evropskom parlamentu obznanio predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker, 27 lidera evropske integracije su se u Rimu opredelili samo za jedan – onaj da buduću integraciju čine grupe zemalja sa različitim stepenom integrisanosti, za scenario takozvane Evrope sa više brzina. To razotkriva činjenicu da EU lideri nemaju novih ideja kako da sačuvaju i ožive integraciju i Deklaracija iz Rima donesena u čast 60. rođendana evropske integracije predstavlja samo kupovinu vremena i zamajavanje javnosti, a ne put ka rešenju krize.\nTakozvana Evropa sa više brzina, međutim, postoji još od samita u Mastrihtu decembra 1992. godine, kada je, da bi se spasilo i samo postojanje integracije, dogovoreno da neke zemlje mogu da prihvate deo rešenja, a neke ne moraju. Kasnije je ta višebrzinska EU ozvaničena pre svega kroz evrozonu i one koji nemaju jedinstvenu valutu evra, kao i kroz Šengensku grupu zemalja bez unutrašnje granične kontrole i zemlje koje su izvan Šengena. Unutar te dve osnovne višebrzinske grupe postojale su takođe razlike. U Deklaraciji iz Rima je uz formulaciju „kretanja različitim putevima“ dodato „ali kretajući se u istom pravcu“. U prevodu, različitim brzinama u istom pravcu, pa ko stigne da stigne.\nUkratko, takozvana Evropa sa više brzina odavno postoji i upravo je to jedan od ključnih uzroka višegodišnje egzistencijalne krize EU. I onda, kako se taj tako temeljan uzrok krize EU može sada nuditi kao njeno rešenje i kao budućnost koja će očuvati evropsku integraciju. Višebrzinska Evropa je put ka kraju EU. U Deklaraciji iz Rima potom se iznad svega naglašava „jedinstvo lidera EU“ u odlučnosti za bolju budućnost i napretka. To već pomalo liči na uvredu inteligencije ljudi jer višebrzinsko rastakanje integracije ne može da istovremeno znači i jedinstvo i odlučnost. Uz to, EU je, kao nikada do sada, duboko podeljena u svim geografskim pravcima. Postoji podela na sever i jug zbog politike štednje i viđenja ekonomske krize, a tu je i jaz između zapada i istoka u politici imigranata i ravnopravnosti zemalja članica. A o kakvom jedinstvu u Rimu se uopšte može govoriti, podseća i činjenica da su dve kucane strane teksta Deklaracije „usaglašene“ pred sam samit i to pod pritiskom moćnih zemalja i domaćina jer mnogi – javno Poljska i Grčka – nisu hteli da prihvate nametnute birokratske formulacije. O jedinstvu govori i to što su se evropski lideri posle rimskog skupa razbežali, što bi narod rekao, „k’o sa turskog groblja“.\nPored tih frazeoloških obmana, u Deklaraciji ima i direktnih laži. Tako 3. tačka Deklaracije govori o „socijalnoj Evropi“ i zaštiti ljudi i pomoći onima koji su ugroženi. A u realnosti je upravo surovo rušenje socijalnog modela evropskih društava i razaranja rešenja nastalih kroz evropsko istorijsko iskustvo. U tom sramnom poslu EU je postala podizvođač radova u ime multinacionalnih kompanija i banaka. Na primer, samo u Grčkoj su u poslednjih pet godina 12 puta smanjene penzije i drastično ograničene mogućnosti zdravstvene zaštite i obrazovanja.\nI još jedna laž. Zvezda vodilja Deklaracije i rođendanskog slavlja je tvrdnja da je EU obezbedila, kako je to rekao njen ambasador u Beogradu Majkl Davenport u tekstu u jednom dnevnom listu, „nezapamćen mir, prosperitet i bezbednost“. Mir u Evropi su, međutim, čuvali NATO i, dok je bio, Sovjetski Savez, a ne evropska integracija. Kada je reč o prosperitetu, valja podsetiti da su ključne članice EU i pre integracije bile razvijene zemlje, zatim da je u vreme Evropske ekonomske zajednice i kasnije Evropske zajednice prosecna godišnja stopa rasta bila 4,6 odsto, a od formiranja EU pa do danas prosečan rast iznosi 1,2 procenta. A o bezbednosti svedoče naslovne strane evropskih novina gotovo svakog dana.\nNaravno, svega toga su svesni evropski lideri, ali nemaju snage da se suoče sa tom realnošću i opredelili su se za gubljenje vremena i nadu da će se na kraju ipak nešto desiti. Jedan deo briselske birokratije veruje da bi se vreme moglo kupiti afirmisanjem ideje proširenja a za to su još ostale samo zemlje Zapadnog Balkana, pa se sada sve više u javnosti pojavljuju razna upozorenja kako bi taj deo Evrope trebalo što pre integrisati. Nije jasno kako to učiniti, pa se u tim lutanjima pojavila i ideja stvaranja Balkanske grupe zemalja koje bi prvo trebalo međusobno da se povežu, pa onda kao grupa da čekaju Evropu sa više brzina. Na trenutke se učini i da sudbina EU baš i zavisi od Zapadnog Balkana.\nTako je predsednik EK Junker uoči samita u Rimu ocenio da će, ako EU propadne, na Zapadnom Balkanu izbiti novi rat. Poruka je dakle da EU mora da postoji zbog Zapadnog Balkana. Agresivniji deo Brisela istovremeno veruje da bi na tom Zapadnom Balkanu trebalo generisati nove krize, što se već uveliko čini u Makedoniji i Bosni i Hercegovini, pa da se onda EU pojavi kao medijator i reši tu krizu. U Briselu je staro uverenje da su krize korisne za evropsku integraciju, ali procena da bi Zapadni Balkan mogao da spasi EU ipak nije realna.\nOpredeljenje većine lidera ozvaničeno u Rimu da se budućnost evropske integracije gradi na različitim brzinama sugeriše da će se na tome zaista i raditi uprkos iskustvu da je takav pristup već pokazao da je on deo problema, a ne rešenja. Koliko je do sada poznato, ne bi to bilo na način da svaka zemlja ima svoju evropsku brzinu, nego više kroz stvaranje grupa zemalja sa sličnim potencijalima i interesima, pa bi onda te grupe činile tu široku evropsku integraciju. Nejasno je kako bi to organizaciono bilo institucionalizovano, kako bi funkcionisalo. Ali jasno je da to više ne bi mogla da bude Evropska unija, to bi bila neka potpuno nova integracija u Evropi, nešto što je do sada u političkom iskustvu nepoznato. Drugim rečima, jasno je da su se lideri EU opredelili za stvaranje potpuno nove evropske integracije koja bi trebalo da zameni ono što se danas još uvek zove EU.\nU tom smislu bi Deklaracija iz Rima mogla da bude i formalni početak nestanka EU. Tvrdi se da je autor te ideje i njen ključni nosilac Nemačka. Da li, međutim, Nemačka ima stvarne snage da iznese takav projekat jer bi to značilo da Nemci finansiraju većinu zemalja Evrope pošto bi to bila cena za njihov pristanak na nemačke integrativne uslove. U Nemačkoj se desio takozvani „savez elita“, koji podržava takav koncept, ali nemačka elita ima i bogatu istoriju nerealnih ambicija. Nije samo reč o finansiranju nego i o liderstvu. Savremena Nemačka je nevoljan lider, nevoljan hegemon i, uprkos najmoćnijoj ekonomiji i ljudskom potencijalu, nema kapacitet da nosi Evropu na svojim leđima.\nOstavite komentar na Rimska deklaracija kao početak raspada EU


Novosti: Međunarodni tim za Srebrenicu? - 08.01.2020, Sputnik Srbija\nNovosti: Međunarodni tim za Srebrenicu?\nBeograd i Banjaluka bi mogli uskoro da pokrenu zajedničku diplomatsku inicijativu da se formira međunarodna komisija o građanskom ratu u Bosni i Hercegovini i... 08.01.2020, Sputnik Srbija\n07:52 08.01.2020 (Osveženo: 23:30 26.08.2021)\nBeograd i Banjaluka bi mogli uskoro da pokrenu zajedničku diplomatsku inicijativu da se formira međunarodna komisija o građanskom ratu u Bosni i Hercegovini i događajima u Srebrenici, pišu „Novosti“.\nList napominje da ova ideja postoji već dugo, ali da je ponovo „reaktivirana“, nakon što je britanska Vlada objavila poverljiva dokumenta u kojima se potvrđuje da su napad bosanskih Srba na Srebrenicu u julu 1995. godine isprovocirale bošnjačke snage, kao i da rukovodstva Republike Srpske i Srbije nisu organizovala ni naredila zločine.\n„Novosti“ podsećaju da dešavanja u Srebrenici već istražuje nezavisna Komisija za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji, koju je u avgustu 2018. godine formirala Vlada Republike Srpske. Komisija bi do kraja godine trebala da završi izveštaj i predstavi ga institucijama u Banjaluci.\nMilorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica, kaže za „Novosti“ da je dokument britanske obaveštajne službe, a koji se odnosi na Srebrenicu, ustupljen ovoj komisiji.\n„Britanski dokument na 200 stranica potvrdio je tezu da u RS nije postojao nikakv plan za zločin. Ipak, Srbima je presuđivano za genocid. Da sve bude još gore, i Britanija, koja je imala dokument iz kojeg se vidi da Srbi nisu planirali zločin u Srebrenici, poslala je Rezoluciju o genocidu u Srebrenici Savetu bezbednosti UN. Ovo je veliki apsurd — Britanija ima dokument svojih službi koji kaže da to nije tačno, a podnosi rezoluciju o Srebrenici“, kaže Kojić.\nOn objašnjava da jedan takav dokument obaveštajnih službi, eventualno, može dovesti do ponavljanja postupaka u krivičnim predmetima koji su već okončani pred pravosuđem. Takođe, potencijalno bi mogao da pomogne i onima protiv kojih se trenutno vodi postupak.


PIO doprinosi zavisiće od veličine poseda, moguć i otpis dugovanja - AgroSmart\nPIO doprinosi zavisiće od veličine poseda, moguć i otpis dugovanja\nNamirivanje poreza i doprinosa po ekonomskoj snazi gazdinstva i otpis dugova pojedinim poljoprivrednicima prema PIO fondu, uz određene uslove, neke su od stavki u predlogu resornog ministarstva koje je upućeno njihovim kolegama iz finansija, saznaju Novosti. Svoje mišljenje daće i stručnjaci iz Ministarstva finansija, a kako se očekuje, ovaj višedecenijski problem, trebalo bi da bude rešen tokom sledeće godine.\nKako list nezvanično saznaje, poljoprivrednicima za koje se utvrdi da imaju da plate nesrazmerno velika dugovanja i namete, u odnosu na ekonomsku snagu gazdinstva, biće ponuđen otpis dugovanja. Ako mu se oproste dugovanja, moraće da pristane na određene uslove, o kojima se još razmatra. S druge strane, biće mu ponuđeno da plati samo glavnicu, koja kod svih predstavlja manje od polovine duga, jer je sve ostalo kamata.\n– Ubuduće će ti nameti biti proporcionalni veličini ekonomskog gazdinstva, pa neće isto biti za onog koji obrađuje hektar i sto hektara zemlje – ističe izvor Novosti.\n– Država će propisati koja je minimalna cena koju će poljoprivrednici morati da uplaćuju, u zavisnosti od veličine svog gazdinstva, pa će im tolika biti i penzija. Ko bude hteo veću, može da uplaćuje koliko bude hteo, ali ne ispod minimalno propisane granice – dodaje\nO ovom problemu nedavno je govorio i ministar finansija Siniša Mali. Tokom rasprave o predloženom rebalansu budžeta za 2020. godinu, rekao je da je svestan problema sa kojima se suočavaju poljoprivrednici, kada su penzije u pitanju. Ministar Mali tada je kazao da je od svog kolege Branislava Nedimovića dobio predlog, koji se sada analizira u Ministarstvu finansija.\nPoljoprivrednici u Srbiji imaju penziju oko 11.000 dinara, a procenjuje se da za doprinose duguju oko dve milijarde evra.\npio doprinos poljoprivreda


Rekonstrukcija Radničkog biće gotova u avgustu 2022. - Novi Sad\nRekonstrukcija Radničkog biće gotova u avgustu 2022.\n13:10:00 29.10.2021, Komentara: 0\nNovi Sad - Rekonstrukcija zgrade Radničkog trebalo bi da bude gotova u avgustu naredne godine. Kako je saopšteno nakon današnjeg obilaska gradilišta predstavnika Novog Sada i kompanije Vega IT, koja je kupila zgradu nekadašnjeg Radničkog, očekuje se da radovi na površini od 6.500 kvadratnih metara i 13 spratova budu gotovi za manje od godinu dana. Nakon toga će deo trenutnih, ali i novi zaposleni, moći da se usele u novi poslovni prostor.\nZgrada Radničkog uništena je u požaru aprila 2000. godine. Posle više decenija predata je u vlasništvo Novom Sadu, a nakon toga ju je na licitaciji kupila kompanija Vega IT po ceni većoj od 5,2 miliona evra. Ova kompanija rekonsturkciju radi po projektu arhitekte Lazara Kuzmanova.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević poručio je danas da je vrednost investicije 12 miliona evra, u šta spada i cena kupovine. Kako navodi, ovo nije samo ulaganje jedne IT firme, već i ulaganje u Novi Sad, jer pokazuje da je u vojvođanskoj prestonici u toku četvrta industrijska revolucija.\n- Ovo je veliki dan, ne samo za kompaniju Vega IT, već i za Novi Sad. U pitanju je projekat od gradskog značaja, odnosno realizacija nečega što možda nismo mogli ni da zamislimo pre nekoliko godina, a sada svedočimo početku rekonstrukcije ove zgrade. Čak 21 godinu je objekat Radničkog univerziteta bio simbol za propadanje grada i za stradanje, a ovo je momenat kada Novi Sad ulazi u novu eru svog razvoja i potvrda da se četvrta industrijska revolucija dešava i u našem gradu. Ova poslovna zgrada je svojevrsna moderna fabrika u kojoj će raditi oko 550 ljudi. To je nešto nešto što je neophodno svakom gradu koji želi da zadrži konkurentnost i da se razvija. Veoma sam srećan i ponosan, a posebno zahvalan Vega IT na ovom hrabrom poslovnom potezu i na njihovoj odlučnosti da nastave da investiraju u našem gradu - naveo je Vučević.\nPrilikom obilaska gradilišta je rečeno da je idejno rešnje za fasadu zgrade kreirao arhitektonski studio „Kuzmanov and partners“ i da je idejni koncept nove arhitekture Radničkog očuvanje identiteta objekta uz savremenu oblikovanu prepoznatljivost i korišćenje novih materijala i savremenih obloga. Suosnivač kompanije „Vega IT“ Vladan Ostojić je izrazio zadovoljstvo što je rekonstrukcija zgrade započeta u skladu sa kreiranim planovima i što su korak bliže da nekadašnji simbol Novog Sada dobije novi sjaj.\nProjekat za izvođenje radova uradila je firma „Tim Inženjering“, a jedan od projektanata Aleksandar Kovjanić je naveo da su se pobrinuli da nova zgrada zadovolji sve relevantne domaće i evropske propise i standarde, pre svega u oblasti statike i seizmike, zaštite od požara, energetske efikasnosti, sa ciljem da naprave jednu od najsavremenijih poslovnih zgrada u Novom Sadu.


Edukacija žena poduzetnica: održana radionica o e-poslovanju - Dobro došli - IPI Akademija Tuzla\nEdukacija žena poduzetnica: održana radionica o e-poslovanju\nU okviru projekta "Unaprjeđenje konkurentnosti žena poduzetnica kroz e-poslovanje",koji uz podršku Ambasade SAD-a u Bosni i Hercegovini provodi Visoka škola "Internacionalna poslovno-informaciona akademija" Tuzla, u subotu 17.10.2015. godine u Tuzli je održana prva od planiranih pet edukativnih radionica.\nNa jednodnevnoj besplatnoj edukaciji namijenjenoj ženama vlasnicama firmi ili menadžericama u bh. firmama, tretirane su teme vezane za elektronsko poslovanje, gdje su učesnicama kroz teoretski i praktični dio predstavljene prednosti ovog vida poslovanja. Izuzetno zadovoljne onim što su male priliku čuti, nakon okončane radionice, 21 predstavnica firmi sa područja regije Tuzla dobila je certfikat o učešću u projektu. Učesnice će dobile i priručnik za elektronsko poslovanje, koji je kreiran u okviru projekta.\nNakon Tuzle jednodnevne radionice će biti održane u još četiri bh. grada. Naredna je u Brčkom 31. oktobra, a do kraja ove godine radionice će biti održane u Banja Luci, Doboju i Sarajevu. Sve zainteresovane poduzetnice za naredne besplatne radionice mogu se prijaviti za učešće na e-mail adresu: info@ipi-akademija.ba.\nKroz projekat će biti realizovano i mentorstvo u 10 odabranih preduzeća, kojima će biti predložena konkretna poslovna rješenja. Cilj projekta je unapređenje sposobnosti žena poduzetnica kroz razvoj e-poslovanja.


Kraj sezone 2020/21 - KK BAGLJAŠ\nZavršena je sezona 2020/21 gde smo u regularnom delu završili na 3. mestu a u play off – u na 8. mestu.\nPrvi regularni deo sezone smo odigrali dosta dobro u većem delu prvenstva sa nešto slabijim početkom gde smo startovali sa dva poraza od ekipa koje su pretendovale na ulazak u viši rang ali posle tih poraza ekipa se “probudila” i podigla pa smo zaigrali mnogo čvršće i zrelije u nastavku prvenstva gde smo vezali šest pobeda koje su nam mnogo značile za samopouzdanje i bolju igru u nastavku takmičenja. Ubrzo nam stiže i 9. kolo revanš utakmica protiv Akademika koju smo izgubili zbog skraćene rotacije i prve Covid pauze od ukupno tri koje smo imali do kraja prvenstva. Poslednje 14.kolo regularnog dela igrali smo protiv Beočina i za prvo mesto u grupi gde nismo uspeli da izvučemo pobedu i završavamo na 3. poziciji. Pauza u trenažnom procesu prouzrokuje to da ispadnemo iz takmičarskog ritma tačno pred play off i sa skraćenom rotacijom jednostavno nismo mogli više i po meni je uspeh što smo pod ovim okolnistima i završili takmičenje. Ovom prilikom hoću da čestitam igračima na uspešno završenom takmičenju u 2. MRL , sezona je bila dobra ali nedostatak faktora sreće u play off-u je uticao da se ne pokaže pun potencijal ove ekipe. Svi treba da budemo zadovoljni prikazanim igrama i rezultatima i to treba da nam bude podsticaj za dalji rad, pripremu i razvoj ekipe za naredno takmičenje, rekao je za klupski sajt prvi trener ekipe Dejan Ožegović.\nEkipa Bagljaša je završila regularni deo prvenstva sa najboljim statističkim parametrima u grupi B sa 1179 postignuta poena i 964 primljena a sa koš količnikom od 215 poena. Isto tako treba istaći da je najviše postignutih poena na jednoj utakmici u grupi B postigla ekipa Bagljaša 111 u 6. kolu protiv ekipe Marina iz Bačke Palanke a to je i drugi rezultat u celoj ligi posle ekipe Srbobrana koja je postigla 113.


Bezbjednosna situacija zadovoljavajuća | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Bezbjednosna situacija zadovoljavajuća\nForum za bezbjednost građana opštine Pale konstatovao je na današnjoj sjednici da je bezbjednosna situacija na području opštine i Olimpijskog centra Jahorina zadovoljavajuća, jer nema većih problema, učestalih krađa i narušavanja javnog reda i mira. Zamjenik načelnika opštine Pale Nenad Vuković izjavio je da je Policijska stanica Pale zadužena za pojačane aktivnosti pored ugostiteljskih objekata koji imaju duže radno vrijeme, dok će Komunalna policija redovno vršiti mjerenje buke i evidentirati ostale prekršaje. „Problem rada ugostiteljskih objekata najviše se manifestuje kroz dužinu rada i ponekad narušavanje javnog reda i mira“, objasnio je Vuković nakon sastanka. On je naglasio da je na današnjoj sjednici bilo riječi i o problemu narkomanije koji ne može riješiti samo opština Pale, jer je to problem države, regiona i cijelog svijeta.\n„Donijeli smo zaključak da budu provedene mjere prevencije, posebno u osnovnim školama, kao i da se na narednom sastanku u martu, koji će organizovati CJB Istočno Sarajevo iznesu ovi zaključci“, rekao je Vuković, dodavši da opština Pale nema većih problema po ovom pitanju, ali želi da reaguje preventivno.\nOn je naglasio da je razgovarano i o Zakonu o okupljanju građana koji će u narednom periodu biti interesantan, jer su ubrzo opšti izbori i biće većih okupljanja, promocija stranaka.\nPrema njegovim riječima, donesen je zaključak da budu određene lokacije i mjesta, odnosno usklađeni opstinski propisi sa ovim zakonom.\nVuković je naglasio da je na današnjem sastanku razgovarao o problemu pasa lutalica, dodavši da, s obzirom da je donesen Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja opština Pale ima problem jer je zakonom predviđen način za odvoz, smještaj i uklanjanje pasa lutalica, a to iziskuje velika sredstva.\nOn je naveo da će ovo pitanje biti kandidovano na nivou grada Istočno Sarajevo kako bi se svih šest opština udružilo i zajednički riješilo problem pasa lutalica.\nDanašnjem redovnom sastanku prisustvovali su predstavnici Policijske stanice Pale, opštine, Civilne zaštite, Vatrogasne službe, direktori škola i Centra za socijalni rad.\nPrethodni članakMladen Plakalović osvojio 78. mjesto u trci na 15 km slobodnim stilom\nNaredni članakSlavija se „tukla“ u Antaliji


Sjajnji popusti za profi šminkanje do kraja septembra\nU Kozmetičkom salonu „Aldebaran“ otpočela je nova akcija usmerena na profesionalno šminkanje.\nNjihova standardna usluga koju obavljaju dugi niz godina, do kraja septembra biće još pristupačnija zahvaljujući zanimljivim popustima.\nUsluga šminkanja za jednu osobu po redovnoj ceni iznosi 1600 dinara, a ukoliko dve osobe dođu zajedno, dobijaju popust od 20%, i tada je cena po šminkanju 1280 dinara.\n*popust važi samo u salonu i ne obuhvata izlaske na teren\nDruga akcija kreirana je za šminkanja za venčanje, koje najčešće zahteva izlazak šminkera na teren. Redovna cena šminkanja mlade iznosi 1800 dinara, a ukoliko se prijave još tri osobe, mlada dobija popust i njeno šminkanje će koštati svega 1000 dinara!\nVenčanja, veridbe, krštenja i ostale vrste proslava obično traju po nekoliko sati zbog čega je važno da lice sve vreme ostane uredno i blistavo. Profesionalna i kvalitetna šminka može obezbediti takav izgled, a veoma je važan i način i redosled njenog nanošenja.\nZakazivanje šminkanja može se obaviti pozivanjem brojeva 023/531.481 i 063/811.65.41 ili se raspitati lično u salonu.\nTagovi akcijaAldebarankozmeticki salonprofesionalno sminkanješminkavenčanja\nŠpagete sa šunkom i pečurkama\nPokušaj ubistva u Farkaždinu


RTS :: Oko magazin: Deobe oko Ćosića i Ekmečića\nRTS 1 Oko magazin: Deobe oko Ćosića i Ekmečića\npetak, 01. mar 2019, 18:25\nOko magazin: Deobe oko Ćosića i Ekmečića\nDobrica Ćosić i Milorad Ekmečić u Zadarskoj i Travničkoj ulici\nPisac Dobrica Ćosić i istoricar Milorad Ekmečić dobijaju ulice u Beogradu, a na inicijativu predsednika Aleksandra Vučića, koji smatra da je to način da se oda dužno poštovanje dvojici intelektualaca. S druge strane, čula su se pitanja da li se to u Beogradu, brisanjem imena gradova regiona, ukidaju obeležja bivše države, budući da će ime Dobrice Ćosića nositi Zadarska, a Milorada Ekmečića - Travnička ulica. A to je oživelo i još neka pitanja, koja se često čuju kada se pominju Ekmečić i Ćosić.\nZa pisca najobimnjijih memorara u srpskoj književnosti kažu da je bio čovek koji se bavio politikom, ali i čovek kojim se politika bavila. Akademik i prvi predsednik Savezne Republike Jugoslavije poznat je i kao "otac nacije", prvi je progovorio o podeli Kosova, a mi smo proveravali mogu li se odvojiti društveno-politički i književni angažman Dobrice Ćosića.\nI akademik Milorad Ekmečić obeležio je jednako dugo razdoblje - u istoriografiji se zadržao tokom cele druge polovine 20-og i početkom 21-og veka. Kažu da je lekcije učiteljice života učio pre drugih, pisao i istraživao šest decenija, kao i da će decenije biti potrebne da se njegovo delo razume. Oni koji su istoriju učili iz Ekmečićevih knjiga, podsećaju nas na njegovo delo.\nSrbija je obeležila Nacionalni dan knjige, koji nam je doneo vest da prvi put posle nekoliko godina najčitanija knjiga u bibliotekama u Srbiji nije bio neki novjii nagrađeni naslov, nego prvi dobitnik Ninove nagrade - roman Koreni, što se svakako dovodi u vezu sa serijom koja je obeležila 2018-tu kao najgledaniji domaći televizijski sadržaj. Serija koja nas je vratila knjizi, donela nam je i priču o 19-om veku u Srbiji, političkim previranjima i porodičnom životu. Zato se narednih nekoliko minuta vraćamo Katićima i mitskom Prerovu.\nPriprema i vodi Dragana Ignjić\nPriština o "potpunom integrisanju severa"\nPlanetarijum - Nomadska Srbija\nĐilas, šest godina samoće


Japan nastavlja saradnju sa Amerikom: Zajedno protiv Severne Koreje - 24.04.2017, Sputnik Srbija\nJapan nastavlja saradnju sa Amerikom: Zajedno protiv Severne Koreje\nJapanski premijer Šinzo Abe izjavio je da će Japan nastaviti da održava blizak nivo odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama zbog pretnje koju predstavlja Severna... 24.04.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, japan, šinzo abe, donald tramp\n© AP Photo / Shizuo KambayashiPremijer Japana Šinzo Abe\nJapanski premijer Šinzo Abe izjavio je da će Japan nastaviti da održava blizak nivo odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama zbog pretnje koju predstavlja Severna Koreja.\n23 April 2017, 09:35\nJapan će nastaviti da održava bliske odnose sa SAD zbog pretnje koju predstavlja Severna Koreja, izjavio je japanski premijer Šinzo Abe.\nRanije u toku dana, Abe je telefonom razgovarao sa američkim predsednikom Donaldom Trampom. Prema izveštajima medija, lideri dveju država su se složila da preduzmu potrebne korake kako bi zaustavili „provokativne akcije“ Pjongjanga.\n„Zbog nuklearnog i raketnog programa, Severna Koreja predstavlja veoma ozbiljnu pretnju međunarodnoj zajednici, kao i bezbednosti naše zemlje“, rekao je Abe. Prema njegovim rečima, od nedelje se u zapadnom delu Tihog okeana održavaju zajedničke vojne vežbe u kojima učestvuju američki nosač aviona „Karl Vinson“ i snage japanske mornarice.\n„Naša zemlja će odlučno odgovoriti (na severnokorejske pretnje) održavanjem bliske saradnje sa Sjedinjenim Američkim Državama, kao i visokim nivoom obazrivosti“, rekao je Abe posle razgovora sa Trampom, prenosi televizija NHK.


Promene režima saobraćaja 31. decembra i 1. januara - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Promene režima saobraćaja 31. decembra i 1. januara\nNa svim linijama javnog gradskog prevoza u subotu, 31. decembra, važiće subotnji red vožnje. U novogodišnjoj noći (od 17.00 uveče do 5.00 ujutro) za saobraćaj će biti zatvoreni Trg Nikole Pašića (od Terazija do Takovske) i Dečanska ulica (od Trga Nikole Pašića do Terazijskog tunela), saopštavaju iz Direkcije za javni prevoz.\nZbog navedenog zatvaranja ulica, na svim linijama javnog gradskog prevoza redovne noćne linije počeće sa radom u 22.00. U novogodišnjoj noći će vozila privatnih prevoznika izaći u saobraćaj dva sata ranije (u 22.00 umesto u ponoć), a od ponoći će saobraćati po redovnom režimu. Trase linija koje prolaze ulicama koje su zatvorene za saobraćaj biće izmenjene po istom principu kao i trase dnevnih linija 24, 26, 27, 37, 44 i 58.\nRedovne dnevne linije 7, 12, 15, 16, 17, 27, 29, 40, 33, 48, 53, 84, 88 i 95 do 22.00 će raditi po subotnjem redu vožnje. Sva vozila sa ovih linija koja stignu na svoje terminuse posle 22.00 biće isključena iz saobraćaja. Od 22.00 do 4.00 po vanrednim novogodišnjim satnicama vozila na ovim linijama saobraćaće u intervalu od 30 minuta. Na linijama 29 i 40 u periodu od 22.00 do 4.00 saobraćaće autobusi.\nLinije sa poteza 100, 300, 400 i 600 radiće po važećem redu vožnje za radni dan do kraja rada. Ostale linije ostvaruju poslednje polaske do 23.00. Sva vozila koja stignu na svoje terminuse posle 23.00 isključuju se iz saobraćaja. U periodu od 22.00 do 23.00 preklapaće se dnevni i noćni novogodišnji saobraćaj.\nTokom održavanja manifestacije „Ulica otvorenog srca“ u nedelju, 1. januara, od 6.00 do 20.00 za saobraćaj će biti zatvorene Svetogorska i Makedonska ulica na delu od Dečanske do Takovske ulice.\nZbog toga trolejbuske linije 28 i 41 neće saobraćati u navedenom periodu, a na liniji 40 broj vozila biće povećan za vreme održavanja manifestacije. Autobusi sa linija 65 i 77 će u oba smera saobraćati delimično izmenjenim trasama: Dečanska – Braće Jugović – Bulevar despota Stefana – Džordža Vašingtona – 27. marta i dalje redovnim trasama. Na izmenjenom delu trase vozila sa ovih linija koristiće postojeća stajališta javnog gradskog prevoza. (Beoinfo)\nTagovibg servis nova godina 2012 saobraćaj\nPrethodni „Ulica otvorenog srca“ posvećena bebama\nSledeći Invisible Gipsy u BDP-u


U čast Svetog Save\nPod pokroviteljstvom grada Valjeva, koji je iz budžeta izdvojio 300.000 dinara, a u organizaciji Sportskog saveza Valjeva, uz tehničku pomoć AK Metalac, Svetosavska atetska trka doživeće, na Savindan svoje 17. izdanje. Atletičari svih uzrasta nadmetaće se na centralnim gradskim ulicama, a još jednom se očekuje da se u glavnoj trci nađe krem ovdašnjeg trčanja na srednje i duge pruge, uz kvalitetne strance iz regiona.\nOgranizatori očekuju da se na strartu pojave najbolja srpska dugoprugašica Amela Terzić, kao i trostruki prvak Evrope u krosu, Mađar Barnabas Bene. Dolazak je najavio još jedan mađarski atletičar Ištvan Sabo, a treba očekivati dolazak svih naboljih srpskih takmičara.\nSvečano otvaranje manifestacije na Savindan je zakazano za 12 časova, nakon čega će uslediti start trke predškolaca na 200 metara, memorijal Aleksandar Milovanović. Trka učenica prvog i drugog razreda na 800 metara nosi ime Nenada Kuzmanovića, a na istoj distanci trčaće i ostali školarci. Juniorke i seniorke nadmetaće se na stazi od 3.000, juniori i seniori na 5.000, dok je za pripadnike vojske i policije predviđena distanca od 2.000 metara. Trka veterana je na duplo kraćoj deonici.\nMega lako do finala\nMega Leks - Metalac Farmakom 97:86 (22:20, 25:16, 34:24, 16:26) U svom petom učešću na finalnim turnirama Kupa Radivoja Koraća košarkaši Metalca zaustavljeni su u polufinalu, što je i najbolji rezultat u istoriji kluba. Ipak, po prikazanoj partiji protiv Mega Leksa, eventualno finale bilo je predaleko za momke Vladimira Đokića, jer je tim iz Sremske Mitrovice relativno lako došao do svog trećeg finala u nizu. Mega je uspela da prekine u neugodnu tradiciju, jer je u svm takmičenjima izgubila poslednje četiri utakmice od Metalca, a dve ekipe sastače se u poslednjem kolu ABA lige.\nOprezno na Smederevce\nNa klupsku slavu Mitrovdan ekipa Budućnost Krušika 2014 pokušaće da potrvdi dobru formu pobedom protiv Semendrie 1924, kluba nastalog selidbom Seljaka iz Mihailovca u Smederevo i zauzimanjem mesta nekadašnjeg superligaša koji je zvanično presato da postoji. Radi se o vrlo neugodnom protivniku, koji je vezao nekoliko dobrih rezultata, a obzirom da su i Valjevci u dobroj formi očekuje se interesantan susret na stadionu Krušik, koji u subotu počinje u 13 časova i 30 minuta.\nFutog ubedljiv u Valjevu\nValjevo - Futog 0:3 (15:25, 19:25, 16:25) Valjevske odbojkašice počele su novu sezonu u Prvoj ligi ubedljivim porazom od Futoga. Podmlađeni valjevski sastav, bez povratnica Marine Tešanović i Tatjane Puzović, od kojih se očekuje da budu nosioci igre, nije uspeo da se ozbiljnije suprotstavi znatno iskusnijem protivniku.


AP: SAD posredovale za potencijalne letove aviona između Srbije i Kosova\n► AP: SAD posredovale za potencijalne letove aviona između Srbije i Kosova\nAmeričke diplomate nadgledale su danas potpisivanje sporazuma Srbije, Kosova i nemačke aviokompanije "Lufthanza" o ponovnom uspostavljanju komercijalnih letova s ciljem da se poboljšaju ekonomske veze između tih balkanskih zemalja, piše američka novinska agencija AP.\n"Srbija i Kosovo su i dalje nelagodni susedi još od rata 1998-99, koji je odneo više od 10.000 života i ostavio više od milion beskućnika", piše AP.\nAgencija nastavlja da "Srbija i dalje smatra Kosovo delom svoje teritorije, mada je njegovu nezavisnost priznalo oko 100 zemalja, uključujući Sjedinjene Države".\nSavetnik za nacionalnu bezbednost SAD Robert O'Brajen rekao je da "pismo o namerama" koje su u Berlinu potpisali "predstavnici dveju zemalja" - piše AP, "istorijski dogovor", i komercijalne avionske veze nazvao "životnom snagom savremene privrede".\nO'Brajen je rekao da 21 godinu nema komercijalnih letova između Kosova i Srbije. AP dodaje da je više od pet sati potrebno za putovanje drumom od Beograda Prištine.\nSporazum su, u Ambasadi SAD u Berlinu, potpisali Milun Trivunac, državni sekretar Ministarstva privrede Srbije, i Eset Beriša, generalni direktor Uprave civilnog vazduhoplovstva Kosova. Američki ambasador Ričard Grenel je i specijalni izaslanik predsednika Donalda Trampa za Srbiju i Kosovo, podseća AP.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je pozdravio sporazum rekavši da je to "važan korak za kretanje građana i proces normalizacije".\nDvadesetpetminutni let između Beograda i Prištine obavljaće niskotarifni prevoznik "Lufthanza Jurovings", koji već ima avion stacioniran u glavnom gradu Kosova, najavljuje AP.\nMihael Kniter, glavni operativni direktor "Jurovingsa", rekao je da bi letovi mogli početi "čim obe zemlje uklone dodatne regulatorne prepreke".\nIpak, nije jasno koliko brzo bi se to moglo dogoditi, piše AP i dodaje da je "Beograd ranije pozvao Prištinu da smanji stopostotni porez na srpsku robu pre no što bude moglo da se letovi nastave".\n"Srbija je pokazala jasnu odlučnost da podstakne slobodno kretanje robe, ljudi i kapitala suprotno veštački nametnutim barijerama i ograničenjima", piše u saopštenju Ministarstva privrede Srbije, zaključuje AP.


Ambasador Lo Kašo učestvovao na šestoj Stalnoj konferenciji državnih tužilaca za kriminal koju promoviše OEBS\nAmbasador Karlo Lo Kašo govorio je danas na zatvaranju šeste Stalne konferencije nacionalnih tužilaca za borbu protiv kriminala, koju je promovisao OEBS, a kojoj je prisustvovao i nacionalni tužilac za borbu protiv mafije Federiko Kafjero De Raho. Inicijativa potiče iz dugogodišnje saradnje OEBS-a, italijanske Nacionalne direkcije za borbu protiv mafije i terorizma i srpskog Tužilaštva za organizovani kriminal.\nU svom govoru, ambasador se osvrnuo na ulogu Italije u ovoj inicijativi i na aktivnu saradnju između Italije i Srbije, počev od potrebe za iznalaženjem efikasnijih instrumenata međunarodne pravosudne i policijske saradnje u borbi protiv transnacionalnog organizovanog kriminala. Italijanska “Nacionalna direkcija za borbu protiv mafije i terorizma i Vlada Srbije inspirisane su “upravo ovim idealnim i pragmatičnim principom“, objasnio je ambasador, “kako bi povećale razmenu informacija u borbu protiv transnacionalnog kriminala na Balkanu. S tim u vezi, želeo bih da se zahvalim Srbiji što je efikasno upravljala Sekretarijatom u protekle četiri godine“.\nNa kraju, ambasador je uputio apel da ovo podstakne sve države Konvencije Ujedinjenih nacija protiv transnacionalnog organizovanog kriminala da primene njene odredbe, kako bi se uspostavili efikasni neformalni mehanizmi informisanja i kako bi se složeni slučajevi organizovanog kriminala rešili.


► Dačić razgovarao s Areasom\nFoto: Beta, MSP / Ognjen Radosevic\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je danas sa ministrom spoljnih poslova Venecuele Horheom Areasom, i zahvalio njegovoj zemlji na nepriznavanju Kosova i podršci u međunarodnim organizacijama, saopštilo je MSP Srbije.\nAreasa je zahvalio Srbiji na razumevanju teške situacije u Venecueli i podršci rešavanju krize dijalogom i upoznao je Dačića s merama koje se preduzimaju da bi se sprečila eskalacija sukoba. On je takođe naveo i da se vlada Venecuele zalaže za dijalog kao jedini način da se postigne trajno rešenje.\nDačić je rekao da Srbija vodi politiku zasnovanu na poštovanju međunarodnog prava i nemešanja u unutrašnja pitanja suverenih država.\nU razgovoru je konstatovano da su odnosi dve zemlje dobri i prijateljski, i izražen je interes za unapređenje ekonomske saradnje i saradnje na multilateralnom planu.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da je dvodnevna poseta predsednika Francuske Emanuela Makrona izvanredna i da su retki političari sa zapada koji bude "lepa...


Tanjug: Nije bilo Krivokapićevog pisma patrijarhu Porfiriju - Volim Podgoricu\nPočetna/Najčitanije/Tanjug: Nije bilo Krivokapićevog pisma patrijarhu Porfiriju\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapić je patrijarhu srpskom Porfiriju uputio samo jedno pismo, 21. maja, u kojem nema ni riječi o spornim članovima Temeljnog ugovora između države Crne Gore i SPC, saznaje Tanug iz izvora bliskih Crkvi.\nKrivokapić je,podsjetimo, izjavio da je srpskom patrijarhu Porfiriju poslao pismo sa primjedbama na dva sporna člana i dio preambule, prije nego što je otputovao u Beograd.\nKrivokapić je, naime, 25. aprila izričito rekao da će potpisati Temeljni ugovor sa SPC, a sedam dana prije toga je prvi put govorio o dva sporna člana, koja, kako je tada rekao, nisu u saglasju sa Ustavom i zakonima Crne Gore.\nOn je u intervjuu TV Vijestima sinoć rekao i da su sa Temeljnim ugovorom bili upoznati predsednik Skupštine Aleksa Bečić i potpredsednik vlade Dritan Abazović, da bi odmah nakon intervjua, na svom Tviteru napisao da je Bečić bio upoznat sa njegovim putovanjem u Beograd, ali ne i sa sadržajem Temeljnog ugovora.\nIstoričar Aleksandar Raković kazao je za Tanjug da se “Zdravko Krivokapić služi obmanama i neistinama kako bi onemogućio da Temeljni ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom ikada bude potpisan”.\n“Čak i ako bi Srpska pravoslavna crkva izašla u susret svim Krivokapićevim fantazmagorijama, Temeljni ugovor opet ne bi bio potpisan”, izričit je Raković.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "EU blaga prema Prištini"\nMONTGOMERI SMATRA 14. 11. 2017. 21:52 >> 21:20 1\nMontgomeri je dodao da bi Srbija trebalo da u pregovorima sa EU, u okviru poglavlja 35, obustavi sve dok kosovska strana ne sprovede svoj dio dogovorenog.\nOn je, takođe, rekao da na višim nivoima vlasti u Vašingtonu ne postoji veliko interesovanje za Balkan, dodajući da nije siguran ni da bi predsjednik SAD Donald Tramp mogao ovaj dio svijeta da pronađe na mapi.\n"Mislim da, nažalost, EU nije dovoljno pritisla (Albance) da to urade, a istovremeno vrše pritisak na Beograd da učini sve više i više. Tužna stvarnost je što je poglavlje 35 u pregovorima sa EU bilo prvo poglavlje koje je otvoreno i biće posljednje", rekao je Montgomeri.\nPrema njegovim riječima, to znači da će Srbija do kraja procesa biti suočena sa sve više zahtjeva.\n"Možda je ovo nediplomatski, ali bih vašem predsjedniku savejtovao da se zahvali i kaže da namjeravate da radite ono što je vaš dio, ali sve dok Priština ne sprovede ovaj važan dio sporazuma koji je potpisan prije nekoliko godina, vi nećete više ništa da radite. 'Nemojte sa nama ni razgovarati o Kosovu dok sve ostane kako jeste odnosno sve dok Priština i Kosovo ne sprovedu ovaj važan dio sporazuma' - to bih uradio da sam na mjestu vašeg predsjednika", rekao je Montgomeri.\n"Kosovo država džihadista u srcu Evrope"\nUsvojena Rezolucija o dijalogu sa Beogradom\nPrekinuti s provokacijama i vratiti se dijalogu


Dodao: Barnus dana 04/1/18 • Svrstano u: Pravo,Seminarski radovi\nIme predmeta: Međunarodno krivično pravo • Ime profesora: prof. Vesna Bilbija • Školska godina: 2015 •\n„Kraj XX i početak XXI veka u svetu će biti upamćen po ogromnoj eskalaciji terorizma koji je zbog neposrednih žrtava, koje je izazvao, materijalnih razaranja, posledica i stalnog straha od novih napada gotovo šokirao svetsku javnost.”\nU novijoj svetskoj istoriji, ne postoji ni jedna zemlja, ni jedna naseljena teritorija na zemljinoj kugli koja je imuna na terorizam. To je sada već globalni svetski problem, s obzirom na to da terorizam kao pojavni oblik u jednoj sredini, po pravilu nikada ne ostaje izolovan na određenom prostoru već se veoma brzo širi i grana i na druge prostore. Terorizam kao jedan od oblika nasilja, sve više u savremenom svetu ugrožava kako unutrašnju, tako i međunarodnu bezbednost. Terorizam karakteriše sve epohe ljudskog društva. Počev od ubistava careva, kraljeva, vojskovođa, atentata na državnike raznih nivoa, podmetanja eksploziva, otmica i sl. Terorizam se nazire u naranijoj ljudskoj istoriji pa kao takav postoji i uvećava svoje oblike sve do današnjih dana. Tokom čitave istorije, ljudi su primenjivali različite terorističke taktike .


NIN / Oporavljeni "Pjer"\nIzlo�ba: Konkurs za nagradu "Pjer"\nMesto: Galerija na Andri�evom vencu\nOrganizator: "Ve�ernje novosti"\nPosle nekoliko godina organizacionog i koncepcijskog lutanja Konkurs "Pjer" se vratio na svoje stare proverene staze sa dobrim izgledima da povrati ugled na�e najcenjenije smotre karikaturista. Prire�ena u prikladnoj Galeriji na Andri�evom vencu i pra�ena veoma dobrim katalogom, ovogodi�nja, trideset i tre�a po redu, izlo�ba je, sa izuzetkom Predraga Koraksi�a (koji odavno, svojom voljom, ne u�estvuje na "Pjeru"), okupila sve na�e najzna�ajnije karikaturiste. Izborom selekcione komisije u galeriji i u katalogu predstavljeno je 116 crte�a potpisanih imenima 63 autora.\nTematski okvir na ovom takmi�enju nije odre�en, ali od samog po�etka je ustaljeno da u�esnici mahom konkuri�u svojim crtanim komentarima na aktuelne dru�tveno-politi�ke pojave i doga�aje slede�i tako i stvarala�ko opredeljenje samog velikana �ije ime nosi konkurs. Otuda je razumljivo �to je najvi�e pa�nje u�esnika privukao odnos Srbije i Crne Gore, pa su i dve od tri nagrade (prva i tre�a) pripale crtanim osvrtima na ovaj dr�avni zaplet. Pobednik Jovan Prokopljevi� je oba aktera sukoba stavio u me�usobno zavisni apsurdni polo�aj ugro�en pretnjom obostranog sunovrata, a Du�anu Vukojevu �iri je dodelio nagradu za �amac u kome je, u dru�tvu sa Crnogorcem, Vojvo�aninom i Albancem, samo Srbijancu stalo da ga odr�i na nemirnoj vodi. Svojom odlukom �iri je izrazio svoje puno slaganje sa jednim, ipak, spornim autorskim stavom, �to je, naravno, pravo konkursnih arbitara, kao �to je i na�e pravo da im na ovome zamerimo. Da dodamo da ni jednu ni drugu karikaturu ne krase izra�eniji likovni kvaliteti, �emu je, ina�e, Pjer u svojim crte�ima poklanjao izuzetnu pa�nju. Drugonagra�eni rad Vlade Vola�a odlikuje dobar crte�, ali je njegova �ala samo jedna od bezbrojnih sli�nih varijacija na temu mobilnih telefona. Primer ma�tovitog otkri�a u jednom istra�enom motivu, kao �to je "ve�ito" pusto ostrvo, nalazimo u crtanom prizoru Miodraga Veli�kovi�a gde brodolomnik stavlja tablu "njanted" sa raspisanom nagradom za svoje hvatanje. S obzirom da podrobniji opis najuspelijih radova tra�i mnogo prostora, ograni�i�emo se na navo�enje njihovih autora: Stabor, Trifkovi�, Borkovi�, Jano�evi�, Oni�in, Peren�evi�, Todorovi�, Kati�. Nekoliko uspelih karikaturalnih portreta potpisali su Antovi� i D. Stojanovi�.\nOp�ti je utisak da je kvalitet koji se javlja na karikaturama objavljenim tokom godine na stranicama na�e �tampe ili prikazanim na drugim medijima iznad ovog vi�enog na "Pjeru", �to bi moglo da zna�i da karikaturisti, koji sami biraju i �alju svoje radove, nisu dobri procenitelji njihovih vrednosti.\nPoseban osvrt zaslu�uje uvodnik kojim obavezno po�inje svaki katalog "Pjera". Ove godine uloga uvodni�ara pripala je Jovanu �irilovu; i on je, kao i mnogi njegovi prethodnici, napisao tridesetak redova uop�tenog osvrta na karikaturu kao kreativnu oblast bez neposredne veze sa sadr�ajem u koji uvodi �itaoca. Glavni razlog ovoj ve� uobi�ajenoj pojavi, verovatno je redovna �urba oko �tampanja kataloga kada organizator ne stigne da upozna pisca sa sadr�ajem kome prethodi uvodnik. Organizator stoga mora da se opredeli da li da i dalje objavljuje uvodnik forme radi ili da se potrudi da na vreme obezbedi izlo�beni materijal i zamoli pisca za uvodnik koji �e u punom smislu biti sastavni deo kataloga.


Opet čekamo Krizni štab, hitna sednica, bitne teme na stolu! – 24sata online\nOpet čekamo Krizni štab, hitna sednica, bitne teme na stolu!\nFoto: Tanjug/Sava Radovanović/mn\nSednica Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa biće održana danas u 15.00 časova, a na njoj će biti razmotrena pogoršana epidemiološka situacija.\nVeć nekoliko dana evidentira se petocifreni broj novozaraženih. Juče je prijavljeno rekordnih 13.753 novih slučajava zaraženih kovidom-19, a od početka nedelje taj broj kreće se oko 13.000 novozaraženih dnevno.\nIzvor: Krizni štab\nTagovi: koronakovidKrizni štabomikronsednica\n"GARANTUJEM!" Vesić ponovio da se neće graditi u Bloku 8\nNADAL PECNUO NOVAKA: “Nekima je potrebno da objave šta sve čine za druge”\nProdaja automobila u Evropi drastično smanjena, jedna zemlja zabeležila rast


Kompanija Visa dozvolila je upotrebu kripto valuta za poravnanje transakcija u svojoj platnoj mreži, i to preko stejblkoina američkog dolara (USDC).\nProces je omogućen putem platforme Ethereum, jednog od najaktivnije korišćenih blokčejnova otvorenog koda.\nInače, poravnanje se odnosi na dnevnu razmenu sredstava između Visa partnera kako izdavalaca, tako i prihvatilaca, posredstvom Visa Net mreže radi zamene vrednosti za transakcije koje su odobrene i ne odnosi se na promet sredstava sa pojedinačnih računa potrošača.\nOvaj projekat nalazi se u pilot fazi koju Visa realizuje u partnerstvu sa Crypto.com, velikom svetskom kripto platformom, a u planu je da mogućnost poravnanja u stejblkoinima bude ponuđena i drugim partnerima kasnije ove godine, navodi se u saopštenju.\nPodrška digitalnim valutama označava važan korak napred u strategiji razvoja kompanije Visa, kako bi se nastavilo sa unapređivanjem svih oblika kretanja novca, kako u okviru Visa mreže, tako i šire.\nVodeći brigu o svom globalnom prisustvu i pouzdanosti brenda, Visa je usmerena na to da stvori dodatne vrednosti platnog ekosistema, i da učini kriptovalute sigurnijim, korisnijim i primenljivijim za plaćanja.\nU prethodnoj godini, Visa je radila na stvaranju uslova za uvođenje digitalnih valuta u okviru postojeće platforme u okviru koje se svakodnevno vrši promet milijardi dolara kroz hiljadu institucija, na više od 200 tržišta i u 160 različitih valuta.\nU saradnji sa Anchorage, ekskluzivnim Visa partnerom za poravnanje digitalnih valuta, Visa je pokrenula pilot projekat koji omogućava Crypto.com da kompaniji Visa plaća u stejbkloinima kako bi izmirio deo svojih obaveza prema Crypto.com Visa programu kartica.\nStandardni postupak poravnanja kompanije Visa podrazumeva da partneri svoje obaveze izvršavaju u tradicionalnoj valuti, što može uzrokovati dodatne troškove i poteškoće preduzećima koja su izgrađena na digitalnim valutama.\nSposobnost namirivanja u stejblkoinima (USDC), samim tim, može pomoći Crypto.com i drugim matičnim kripto kompanijama da razmotre upotrebu novih poslovnih modela bez korišćenja tradicionalnih valuta.\nUnapređenja Visa trezora i integracija sa platformom Anchorage, bankom digitalnih sredstava, ujedno, osnažuje sposobnost kompanije Visa da direktno podrži novu digitalnu valutu centralne banke (CBDC), kada bude nastajala u budućnosti.\n„Izvorne kripto fintek kompanije žele partnere koji razumeju njihovo poslovanje i složenost digitalne valute. Ova najava označava prekretnicu u našim naporima da odgovorimo na potrebe finteka koji posluju u stejblkoinsu ili kripto valuti, što je samo nastavak onoga što svakodnevno radimo, a to je da plaćanja u različitim valutama širom sveta učinimo jednostavnijim“, rekao je Džek Forstel, izvršni potpredsednik i šef proizvoda kompanije Visa.\nKris Marsalek, suosnivač i direktorka Crypto.com istakla je da su zabeležili rekordan rast poslovanja u poslednjoj godini.\n“Kako bismo nastavili da ubrzavamo tranziciju na kripto valute, potrebni su nam partneri koji razumeju priliku i alate koji će nam pomoći da brže i efikasnije izađemo na tržište. Budući da smo već nekoliko godina partneri sa kompanijom Visa, drago nam je što zajedno pokrećemo jedan uzbudljivi svet stejblkoin plaćanja“, istakla je.\nAnchorage platforma je namenski napravljena za institucije poput kompanije Visa kako bismo gradili nove kripto proizvode, dodao je Diogo Monika, suosnivač i predsednik Anchorage-a.\n“Bili smo zajedno sa kompanijom Visa još od 2019. godine i drago nam je što vidimo kako prva stejblkoin plaćanja oživljavaju putem Anchorage aplikacionog programskog interfejsa (API),“ naveo je Diogo Monika.\nDejvid Put, direktor kompanije Centre, koja nadgleda licenciranje stejblkoina američkog dolara (USDC) rekao je da Visa predvodi tržište svojim inovativnim pristupom plaćanjima u mnogim oblicima.\n“Impresionirani smo njihovim naporima. Prisustvo kovanica američkog dolara na Visa mreži je izvanredan korak napred u našoj misiji da povežemo svet putem stejblkoinsa izgrađenih po standardima naše kompanije, a počevši od USDC“, naglasio je Dejvid Put.


"Opera na vodi" 4. septembra u Beogradu na vodi | musicpocket\nNastavlja se tradicija izvođenja spektakla na obali\nBelgrade Waterfront u koprodukciji sa Narodnim pozorištem u Beogradu i glavnim organizatorom ”Human District”, ovog leta, treću godinu zaredom, organizuje muzičko-scenski događaj na otvorenom pod nazivom ”OPERA NA VODI“.\nMuzički spektakl je zakazan za 4. septembar u 20:00 časova, na ekskluzivnom prostoru Sava Promenade u okviru Belgrade Waterfront-a.\nPremijerno izvođenje opere „CARMEN“, Georges Bizet (Žorž Bize) gde su u glavnim ulogama naši najbolji operski pevači koji predstavljaju Srbiju u najpoznatijim kućama u svetu – Pariskoj operi, Bečkoj operi, Metropolitan operi i drugim.\nUloge tumače: mecosopran Sanja Anastasia/Carmen, tenor Zoran Todorović /Don Jose, David Bižić/Escamillo.\nDirigent je Dejan Savić, a reditelj Enrico Stinchelli koji posebno dolazi u Srbiju da režira ovaj jedinstven događaj.\nNa ovaj način nastavlja se tradicija započeta u septembru 2018. godine, kada je održana prva ”Opera na vodi“ i to u čast 150. godišnjice postojanja Narodnog pozorišta.\nU spektaklu pred više od 6.000 gledalaca, kompletan muzički sastav nacionalnog teatra izveo je delove iz najpoznatijih operskih dela koja se nalaze na godišnjem repertoaru. To je ujedno bio i prvi veliki nastup na otvorenom muzičkog ansambla Narodnog pozorišta.\nOve godine, organizator ”Human District” najavljuje, što se tiče same scene i programa, još spektakularniji događaj. Operski spektakl na otvorenom postao je turistička atrakcija i predstavlja značajnu kulturnu svečanost za ceo region, Srbiju i Beograd.


Izložba "Najbolje evropske građevine" u Beču - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG špijun » Svetske prestonice » Izložba „Najbolje evropske građevine“ u Beču\nIzložba "Najbolje evropske građevine" u Beču (foto: © Philippe Ruault)\nNeko drugi 10. juli 2020. Svetske prestonice Postavite komentar\nGlavnu nagradu je osvojio projekat stanogradnje u Bordou, u Francuskoj. Arhitektonski duo „Lacaton&Vassal“, u saradnji sa arhitektama Frederikom Druoom i Kristofom Hutanom, sproveo je projekat obimne rekonstrukcije tri stambena bloka iz 60-ih godina prošlog veka.\nIzložba pod nazivom „Najbolje evropske građevine. Nagrada Evropske unije za savremenu arhitekturu. Mies van der Rohe nagrada 2019“ biće prikazana u Arhitektonskom centru Beča od 30. jula do 12. oktobra 2020. godine.\nZa nagradu je bilo nominovano 400 projekata iz 36 evropskih zemalja, a žiri je izabrao 40 projekata za izložbu.\nU izložbu će biti uključena i tri projekta iz Austrije: škola u bečkom naselju Aspern arhtiektonskog studija „fasch&fuchs.architekten“, projekat stanogradnje u Beču koji potpisuje „StudioVlayStreeuwitz“ i Kuća muzike arhitekata Eriha Štrolca i Ditriha Untertrifalera u Inzbruku. (EuroComm)\nPrethodni Meridianbet: Za sjajan početak vrhunski poklon\nSledeći NAJGORI DAN: Preklinjanje umesto ostavki


DOBRE PRAKSE USPOSTAVLJANJA USLUGA SOCIJALNE ZAŠTITE ZA ŽRTVE NASILJA U PORODICI – Portal Ulcinj\nDOBRE PRAKSE USPOSTAVLJANJA…\nDOBRE PRAKSE USPOSTAVLJANJA USLUGA SOCIJALNE ZAŠTITE ZA ŽRTVE NASILJA U PORODICI\nInformativnom sesijom održanom u Ulcinju, na temu izgradnje dobre prakse u uspostavljanju usluga socijalne zaštite za žrtve nasilja u porodici, SOS telefon Podgorica je zvanično započeo kampanju u cilju podizanja svijesti stručne i opšte javnosti o neophodnosti jačanja usluga podrške ženama i djeci sa iskustvom nasilja u porodici.\nOsim prezentacije primjera dobre prakse SOS telefona Podgorica u uspostavljanju Kriznog centra za žrtve rodno zasnovanog nasilja koji podrazumijeva licencirane usluge savjetovanja i privremenog smještaja, na događaju se dao fokus na zakonodavni okvir za licenciranje usluga od strane organizacija civilnog društva, mogućnosti lokalne zajednice kao i na značaj javno privatnog partnerstva sa Vladom i Lokalnom upravom. Učesnici su bili predstavnici ustanova relevantnih za socijalnu zaštitu, policijski i pravosudni organi, zdravstvene službe, predstavnici Lokalne uprave i nevladinog sektora.\nIstaknuto je da sistem socijalne zaštite u značajnoj mjeri počiva na uslugama socijalne zaštite koje trebaju da u najvećem stepenu odgovore na potrebe korisnika uz poštovanje ljudskih prava i dostojanstva, budu jednako dostupne svim korisnicima u sredinama u kojima žive, omoguće korisniku izbor usluga i pružalaca usluga, bilo da se radi o javnom, nevladinom ili privatnom sektoru i budu pružene u kontinuitetu i potrebnom trajanju.\nPružaoci usluga u skladu sa zakonom, mogu biti i nevladine organizacije koje ispunjavaju postavljene standarde za dobijanje licence za rad, što je imajući u vidu nemogućnost državnih organa da uspostave kvalitetne servise u oblasti nasilja nad ženama i nasilja u porodici od ključnog značaja.\nHatidža Djoni, podpredsjednica opštine Ulcinj, govorila je o značaju uvođenja servisa podrške za žene i djecu u lokalnoj zajednici i najavila daleko veću posvećenost lokalne uprave ovoj temi. Poseban akcenat je dala upravo na nedostatak usluge smještaja u kriznim sistuacijama. Kolike su potrebe za ovom vrstom usluge pokazuje podatak da je SOS telefon Ulcinj, za 10 mjeseci trajanja pilot projekta imao 22 korisnice iz opštine Bar i Ulcinj. Takođe je istakla visok stepen neravnopravnosti žena posebno u ekonomskoj sferi što dodatno otežava njihov položaj kako u društvu tako i u porodici.\nBiljana Zeković, izvršna direktorica SOS telefona za žene i djecu žrtve nasilja Podgorica je istakla da su prednosti uključivanja NVO u sferu pružanja socijalnih usluga ekonomska efikasnost, uvođenje konkurencije koja će obezbijediti širi spektar usluga, i poboljšanje kvaliteta usluga usmjerenih na potrebe korisnika/ca.\nEkonomska efikasnost, kako navodi, se može objasniti nižim troškovima, pa samim tim i jeftinijim uslugama koje pružaju NVO u odnosu državni sektor, koji su prije svega rezultat angažovanja volontera, nižih administrativnih troškova i odsustva potrebe da se ostvari profit. Značajan doprinos kvalitetu usluga je mogućnost direktnog kontakta sa korisnicima, senzibilisanost u odnosu na korisnike/ce, inovativnost, dobro poznavanje potreba ciljnih grupa u lokalnoj zajednici u kojoj su aktivne. NVO u Crnoj Gori su razvile svoje ekspertize, stekle zavidno iskustvo i znanja neophodna za pružanje socijalnih usluga, uglavnom su bolje organizovane i poseduju fleksibilnost i efikasnost koju ne poseduju institucije u sistemu.\nBez obzira što institucije sistema izražavaju sumnju u efikasnost kontrole kvaliteta u radu OCD, realne su petpostavke, a i dosadašnja praksa, da će ta kontrola biti veća i efikasnija nego kada su državne instititucuje u pitanju i to iz više razloga. Prije svega državne institucije nijesu sklone da same sebe kontrolišu, a kvalitet kontrole usluga od strane korisnika je neodgovarajući jer državne institucije drže monopol. Dakle, sumnjičavost države u odnosu na OCD će kontrolu kvaliteta učiniti oštrijom, a s druge strane, imajući u vidu da oni koji pružaju usluge nijesu više u monopolskom položaju i da ne kontrolišu sami sebe, korisnici će češće da se žale na neodgovarajući kvalitet.\nZeković ističe da je prednost NVO svakako i njihov intenzivni angažman u sprovođenju kampanja, edukaciji opšte i stručne javnosti, širenju informacija o pravima korisnika/ca i načinima ostvarivanja tih prava, promociji postojećih servisa, što povećava dostupnost servisa, osnažuje ugrožene grupe i podiže svijest javnosti o socijalnim problemima.\nTokom informativne sesije govorilo se i o mogućnostima finasiranja socijalnih usluga iz budžeta države kao i budžeta opština koje do sada nijesu pokazale potrebno zalaganje za uspostavljanje usluga podrške za žrtve nasilja na lokalnom nivou. Takođe je istaknuta i potreba multisektorske saradnje ali i podrške lokalnim NVO u procesu stvaranja uslova za sticanje standarda, licenci i održivosti specijalizovanih servisa za žrtve nasilja u porodici.\nOvu aktivnost SOS Podgorica sprovodi kroz projekat „Znam gdje samo mi pokaži kako“, kofinansiran od strane Evropska unija u Crnoj Gori I Vlada Crne Gore. Projekat je finansiran kroz Poziv za dodjelu bespovratnih sredstava „Podrška pružanju usluga socijalne i dječije zaštite“, koji je dio Programa Evropske unije i Crne Gore za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu.\nU nastavku kampanje, SOS Podgorica će organizovati slične događaje u Pljevljima, Bijelom Polju, Beranama, Plavu i Podgorici. Organizovaće se sastanci sa rukovodiocima i zaposlenima u svim institucijama nadležnim za oblast porodičnog nasilja, distribuirati informatori o mogućnostima zaštite i pravima žrtava, kao i brošure u cilju promocije usluga koje pruža Krizni centar za žrtve nasilja SOS telefona Podgorica.


Ovako posluje preduzeće koje vodi 100 PORODICA, a na čelu firme su roditelji, deca, braća i JETRVE – Priče sa dušom\nVeliki je broj porodica u kojima radi od tri do pet članova, a Gašići s početka ove priče su najbrojniji, njih je 15\nMiladin, Dragoljub i Milutin trojica su od četvoro braće, a njihove supruge jetrve. Ne samo što se viđaju tokom porodičnih okupljanja, već sa svojom decom provode vreme i na poslu. Pored očeva, četiri Gordane, Marko, Dragana, Ivana, Biljana, Bojana, Bojan, Jelena i Snežana članovi su familije Gašić iz Lukovske Banje.\nOni su fizioterapeuti, pomoćnici direktora, marketing menadžeri, vozači, recepcioneri, noćni portiri, blagajnici, sobarice, sezonski radnici. Osim porodičnog stabla, zajedničko im je to što svi rade u istoj firmi i što svaka porodica poseduje akcije preduzeća koje vole kao svoje.\nNa jugu Srbije, u Prolom Banji, Lukovskoj Banji, Đavoljoj Varoši i punionici Prolom vode radi oko 500 radnika, računajući i sezonce koji su tu od proleća do kraja jeseni.\nNe samo Gašići, već i drugi roditelji i deca i mladi bračni parovi samo su neki od porodično-poslovnih primera u Akcionarskom društvu Planinka a.d. Reč je o jednom od poslednjih preduzeća u Srbiji koje je u rukama radnika, odnosno koje nema većinskog vlasnika. Više od dve trećine zaposlenih porodično su povezani, to su muž i žena u prvom redu, a kako je vreme odmicalo počela su i deca da se zapošljavaju.\nIako je imao druge poslovne ponude, mada trenutno radi kao profesor ekonomskih predmeta u Visokoj poslovnoj školi u Blacu, doktor ekonomskih nauka Marko Gašić (29) rešio je da nastavi tradiciju svojih roditelja i stričeva i vrati se u Lukovsku Banju. Sada radi i kao marketing menadžer, a trenutno živi na relaciji između ove dve banje, Kuršumlije i Blaca.\n– Cela moja familija odlučila je da se ne seli i da ostane ovde. Kao dečak pamtim kako su se Lukovska i Prolom banja razvijale, do 1998. godine postojala je fabrika tepiha, a onda se krenulo sa turizmom, korak po korak – kaže za Priče sa dušom.\nPitam ga kakav je osećaj raditi u firmi sa saznanjem da deo akcija poseduju njegovi roditelji, stričevi i strine?\n– Mi svi radimo odgovorno kao što bismo i na drugom mestu, ali postoji neka dodatna posvećenost kada znate da ste u firmi čiji deo su vaši roditelji stvorili. Znamo da treba da idemo napred i da od nas zavisi rezultat. Ima i onih koji komentarišu da je lako nama da se ovde zaposlimo jer su nam roditelji akcionari, ali ja se na to ne obazirem. Znam koliko su se svi moji trudili da dođu do ove pozicije i da sa kolegama stvore ovakvu firmu, jer pre 15 godina niko nije znao u šta ulazi i šta su uopšte akcije – kaže Marko.\nDirektor Planinke, gospodin Radovan Raičević priča mi da je cela priča krenula posle uspešne privatizacije 2000. godine. Od više firmi, jedino su oni prošli prvi krug raspodele akcija po godinama staža sa 60 odsto podele, a kada je stigao sledeći krug od 30 odsto, odnosno kad je država prodavala akcije, prioritet je bio da ih kupe radnici. To je urađeno i sa preostalih 10 odsto.\nMnoge od njih Raičević je ubedio da to urade i sada su mu na tome zahvalni,\n– Akcije su bile bukvalno u promilima, neko je prodavao, a neko kupovao, ali sve su ostale kod radnika. To smo uradili po poslednjem zakonu po kojem su radnici imali pravo na akcije na osnovu godina staža. Radnici kažu da im je i moralna obaveza da čuvaju akcije, kako bi imali posao za sebe i naredne generacije.\nMada će zli jezici reći da se na ovaj način deca zapošljavaju preko roditelja, direktor mi objašnjava da se, pre svega, gleda stručnost.\n– Građanima uvek poručim da ne mora sposobno dete da šalje roditelja da traži pomoć od mene, već da treba samo da dođe na testiranje kako bismo videli za koji je posao. Stalno organizujemo obuke i prekvalifikacije. Zaposlene biramo po stručnosti, ali i primamo i decu naših radnika, pogotovo jer su i oni kroz akcije i radnici i vlasnici.\nPomoćnik direktora Prolom Banje Slaviša Jovanović i urednik Priča sa dušom Nenad Blagojević\nDeca, sada odrasli ljudi, mogu da naslede akcije od roditelja ili da kupe nove, ali od svojih kolega koji žele da ih prodaju, i to unutar akcionarskog društva. Jedan od vlasnika akcija, nasleđenih od svoje majke je i pomoćnik direktora Slaviša Jovanović.\n– Počeo sam da radim dve godine pre nego što se moja majka penzionisala. Završio sam Ekonomski fakultet, firma me i danas školuje, a u ovom trenutku pohađam Školu za odnose sa javnošću. Mi ovde imamo šansu da o trošku firme biramo gde želimo da idemo na edukacije, u zemlji i inostranstvu, a plus nam dolaze vrhunski stručnjaci da nas interno obučavaju. Pripremamo se za Sajam turizma u Berlinu 2018, nedavno smo bili u Rimu, prošle godine u Sankt Peterburgu, to je velika satisfakcija za sve nas – iskren je Slaviša.\nPored plate, radnici imaju i prihode od akcija, odnosno dividende i svoj uticaj preko skupštine. Uspešno izbegavaju pokušaje da ih neko otkupi, a bilo je špekulacija sa nerealno visokom cenom.\n– Radnici znaju da su akcije u rukama radnika spas za firmu. Odgovorni smo i za ovaj kraj Srbije, jer mi hoćemo da ostanemo i opstanemo ovde. Mi nismo tako veliko preduzeće da možemo da zaposlimo sve mlade ljude iz Kuršumlije, ali samo u 2017. godini zadržali smo 20 mladih sa fakultetskom diplomom da ne odu odavde. Zaposlili smo i pet mladih lekara. Planiramo i da se širimo na Kuršumlijsku banju, tako da će nam biti potrebno još radnika – poručuje Raičević.\nProsek plata u Planinka a.d. je skoro kao republički, srednjoškolci i studenti dobijaju stipendije, osim u porodicama roditelja koji imaju visoke plate. Svaka majka koja u opštini Kuršumlija rodi treće dete, bez obzira na to gde radi, dobija novčanu pomoć od ove firme.\nZa putopis iz Prolom Banje kliknite OVDE.\nFotografije: Prolom Banja, Nenad Blagojević\nakcije akcionarsko društvo Đavolja varoš hotel Radan jug Srbije Kuršumlija lekovita voda Marko Gašić Planinka a.d. porodica Prolom banja radnici Radovan Raičević Slaviša Jovanović Srbija život piše\nprethodni tekstoviCeo život je posvetila magičnom cvetu, a takva je njena KUĆICA u kojoj žive LJUBIČICE\nnaredni tekstoviOvo je NAJBOLJI vinski bar NA SVETU, a njegovi vlasnici ispričali su mi SVOJU PRIČU


Aviokompanije upozoravaju na letnje štrajkove - VolimoNet\nAviokompanije upozoravaju na letnje štrajkove\n28. јун 2016. 10.05.26 CEST\nHiljade putnika će biti pogođeno štrajkovima u Francuskoj, Italiji i Portugaliji tokom naredne četiri nedelje, upozoravaju avio kompanije.\nProšle nedelje francuski kontrolori letenja su štrajkovali 35 sati, a tokom sledeće četiri nedelje najavljeno je još osam štrajkova u Italiji i Portugaliji, što dovodi u pitanje preko 1.000 letova koji mogu biti otkazani.\nPrema rečima Tomasa Rejnaerta, generalnog direktora A4E, evropske lobističke grupe osnovane u januaru, evropski putnici se suočavaju sa letom ispunjenim haosom, pomerenim letovima i uništenim odmorima zbog štrajkova u avio industriji. Nikada nije bilo potrebno da Evropska komisija i vlade brže reaguju i zaštite prava miliona putnika pogođenih ovim neprekidnim štrajkovima. Direktori aviokompanija bi trebalo danas da se sastanu u Briselu sa ključnim ljudima iz avio industrije kako bi razmotrili načine na koje bi se ublažili efekti najavljenih prekida rada.\nIz kompanije Ryanair podsećaju da štrajkovi francuskih kontrolora letenja postaju gotovo redovan nedeljni događaj, izazivajući haos među putnicima.\nIz irske aviokompanije pozivaju putnike da potpišu peticiju na internet stranici www.KeepEuropesSkiesOpen.com, koju će Ryanair dostaviti Evropskoj komisiji nakon što se prikupi milion potpisa. Do sada je peticiju potpisalo 200.000 ljudi.


Američka podrška mudžahedinima u Bosni i na Kosovu generalna proba za Siriju | WebTribune\nHome SPEKTAR Američka podrška mudžahedinima u Bosni i na Kosovu generalna proba za Siriju\nAmerička podrška mudžahedinima u Bosni i na Kosovu generalna proba za Siriju\nBil Klinton je blisko sarađivao sa radikalnim islamističkim organizacijama, podržao slanje oružja Aliji Izetbegoviću i ulazak hiljada mudžahedina u Bosnu i na Kosovo. Po istom tom modelu, radi cepanja suverenih država, Obama podržava Islamsku državu u Siriji, tvrdi portal „Global riserč”\nBosna i Kosovo su po mnogo čemu bili generalna proba za destabilizaciju Iraka, Libije, Sirije i Jemena, a dobro je poznato i dokumentima potkrepljeno još od sovjetskog rata u Avganistanu da je regrutacija mudžahedina za tajne ratove postala integralni deo američke spoljne politike, piše Majkl Čošudovski na portalu „Global riserč”.\nKanadski ekonomista, profesor na Univerzitetu Otava, osnivač i direktor Centra za istraživanje globalizacije sa sedištem u Montrealu, poziva se na malo poznati kongresni izveštaj Republikanske stranke iz 1997. godine koji „pokazuje kako je američka administracija po nalogu Nacionalnog saveta za bezbednost u vreme Klintonove vladavine podržala pretvaranju Bosne u militantnu islamsku bazu i dovela do stvaranja takozvane militantne islamske mreže hiljada mudžahedina iz islamskog sveta. Danas, kada se opasnost od militantnih džihadista proširila po celom svetu, zanimljivo je da je Kongres imao uvid u takvu spoljnu politiku SAD još 1997.\n„Najopasnije za pripadnike misije Sfora i američke službenike u Bosni jeste nepristajanje Klintonove administracije da pred Kongresom i američkim narodom obelodani svoje saučesništvo u isporuci oružja iz Irana muslimanskoj vladi u Sarajevu”, piše u izveštaju republikanaca, čiji jedan deo citira Čošudovski. Bil Klinton je u aprilu 1994. lično odobrio naoružavanje islamske vlade, na zahtev savetnika za nacionalnu bezbednost Entonija Lejka i američkog ambasadora u Hrvatskoj Pitera Galbrajta. Ovakav potez je, prema onome što je pisao „Los Anđeles tajms”, citirajući tajne obaveštajne izveštaje, „odigrao glavnu ulogu u dramatičnom porastu iranskog uticaja u Bosni”.\nAli zajedno sa oružjem koje je uz podršku SAD stizalo na adresu muslimanske vlade, usred embarga Ujedinjenih nacija, Iranska revolucionarna garda i pripadnici obaveštajaca ulazili su u Bosnu u velikom broju, zajedno sa hiljadama mudžahedina iz čitavog islamskog sveta. U ovaj projekat bili su uključeni Malezija, Pakistan, Saudijska Arabija, Sudan i Turska, kao i čitav niz radikalnih islamskih organizacija.\nKlintonova administracija poduprla je uključivanje sudanske lažne „humanitarne organizacije” u mrežu snabdevača. A ona je povezana sa islamskim teroristima, kakvi su na primer šeik Omar Abdel Rahman, osuđen kao glavni arhitekta napada na Svetski trgovinski centar 1993. Kongresni izveštaj republikanaca citira zvanične dokumente koji nedvosmisleno potvrđuju saučesništvo Klintonove administracije sa fundamentalističkim organizacijama među kojima je i Al Kaida Osame bin Ladena.\nŠta je bila svrha ovog kongresnog izveštaja republikanaca?\nČošudovski podseća da su republikanci hteli njime da podriju Klintonovu administraciju, ali da je u to vreme izbila Klintonova afera sa Monikom Levinski i da su oči i uši nacije bile usredsređene na taj skandal. Republikanska stranka htela je da se Bil Klinton razreši funkcije zato što je lagao američku naciju kad je reč o prirodi svoje veze sa praktikantkinjom u Beloj kući Monikom Levinski. Nije htela da se ova ogromna afera razvodni mnogo bitnijim spoljnopolitičkim lažima koje se tiču operacija regrutovanja džihadista na Balkanu. I demokrate i republikanci su pod pritiskom Pentagona i CIA postigli konsenzus da se ne pravi velika buka oko iranskobosanskog gejta. Klintonova podrška terorističkim organizacijama u Bosni i na Kosovu nastavak je programa koji je sponzorisala CIA za regrutaciju mudžahedina u Avganistanu osamdesetih godina prošlog veka.\n„Bosanski kalup”, opisan u kongresnom izveštaju republikanaca, ponovljen je na Kosovu. Među stranim plaćenicima koji su se borili na Kosovu i u Makedoniji (2001) bili su mudžahedini sa Bliskog istoka i iz bivših sovjetskih republika iz centralne Azije.\nBritanski vojni izvori potvrdili su da je zadatak obučavanja i naoružavanja UČK 1998. godine bio poveren Američkoj obaveštajnoj agenciji za odbranu i britanskoj obaveštajnoj službi M-16 kao i nekolikim britanskim i američkim privatnim kompanijama za bezbednost, o čemu je pisao i „Skotsmen” iz Glazgova (29. avgusta 1999), a da te podatke škotskog lista niko do sada nije demantovao.\nDok su britanski specijalci SAS-a u bazama u severnoj Albaniji obučavali UČK, vojni instruktori iz Turske i Avganistana, koje je finansirao Islamski džihad, sarađivali su u treniranju UČK za gerilsko ratovanje i diverzije.\nBin Laden je lično posetio Albaniju, potvrđuje analiza Majkla Čošudovskog. Za tadašnjeg vođu Al Kaide veruje se da je još 1994 počeo da operiše u Albaniji. Prema albanskim izvorima, tadašnji predsednik Albanije Sali Beriša održavao je veze sa grupama ekstremnih islamskih fundamentalista.\nČošudovski uz svoj tekst prilaže i kompletni kongresni dokument republikanaca koji potvrđuje da je „Klintonova administracija sarađivala sa Al Kaidom”. Ove akcije Klintonova administracija je preduzela kako bi stvorila etničke i praktične podele koje će dovesti do cepanja jugoslovenske federacije, zaključuje autor.\nU analizi se povlači paralela između Klintonove i Obamine administracije, čija „tajna podrška Islamskoj državi u Iraku i Siriji” umnogome podseća na Klintonov podstrek militantnim islamskim bazama u Bosni i na Kosovu. To navodi na zaključak da američke obaveštajne službe, pre nego Bela kuća ili Stejt department, određuju glavni smisao američke spoljne politike. Finansiranjem i podrškom džihadističkih terorističkih organizacija postiže se destabilizacija suverenih država, što je, po Čošudovskom, smisao američke spoljne politike.\nGalbrajt tražio naoružavanje islamista u Bosni\nU aprilu 1995. Klinton je dao „zeleno svetlo”, kako je to označeno u izveštaju, kongresnom komitetu za isporuku oružja iz Irana i drugih islamskih država islamskoj vladi u Sarajevu. To su tražili Entoni Lejk i američki ambasador u Hrvatskoj Piter Galbrajt. Ministarstvo odbrane i spoljnih poslova za ovo su saznali tek kada je odluka doneta.\nVašington znao da je Izetbegovićeva vlada radikalno islamska\nIz kongresnog izveštaja koje su podneli republikanci 1997. vidi se da su ključni ljudi u Vašingtonu znali da su vlada Alije Izetbegovića i njegova Stranka demokratske akcije sazdane na principima radikalnog islama. To se moglo videti po ubrzanoj islamizaciji bosanske armije i stvaranju domaćih jedinica sastavljenih od mudžahedina.\nMasakr u redu za hleb počinili muslimani\nJoš 1997. američki kongresmeni su upoznati da „UN i visoki zapadni vojni funkcioneri veruju da su neki od najgorih zločina u Sarajevu, uključujući masakr ljudi u redu za hleb, počinili vojnici muslimani, a ne Srbi. U tajnim izveštajima komandanta Unprofora generala Satiša Nambijara tvrdi se da su „bosanske snage lojalne Aliji Izetbegoviću detonirale bombu”. Mi verujemo da je bomba daljinski detonirana, izvestio je Satiš Nambijar.\nU Nemačkoj još nekoliko terorističkih napada, Minhen u haosu


Pojanje Božjeg Imena je osnova duhovne prakse koju preporučuje Fondacija za istraživanja zasnovana na duhovnoj nauci (SSRF). Važno je da postepeno povećavamo pojanje i to kvantitativno i kvalitativno. To radimo da bi podstakli duhovni razvoj i doživeli duhovna iskustva višeg reda.\nPogledajmo izbliza različite korake ili smernice kroz koje tragaoci obično prolaze na ovom putu duhovne prakse. Zavisno od nečijeg duhovnog nivoa, potrebno je od nekoliko meseci do dve godine da se prođe svaki od koraka.\nMnogi od naših čitalaca, posle čitanja ovog vebsajta, počeli su pojanje Božjeg Imena po prvi put u životu. Obično iz prva možemo da pojemo samo nekoliko minuta na dan. S ciljem da započnemo i održimo ovu duhovnu praksu, preporučuje se da na početku pojemo bar 10 minuta dnevno.\nSledeći stepen je da postanemo svesni trenutka u kojem ne radimo ništa korisno i da se setimo da pojemo. To može da bude dok nekoga čekamo, ili dok čekamo u nekom redu.\nPosle ovoga treba da se trudimo da održimo pojanje dok obavljamo fizičke aktivnosti kao što je kupanje, kuvanje, šetanje, putovanje autobusom, ili vozom itd. To su svakodnevne aktivnosti koje se obavljaju iz navike i ne moramo da razmišljamo o njima dok ih obavljamo. Na ovaj način možemo da pojemo dok obavljamo fizičku aktivnost.\nSledeći viši stepen je pojanje Božjeg Imena dok obavljamo mentalnu aktivnost koja u svakodnevnom životu nije mnogo važna, kao na primer čitanje novina, gledanje televizije, itd. Zato u tim trenucima možemo da pojemo mentalno.\nPosle ovoga sledeći napredniji korak je sposobnost da pojemo dok obavljamo mentalne zadatke koji su nam važni u svakodnevnom životu, kao čitanje ili pisanje službenih papira. U toku obavljanja takvih zadataka aktivne su oči, intelekt i ruke tako da možemo da pojemo mentalno.\nU sadašnjim vremenima, pored pojanja Božjeg Imena prema religiji u kojoj smo rođeni, Fondacija za istraživanja zasnovana na duhovnoj nauci (SSRF) preporučuje da svako provede bar 2 sata u pojanju zaštitne pojalice „Šri Gurudev Data“ radi problema sa suptilnim telima preminulih predaka.


Atlantic Grupa prihodovala pola milijarde evra u 2014. - Ekonomske Vesti\n30. okt. 2014 Luka Matić Atlantic Grupa, Hrvatska, Multipower, Soko Štark, Unilever, Zoran Stanković\nKompanija jednog od najbogatijih Hrvata Emila Tedeskija, Atlantic Grupa, u prvih devet meseci ove godine ostvarila je prihod od 506,2 miliona evra (+2,7%).\nDobit kompanije pre kamata i poreza (EBIT) iznosi 50,5 miliona evra i veća je za 0,7 odsto u odnosu na isti period prošle godine, dok neto dobit nakon manjinskih interesa iznosi 27,9 miliona evra, što je porast od čak 8,2 odsto u odnosu na 2013. godinu.\n„U prvih devet meseci 2014. godine Atlantic Grupa beleži rast poslovanja uz dalje smanjenje zaduženosti i generisanje stabilnog novčanog toka iz operativnih aktivnosti. Iako posluje u izuzetno teškom makro i mikro-ekonomskom okruženju, kompanija donosi širenje distributivnog portfolija, inovacije u proizvodnom portfoliju, izgradnju novog proizvodnog pogona energetskih pločica (u skladu sa zacrtanim rokovima) uz istovremeni fokus na sistemsko upravljanje rizicima. U nastavku godine očekujemo da ćemo uspešno nastaviti sa optimizacijom troškova uz ostvarenje zacrtanih ciljeva profitabilnosti“, istakao je Zoran Stanković, potpredsednik Grupe za Finansije i Informacione tehnologije.\nAtlantic Grupa se u izveštaju za prvih devet meseci ove godine posebno pohvalila početkom distribucije Unilever-ovog asortimana proizvoda na tržištima Hrvatske i Slovenije, kao i izgradnjom nove fabrike energetskih pločica Multipower u Industrijskom parku Nova Gradiška.\n„U skladu sa planiranim i ugovorenim terminima, završena je izgradnja novog pogona površine 6.000 kvadrata, opremljenog kompletnom infrastrukturom, instalacijama i hortikulturnim uređenjem. Krajem septembra, Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Atlantic Grupa potpisale su ugovor o kreditnoj liniji u vrednosti od 10 miliona evra za ulaganje u izgradnju i opremanje ove fabrike. Preostali iznos od 6 miliona eura, do ukupne vrednosti investicije od 16 miliona evra, finansira se iz sopstvenih sredstava kompanije“, ističe se u saopštenju Atlantic Grupe.\nIpak, u saopštenju Atlantic Grupe primetan je izostanak rezultata sa tržišta Srbije.\nHrvatska kompanija, koja posluje u celom regionu, kao i na tržištima Evropske unije i Zajednice nezavisnih država, 2013. godinu je završila sa prihodom od 664,6 miliona evra, što je bilo 2,5 odsto više nego u 2012. godini. Dobit je te godine iznosila 55,9 miliona evra, naravno pre kamata i poreza, dok je nakon manjinskih interesa ostalo 25,6 miliona evra.\nAtlantic grupa je u Srbiji najpoznatija po fabrici konditorskih proizvoda Soko Štark, koju su kupili preuzimanjem dotadašnjeg vlasnika slovenačke Droge Kolinske 2010. godine. Atlantic grupa u Srbiji zapošljava više od 1.500 ljudi.\n← Mihajlovićeva: Loš plasman Srbije rezultat „problema iz prošlosti“\nČak 26.000 firmi u Srbiji posluje bez zaposlenih! →\nHrvatska najezda na BiH zbog benzina\nBraći Mamić određeno jemstvo od 1,5 miliona evra


SAD tursko bušenje u Karpaziji nazivaju provokativnim korakom\nBy Newsroom / Објављено на: July 10, 2019\nGrčko ministarstvo spoljnih poslova takođe osuđuje pokušaj nezakonitog bušenja\nNapisao Michalis Michael\nSAD izražavaju duboku zabrinutost zbog turskih pokušaja da izvrše bušenje u regionu Karpazije, kaže se u pisanoj izjavi portparola Stejt departmenta, Morgana Ortegus, u kojoj ih naziva “provokativnim korakom”.\n„Sjedinjene Države ostaju duboko zabrinute zbog ponovljenih napora Turske da sprovede operacije bušenja u teritorijalnim vodama Kipra, a nedavno i sa kretanjem broda Yavuz na obali poluostrva Karpasia. Ovaj provokativni korak stvara napetosti u regionu“, kaže portparol Stejt departmenta u izjavi, pozivajući turske vlasti da zaustave ove operacije.\n“Mi ohrabrujemo sve strane da se uzdrže od akcija koje povećavaju tenzije u regionu”, kaže Ortegus, naglašavajući da razvoj energetskih resursa u istočnom Mediteranu treba da promoviše saradnju, poveća dijalog između dve zajednice i regionalnim susedima i pružaju osnovu za održivu energetsku bezbednost i ekonomski prosperitet.\n“Mi i dalje verujemo da bi nafta i prirodni gas na ostrvu, kao i svi njegovi resursi, trebalo da budu pravedno podeljeni između dve zajednice u kontekstu sveobuhvatnog rešenja”, zaključuje izjava portparola Stejt departmenta.\nGrčko ministarstvo spoljnih poslova\nOsuda pokušaja nezakonitog bušenja Turske u Ekskluzivnoj Ekonomskoj Zoni Republike Kipar takođe je izrazilo Ministarstvo spoljnih poslova Grčke.\nU izjavi grčkog ministarstva navodi se da “ova nezakonita akcija prkosi međunarodnom pravu, zakonu o moru i osudi međunarodne zajednice, i predstavlja dalju eskalaciju koja podriva stabilnost i bezbednost istočnog Mediterana”.\nIstovremeno, naglašava se da je „provokativno ponašanje Turske na račun suverenih prava države članice EU daleko od ponašanja koje bi zemlja kandidat trebala imati i potvrđuje valjanost odluka Saveta Evrope od 20. juna, u vezi sa odgovarajućim merama protiv Turske.”\nIstovremeno, Nikozija čeka na opipljiv odgovor i od EU. Izvestan broj informacija o delovanju EU je izašao na videlo preko Visokog predstavnika Unije, Federice Mogherini, koja je poslala određene poruke.\nSmanjenje sredstava za istraživanje za do 145,8 miliona eura za 2020. i revizija finansijskih i investicionih operacija Evropske investicione banke prema Turskoj spadaju u mere koje će Komisija i Evropska služba za spoljno delovanje (EEAS) predstaviti predstavnicima država članica EU. /ibna


Vlada HNK potpisala kolektivni ugovor sa doktorima – Fokus.ba\nVlada HNK potpisala kolektivni ugovor sa doktorima\nPremijer Vlade Hercegovačko-neretvanskog kantona /HNK/ Nevenko Herceg i predsjednik Sindikata doktora medicine i stomatologije u tom kantonu Kristina Bevanda potpisali su danas Kolektivni ugovor o pravima i obavezama poslodavaca i doktora medicine i stomatologije.\nHerceg je rekao da su pregovori Vlade i Sindikata okončani uspješno i da će Kolektivni ugovor vrijediti tri godine.\n“Bilo je potrebno puno zajedničkih napora, dijaloga i kompromisa kako bi se došlo do obostrano prihvatljivih rješenja. Iako se radi o značajnim finansijskim izdacima, Vlada, uz poboljšanje materijalnog statusa doktora medicine i stomatologije, na ovaj način želi poboljšati i nivo kvalitete zdravstvene brige za građane”, rekao je Herceg.\nOn je najavio da će sutra biti upućen Prijedlog kolektivnog ugovora i Nezavisnom strukovnom sindikatu zaposlenih u zdravstvu na području HNK i Nezavisnom sindikatu zaposlenika Sveučilišne kliničke bolnice Mostar, te izrazio uvjerenje da će i sa njima uskoro uspješno okončati pregovore.\nBevanda je rekla da je ovo samo početak djelovanja Sindikata koji će i ubuduće biti prepoznat kao partner u rješavanju svih pitanja i zaostalih problema u sistemu zdravstva.\n“Jednostavno smo uzeli stvar u svoje ruke. Nije nam bilo lako, trebalo je vremena da se shvati naša ozbiljnost i da se shvati da naša upornost neće nikada oslabiti kada nas veže zajednički cilj”, rekla je Bevanda.\nOna je istakla da strukovni sindikat nastavlja borbu za preostala dva kantona u kojima nije potpisan Kolektivni ugovor za doktore. “Kada zaokruže cijelu FBiH, onda se korak po korak okrećemo rješavanju svega ostalog što nam smeta u sistemu zdravstva”, rekla je Bevanda.\nNa nedavno održanoj sjednici Vlada Hercegovačko-neretvanskog kantona je dala saglasnost na Kolektivni ugovor o pravima i obavezama poslodavaca i radnika iz oblasti doktora medicine i stomatologije, kao i uslovima i roku primjene, te usvojila Zaključak u vezi s nastavkom dijaloga sa sindikatima zdravstvenih radnika i radnika u zdravstvu.


Saradnja Udruženja CarGo i SMA Srbija - Udruženje SMA Srbija\nSaradnja Udruženja CarGo i SMA Srbija\nОбјави smasrbija 22 августа, 2019 22 августа, 2019\nPredsednik „CarGo“ udruženja Aleksandar Vučić i vodeći članovi pomenutog udruženja – Miljana Veselinović i Vukašin Mihailović ugostili su predsednicu našeg udruženja – Oliveru Jovović i dve članice – Aleksandru Janković i Ivu Ignjatović.\nSuštinska tema sastanka svodila se na poboljšanje kvaliteta života osoba sa invaliditetom i uključivanje u društvena događanja. Predstavnice našeg udruženja istakle su da primarni problem nastaje kada osoba sa invaliditetom ne može da se preveze do željene destinacije. Predsednik „CarGo“ udruženja, pokazavši empatiju prema potrebama OSI, izneo je želju o uvozu kombija koji bi bili prilagođeni svakome ko se kroz život nosi sa bilo kakvom vrstom ograničenja u kretanju. Ono što je članove našeg udruženja prijatno iznenadilo je informacija o koracima koji su unapred preduzeti i radosnom vešću da će pomenuta vozila u najskorijem periodu biti na usluzi OSI. Vozila garantuju sigurnost, udobnost i bezbednu vožnju, a korisnike invalidskih kolica će posebno obradovati rampa putem koje će sa svojim pomagalima najbezbednije moći da se smeste u vozilo i upuste u prijatnu vožnju.\nA onda je usledilo pravo iznenađenje za obolele od spinalne mišićne atrofije. Nakon izloženog problema o otežanim uslovima za odlazak do bolnice na primenu terapije Spinrazom, predsednik „CarGo“ udruženja odlučio je da obolelim korisnicima na teritoriji Beograda omogući da potpuno BESPLATNO dodju do bolnice i nazad, danima kada primaju terapiju i imaju zakazane kontrolne preglede. Taj humani čin je zabeležen u ugovoru, koji je zvanično sklopljen između dva udruženja, potpisan od strane predsednice našeg udruženja Olivere Jovović i predsednika udruženja građana „CarGo“ Aleksandra Vučića.\nNakon višečasovnog razgovora u prijatnom ambijentu, lideri i članovi oba udruženja dali su izjave u medije o sklopljenom dogovoru i udruženim snagama u nečemu što će obolelima od SMA ubuduće biti od velikog značaja.\nŽeljno iščekujemo da sa vama podelimo još mnogo ovakvih vesti!\nUdruženje SMA Srbija,


Vidovdanski turnir Svrljig : Južne vesti\nVidovdanski turnir Svrljig\nGotov Vidovdanski turnir u Svrljigu, šampionski pehar domaćinu\n13:21, 23. 7. 2019.\nNakon skoro mesec dana takmičenja završeno je 63. izdanje Vidovdanskog turnira u Svrljigu, tokom koga je na "Pastirištu" nastupalo pedesetak ekipa u 8 konkurencija. U kategoriji seniora trijumfovao je domaći tim RB kop, nakon neizvesnog finala, u kome je pobednika rešilo izvođenje penala.\n11:24, 24. 7. 2017.\nViše od pola sata grupa gledalaca nije želela da napusti teren na koji su ušli sredinom prvog poluvremena utakmice u Svrljigu, nezadovoljni kvalitetom i načinom igre obe ekipe koje su se sastale u finalu najstarijeg srpskog turnira u malom fudbalu. Na kraju je, ipak, slavila ekipa Rasadnik Žića, pobedom od 10:1 nad ekipom Doktori.\nVečeras finalne utakmice na "Vidovdanskom turniru" u Svrljigu\n17:34, 23. 7. 2017.\nKoje ekipe će biti prve tri prvoplasirane u seniroskoj konkurenciji, odakle će se najbolja ekipa plasirati na finale "Jelen kupa" septembra u Novom Sadu, publika će saznati večeras od 20 sati na Sportskom centru "Pastirište", nakon što je finale sinoć odloženo zbog kiše.\nKiša odložila početak "Vidovdanskog turnira“ u Svrljigu\n13:50, 29. 6. 2016.\nZbog lošeg vremena, organizatori svrljiškog turnira u malom fudbalu čije je otvaranje bilo najavljeno za utorak, odložili su svečano otvaranje, pa će najstariji turnir u Srbiji početi večeras od 20:20 na Sportskom centru "Pastirište“.\nU Svrljigu počinje najstariji turnir u malom fudbalu u Srbiji\n14:03, 28. 6. 2016.\nUtakmicom ženskih ekipa ŽFK Mašinac i ŽFK Knjaževac od 20:20, večeras u Svrljigu počinje jubilarni 60. Vidovdanski turnir u malom fudbalu. Pobednik ovogodišnjeg turnira plasiraće se na beogradsko "Jelen kup - Veliko finale".\nNajstariji turnir u malom fudbalu od 28. juna u Svrljigu\n10:25, 22. 6. 2015.\nTradicionalni 59. "Vidovdanski turnir" igraće se pod reflektorima od 28. juna na Sportskom centru "Pastirište“ i trajaće skoro do kraja jula. Prijavljivanje ekipa je do 26. juna.\nPočeo Vidovdanski turnir u Svrljigu\n14:21, 29. 6. 2014.\nNa Sportskom centru "Pastirište“ u Svrljigu u subotu, 28. juna, otvoren je najstariji turnir u malom fudbalu u Srbiji, 58. Vidovdanski turnir na kome u 6 kategorija učestvuje 51 ekipa.\nPočelo prijavljivanje za "Vidovdanski turnir“ u Svrljigu\n11:57, 20. 6. 2014.\nTradicionalni 58. Vidovdanski turnir, najstariji turnir u malom fudbalu u Srbiji, počeće 28. juna na SC "Pastirište“ pod reflektorima i trajaće skoro do kraja jula. Prijavljivanje ekipa je do 26. juna.\n11:46, 25. 7. 2013.\nU finalu najstarijeg srpskog turnira u malom fudbalu nakon višegodišnje pauze našla se svrljiška ekipa „Kafe Tref / Bora Bora“ koja je poražena sa 2:1 od ekipe „Seven renta kar / Retro bar”.\nŽenski fudbal na Vidovdanskom turniru\n22:06, 21. 7. 2013.\nU okviru 57. Vidovdanskog, najstarijeg srpskog turnira u malom fudbalu, u Svrljigu je odigrana revijalna utakmica ženskih ekipa FK Big iz Kazahstana i niškog Mašinca.\n10:15, 2. 7. 2013.\nU Svrljigu je otvoren 57. Vidovdanski turnir u malom fudbalu, najstariji u Srbiji, a 20 ekipa u seniorskoj konkurenciji narednih mesec dana takmičiće se za nagradu od 300.000 dinara.\nSvrljig: završen Vidovdanski turnir\n10:10, 24. 7. 2012.\nU Svrljigu je završen 56. Vidovdanski turnir, najstariji turnir u malom fudbalu u Srbiji, na kome je učestvovalo 45 ekipa u 4 kategorije.\nVidovdanski turnir 28. juna u Svrljigu\n10:54, 25. 5. 2012.\nOpštinsko Veće u Svrljigu donelo je odluku o organizaciji i terminu održavanja tradicionalnog 56. Vidovdanskog turnira u malom fudbalu, koji će i ove godite početi 28.juna. Pokrovitelj je Skupština opštine, a organizator Kulturni centar Svrljig.\n13:49, 28. 7. 2011.\nZavršen je 55. Vidovdanski turnir u malom fudbalu. Prošlogodišnji pobednici turnira i ove godine su odbranili titulu.\n14:10, 20. 6. 2011.\nTradicionalni 55. Vidovdanski turnir u malom fudbalu “Svrljig 2011.” počeće 28. juna. Rok za prijavljivanje ekipa je do 26.juna.\n01:24, 31. 7. 2010.\nSvrljiv: pobednik najstarijeg srpskog turnira u malom fudbalu ekipa "Bolji život" iz Niša.


5. MEĐUNARODNI FESTIVAL BALONA U KRUŠEVCU: Prvi zvaničan let jednog srpskog pilota zabeležen 1909.godine! | Novosti.rs\nPrvi let jednog balona sa srpskim pilotom i obeležjima bio 19.aprila,1909.godine zahvaljujući prvom školovanom pilotu balona u Srbiji poručniku Kosti Miletiću,koji je učestvovao i u kupovini prvih balona za našu zemlju.\nFokus na festivalu “Kruševac kroz oblake”,koji će se održavati u parku Bagdala, a poslednjeg dana u novom Zabavnom parku “Šarengrad” na Bruskom putu,biće i na balonarstvu i na programima za mlađe i najmlađe posetioce.U Turističkoj organizaciji Kruševca najavili su i više pratećih programa osim poopularnog podizanja i spuštanja balona, kao i dva koncerta: Saše Matića 6.avgusta i “Leksington benda” dan kasnije.\nOčekuje se dolazak najviše pet balonarskih posada,koje će pomoći posetiocima da Bagdalu vide i sa visine, iz korpe balona.Ovo uživanje u dobroj meri zavisi od vremenskih prilika, pre svega od vetra.\nFestival je prethodnih godina,osim prošle kada nije održan usled epidemije KOVID-19, beležio veliko interesovanje.Brojni sadržaji, poput izložbe aero i paraglajding klubova bile su posebno posećene,a da je ova turistička manifestcija jedinstvena bilo je jasno već na prvom festivalu kada je u korpi zaprošena i jedna Kruševljanka.\nKruševac Saša Matić Kruševac vesti Međunarodni festival balona


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Ozbiljan gest Srbije, zahvalnost Varheljiju\n30. 11. 2020. 10:50 >> 11:45 16\nSocijalistička narodna partija zadovoljna je odlukom vlasti u Srbiji, predsjednika Aleksandra Vučića i premijerke Ane Brnabić, o povlačenju odluke o protjerivanju ambasadora Crne Gore i smatraju ga ozbiljnim gestom, ozbiljne države.\nPredsjednik partije Vladimir Joković kaže kako je siguran da je ta odluka u potpunosti sa onim što žele i građani naše države, a to je dalji razvoj bratskih odnosa Crne Gore i Srbije.\n“Evropski put nema alternativu, i zato izražavamo zahvalnost i Evropskom komesaru za proširenje gospodinu Varheljiju, koji je potvrdio nedvosmislen stav Evropske unije o poštovanju i razvijanju dobrih komšijskih odnosa i regionalnoj saradnji”, navodi Joković.\nSocijalistička narodna partija poziva odlazeću vlast da ispoštuje odluku evropskih zvaničnika, jer i ovaj događaj, kako kaže Joković, potvrđuje tezu za koju se SNP sve vrijeme zalaže, a to je da usvajanje evropskih standarda mora biti jedan od prioriteta nove vlasti.\n”Sa druge strane, gest odlazeće vlasti, nažalost pokazao je njihovo pravo lice i činjenicu da su se samo verbalno zalagali za evropski put, a da je antidržavna i antievropska politika bila osnov njihove vladavine svih ovih godina. SNP će i u nastavku svoje politike davati nemjerljiv doprinosu razvoju dobrih, komšijskih odnosa u regionu, kao što ćemo skupa sa ostalim konstituentima vlasti nastaviti demokratski put ka članstvu u Evropskoj uniji”, zaključio je Joković.\nI predsjednik opštine Berane Dragoslav Šćekić najoštrije je osudio protjerivanje ambasadora Srbije Vladimira Božovića.\nMilačić: Suludi ideološki obrasci se ne smiju sprovoditi\nPrava Crna Gora pozdravlja konstruktivan i dobronamjeran stav evropskog komesara za proširenje Olivera Varheljija kojim su vlasti u tehničkom mandatu u Crnoj Gori pozvane da opozovu odluku o protjerivanju ambasadora Srbije Vladimira Božovića.\n“Jasna poruka da se suludi ideološki obrasci ne smiju sprovoditi u zemlji kandidatu za članstvo u EU, vraća nadu u evropsku budućnost”, kazao je Marko Milačić, predsjednik Prave Crne Gore.\nPrava Crna Gora takođe poziva odlazeću vlast da opozove odluku o proglašavanju ambasadora Srbije personom non gratom.\n“Takođe, podršku zaslužuje stav zvanične Srbije da se u ovom slučaju ne primjenjuje reciprocitet, već da se smirenim i trpeljivim pristupom pokaže zrelost u vođenju politike i očuvanju bratskih odnosa između dvije bratske države”, zaključio je Milačić.\nAleksandar Vučić Vladimir Joković\n"Nećemo dozvoliti diskvalifikaciju kadra SNP-a"\nZa Vučića bi na izborima glasalo 35,7%\n13. 01. 2021. 20


Delta Maxi u 2010. najavljuje nove investicije u BiH - Akta.ba\nDelta Maxi u 2010. najavljuje nove investicije u BiH\n05.02.2010. 17:22 / Izvor: eKapija.ba\nIako je, kaže direktor kompanije Delta Maxi iz Banja Luke Milan Borota, 2009. bila jedna od najtežih godina za poslovanje u istoriji mnogih kompanija, oni su ipak izuzetno zadovoljni rezultatima i činjenicom da su u ovako kriznoj godini zabilježili rast. Za ovu godinu najavljuje i nove investicije. Naime, ova kompanija u idućim mjesecima planira otvorenje novih marketa u BiH. Borota je za naš portal kazao kako planiraju otvorenje velikog Maxi marketa u blizini Banjaluke, a u planu im je također otvaranje hipermarketa koji će se nalaziti u Istočnom Sarajevu i koji će prostirati na 8.000 kvadratnih metara.\nU ovom marketu biti će zaposleno preko 100 radnika, a imat će ponudu od 35 hiljada artikala. Kaže da će svojim jedinstvenim asortimanom, bogatom ponudom i niskim cijenama, biti interesantani za cijeli region.\n"Radi se o investiciji od tri miliona eura", ističe Borota. Nije mogao reći ništa o datumima planiranog završetka ovog projekta ističući da on zbog kompleksnosti radova nije tačno definiran. Što se tiče ove godine kaže da očekuju stabilizaciju tržišta i trend blagog rasta potražnje.\n"Smatramo da je psihološki efekt krize pri kraju, a on je najviše uticao na odlaganje potrošnje, te će prolaskom iste i potražnja na tržištu porasti", smatra on.\nDo kraja ove godine imaju u planu širenje na istočni dio Republike Srpske. "U planu nam je otvaranje otkupnog centra u Bijeljini u martu ove godine, na tamošnjoj pijaci, samo 3 kilometra od postojećeg Maxi objekta. Cilj nam je da se približimo semberskim poljoprovrednim proizvođačima, koje ćemo na ovaj način organizovati i otkupljivati njihove proizvode", ističe Borota. Podrška će se odraziti u konkretnoj akciji tako što će domaćim proizvođacima omogućiti besplatno korištenje njihovih polica u marketima i to u punom asortimanu. Napominje da je to samo jedan od načina na koji Delta Maxi želi dati doprinos poticanju domaće proizvodnje.\nGovoreći o dugoročnim ciljevima kompanije ističe da će to i dalje biti konstatan rast i razvoj kroz formate Tempo, Maxi i Mini Maxi, a planiraju i preuzimanje liderske pozicije na tržištu BiH. Kao posebne poslovne ciljeve navodi jačanje liderske pozicije na tržištu supermarketa i corner shop-ova u manjim gradovima na teritoriji RS i pozicioniranje hipermarketa na tržištu Fedracije BiH, kao i uvođenje HACCP i ISO 9001 standarda te osiguravanje cjenovne konkurentnosti na tržištu.\n"Vizija Delta Maxija je da zadrži vodeću poziciju na teritoriji Republike Srpske i da se pozicionira kao vodeći regionalni trgovački lanac prehrambenih proizvoda i artikala široke potrošnje na cjelokupnom tržištu BiH", kaže Borota.\nartikli široke potrošnje


10-10-2019 11:52 Srbija Politika\nPredsednik Srpske desnice Miša Vacić prisustvovao je prvom konstitutivnom sastanku Kola žene Srpske desnice.\nMiša Vacić sa saradnicima (Foto: Srpska desnica)\nSastanku su prisustvovali i šef kabineta predsednika Srpske desnice Ivana Borić i generalni sekretar stranke Aleksandar Zdravković.\nPredsednik Srpske desnice poželeo je pre svega puno uspeha u radu i naglasio da ima velika očekivanja od Kola, koje će u budućnosti činiti i okosnicu delovanja ove stranke.\nVacić je takođe istakao da se u Desnici na mnogim istaknutim funkcijama nalaze upravo žene – Suzana Stamenković, odbornik Srpske desnice i zamenik predsednika Skupštine opštine u Niškoj Banji, Davorka Mitrović, odbornik u Požarevcu, dr Radmila Ristić Mrkalj poverenik SD za Vračar, Milica Stojović predsednik Opštinskog odbora SD u Zemunu, dr Tatjana Jocović predsednik Saveta za zdravlje i borbu protiv bele kuge.\nTakođe, predsednik Srpske desnice osvrnuo se na činjenicu da je stranka pokrenula inicijativu da peti oktobar bude Dan Milunke Savić, najveće heroine Velikog rata, i da se time odaje počast heroju, ženi koja je zadužila srpstvo.\nPredsednik Kola žena Aleksandra Đoković se zahvalila na podršci i iznela plan rada kojim su definisane planirane aktivnosti za naredni period. Poseban akcenat dat je na značaju tradicionalne uloge žene u društvu, odnosno porodice kao osnovne ćelije ljudskog društva.\nDate su smernice za dalja delovanja u cilju ostvarivanja nacionalnih interesa. Đoković je ovom prilikom predstavila i sve članove kola, a dogovoreno je da njen potpredsednik bude Slavica Latinović.\nVacić je ponovio da je Kolo osnovano sa ciljem da ovaj savet Desnice bude efektivna brana feminizmu, i da srpska žena opet bude tradicionalna, patrijahalna, da bude odana supruga i majka, da bude sve ono što su bile naše prabake i bake u skladu sa današnjim vremenom.\nPročitajte OVDE kakvu je poruku Miša Vacić uputio srpskoj opoziciji.


Nevrijeme /Građani ponudili pomoć za obnovu porušenog minareta u Tešnju / Radio Sarajevo\n12. 12. 2017. u 15:41:00 Anadolija\nJak olujni vjetar koji je sinoć pogodio područje cijele Bosne i Hercegovine, u Tešnju je porušio minaret Čaršijske džamije koja se nalazi u staroj jezgri grada.\nDžamija je sagrađena je 10. decembra 1559. godine po naredbi Ferhat-bega i nacionalni je spomenik Bosne i Hercegovine.\n"Čarši džamija koju je gazi Ferhat-beg uvakufio za Božije robove da mogu obavljati molitvu nakon idolopoklonstva, i to se desilo 10. decembra 1559. godine. Prije dva dana smo obilježili sjećanje na gazi Ferhat-bega, na ono sve što je učinio i uvakufio i sjećali smo se i po ovoj džamiji koja ima posebnu vrijednost za Medžlis IZ Tešanj, ali i šire", rekao je Omerbašić.\n"Sinoć, negdje oko 1.15 sati, desilo se rušenje minareta. Mi smo s naše strane pokušali da zaštitimo i uradimo sve jer smo vršili pripreme za rekonstrukciju džamije naredne godine, ali Allah dž.š. je odredio da bude ovako. Mi smo svjesni iskušenja, ali Tešnjaci, muslimani su iz svakog iskušenja izlazili jači, jedinstveniji i upućeniji jedni na druge. Nas interesuje interes građana, koji se stavljaju u funkciju saniranja štete", izjavio je Omerbašić.\n"Šteta unutra nije napravljena, ima malih odrona, ali ne bih da mjerimo štetu u materijalnoj šteti na način vrijednosti, jer džamija ima drugu vrijednost i Tešanj ne možemo posmatrati bez ove džamije i ovog minareta i simbola ove čaršije. Mi nismo oglasili, ali smo dobili informacije, jer su nas brojni ljudi zvali i nudili svoju pomoć. Imali smo svoj angažman kada je bila pomoć potrebna drugima, i evo, dobro se uvijek vraća dobrim", rekao je Omerbašić.\nTagovi: Tešanj džamija nevrijeme\nBiH / Prekinuta nastava: Vjetar odnio krovove sa škola u Srebrenici i Maglaju