subota, 22. februar\nGarantovati cenu suncokretu\nNapisano 19 februar 2014 .\nKada je reč o predstojećoj prolećnoj setvi upućeni u poslovanje primarnog agrara kažu da će se ratari poučeni lanjskim lošim iskustvom u proizvodnji suncokreta najverovatnije ove godine opredeliti za povećanje površina pod kukuruzom.\nĐorđe Bugarin, sekretar u Privrednoj komori Vojvodine, mišljenja je da će paori u nastupajućoj prolećnoj setvi zasigurno zasnovati proizvodnju onih kultura za koje se zna cena unapred, kao što je to slučaj sa šećernom repom ali i onih biljnih vrsta koje mogu čuvati u sopstvenim skladištima poput kukuruza i prodavati kada je najbolji ekonomski momenat. Stručnjaci procenjuju da će pod suncokretom ovog proleća biti zasejano oko 160.000 ha.\nOpširnije: Garantovati cenu suncokretu\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede uputilo je gazdinstvima obrasce za obnovu, za upis u Registar poljoprivrednih gazdinstava za 2014. godinu. Rok za prijavljivanje je do 31. marta. Ministar Glamočić uputio je molbu Ministarstvu finansija, u čijem sastavu je i Trezor, da i institucije van Trezora pomognu poljoprivrednim proizvođačima prilikom ispunjavanja obrazaca za registraciju kako bi se ubrzao ceo proces registracije i izbegle gužve.\nOpširnije: Registracija poljoprivrednih gazdinstava do 31. marta\nSrpski med curi u Nemačku i Italiju\nNapisano 17 februar 2014 .\nSrbija ima dobre pčelara, koji se po kvalitetu meda mogu nositi sa evropskim i svetskim, što pokazuje izvoz u Nemačku i Italiju, a oko 90 odsto propisa je usklađeno sa propisima EU. Srbija ima dobre pčelara, koji se po kvalitetu meda mogu nositi sa evropskim i svetskim, što pokazuje izvoz u Nemačku i Italiju, a oko 90 odsto propisa je usklađeno sa propisima Evropske unije (EU), izjavio je danas Tanjugu Zoran Marinković iz Uprave za veterinu Ministarstva poljoprivrede.\nOpširnije: Srpski med curi u Nemačku i Italiju\nVoćari strahuju od toplog vremena\nNapisano 11 februar 2014 .\nKako će nova, nagla promena vremenskih uslova uticati na poljoprivredu: Ratari zadovoljni, voćari brinu, jer bi eventualni mraz u martu potpuno uništio voće i vinograde.Mladoj pšenici topli talas u februaru samo će dobro doći, pošto će potpomoći njen razvoj i napredovanje. Vinogradari i voćari, međutim, zabrinuti su, jer bi desetak dana sa temperaturama iznad 15 stepeni moglo da "raskali" biljke, po koje bi onda i slabiji mraz mogao da bude vrlo opasan.\nOpširnije: Voćari strahuju od toplog vremena\nPovoljni krediti za agrar\nNapisano 10 februar 2014 .\nMinistri Igor Mirović i Dragan Glamočić najavili značajnu pomoć države poljoprivredi. Uskoro kreditna linija od 80 miliona evra, uz povoljnu kamatu.Ministri u tehničkoj Vladi Srbije Igor Mirović i Dragan Glamočić najavili su u subotu značajnu pomoć države poljoprivredi, u okviru koje će biti i kreditna linija u ukupnom iznosu od oko 80 miliona evra, uz vrlo povoljnu kamatnu stopu od četiri do šest odsto.\nOpširnije: Povoljni krediti za agrar\nIzvoz poljoprivrede 2,799 milijardi dolara\nNapisano 05 februar 2014 .\nPoljoprivreda Srbije je u 2013. godini ostvarila izvoz od 2,799 milijardi dolara što je za 3,5 odsto više nego 2012, saopštilo je u sredu Ministarstvo poljoprivrede Srbije.Kako se navodi, uvoz je u 2013. bio 1,562 milijardi dolara što je za 5,2 odsto više nego prethodne godine."Ostvaren je suficit od 1,237 milijarde dolara, što je više za 1,5 odsto od ostvarenog suficita u 2012. godini", naglašava se u saopštenju. Dodaje se da prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, učešće poljoprivrede u ukupnom izvozu Srbije 19,2 odsto, a učešće uvoza poljoprivrede u ukupnom uvozu 7,6 odsto.Najviše se izvoze povrće i voće, zatim žitarice i proizvodi na bazi žitarica, pića, šećer, proizvodi od šećera i med, dok je u uvozu najzastupljenije povrće i voće, a Srbija uvozi i kafu, čaj, kakao, začine, razne proizvode za ishranu, duvan i proizvode od duvana.\nOpširnije: Izvoz poljoprivrede 2,799 milijardi dolara\nGrad Šabac: Poljoprivredni sajam u Veroni: znanje, iskustvo i poređenje\nUoči sutrašnjeg odlaska 50 poljoprivrednih proizvođača iz šabačkog kraja na Sajam poljoprivrede u Veronu, gradonačelnik Šapca Miloš Milošević sastao se danas sa predstavnicima poljoprivrednika i organizatora putovanja u Italiju. Prema oceni gradonačelnika Šapca, od 2005. godine, kada je osnovana Direkcija za poljoprivredu grada Šapca, posebno je cenjena njena aktivnost organizovanja sajmova i stručnih poseta inostranstvu. Do sada su šabački poljoprivrednici imali priliku da prisustvuju sajmovima u Grčkoj i Austriji, a sajam u italijanskom gradu Verona jedan je od najvećih i najkvalitenijih u Evropi.\nOpširnije: Grad Šabac: Poljoprivredni sajam u Veroni: znanje, iskustvo i poređenje\nKompanija Ferero proizvodi lešnike u Srbiji\nKompanija Ferero, osim zasnivanja sopstvene proizvodnje lešnika u Srbiji, planira i uspostavljanje kooperantskih odnosa sa individualnim poljoprivrednim proizvođačima. Ministar poljoprivrede Dragan Glamočić i predstavnici Ferero grupe potpisaće sutra Memorandum o razumevanju koji predviđa uspostavljanje Centra za proizvodnju lešnika u Srbiji na 1.000 hektara.\nOpširnije: Kompanija Ferero proizvodi lešnike u Srbiji\nBolja njiva - veći porez\nNapisano 04 februar 2014 .\nPoljoprivrednici u Vojvodini najviše pogođeni novim načinom naplate dažbina. Namet po kvadratu od 16 u Kuršumliji do 110 dinara u Subotici. Zahvaljujući novom obračunu poreza na njive, siromašne opštine na jugu i dalje neće naplaćivati ovaj namet poljoprivrednicima, dok će bogate opštine, na severu zemlje, ove godine odlično prihodovati.Poljoprivrednici su, do sada plaćali, porez prema formuli: petostruki iznos jednogodišnjeg katastarstkog prihoda (koji je bio izuzetno nizak) puta stopa poreza (0,3 odsto). Dešavalo se da neko za 20 hektara dobije desetak dinara poreza, pa većina poljoprivrednika uopšte nije plaćala porez.\nOpširnije: Bolja njiva - veći porez\nŠvapska teletina iz Srbije\nNapisano 30 januar 2014 .\nNemačka „Angus grupa“ planira da započne proizvodnju mesa u našoj zemlji. Obilaze farme u Sremskoj Mitrovici, Valjevu i Bečeju. Posao će kreditirati Nemačka razvojna banka KF. Nemačka kompanija "Angus grupa", jedan od vodećih stočarskih koncerna u Evropi, planira da investira u proizvodnju mesa u Srbiji, zajedno sa srpskim poljoprivrednicima. Nemci bi, kako su najavili, ulagali u Srbiju uz povoljne kredite kod Nemačke razvojne banke KF.\nOpširnije: Švapska teletina iz Srbije\nPlastenici donose dobru zaradu\nSubvencije za 2014, gorivo od sad na svim pumpama\nPorez nа orаnice od hiljаdu dinаrа po hektаru nаviše\nČačak: Poljoprivrednicima 38,9 miliona dinara\nDržava ugrožava opstanak ratara\nMed sumnjivog kvaliteta ponovo u prodavnicama\nNove pijace i Agriko mreža za mala gazdinstva\nRakija fest 14. i 15. decembra u Beogradu\nGlamočić: Aflatoksin do aprila ponovo na 0,05


Domaći beli sir iz mlekare „Petrović“ od septembra u prodavnicama - juGmedia\nPrerada najmanje dve tone mleka krenuće od jeseni u mlekari zadruge „Petrović“ u Donjem Krajincu kraj Leskovca, a nakon subvencija koje je dobila od države i uložila u rasne krave i traktor. Da nije bilo te subvencije, mlekara bi još bila zatvorena.\n„Od septembra ćemo krenuti sa proizvodnjom domaćeg belog kravljeg sira koga trenutno nema dovoljno na tržištu. I ranije sam se bavio stočarstvom i preradom mleka, ali pre tri meseca zbog smanjenih količina mleka prestali smo sa njegovom preradom u mlekari“, rekao je Zoran Petrović, vlasnik zadruge i dodao da će zahvaljujući ovoj subvenciji opet pokrenuti proizvodnju i preradu mleka od najmanjedve hiljade litara .\nOvu zadrugu danas je obišao gradonačelnik Goran Cvetanović sa saradnicma.\n„Podržati naporan i marljiv rad i osnivanje zadruga znači održati kako srpsko tako i leskovačko selo. Porodična zadruga Petrović, koju čine deset zadrugara od ministarstva na čijem je čelu Milan Krkobabić dobila je 15 miliona dinara i ta sredstva uložila je u 39 uvoznih rasnih krava i jedan traktor. To će joj omogućiti da od septembra ponovo pokrene mlekaru’’, rekao je Cvetanović prilikom obilaska zadruge „Petrović“ u Gornjem Krajincu.\nBio je prisutan i veterinar Goran Đorić koji je ocenio da su krave Petrovića potpuno zdrave i da već imaju i dve prinove.\nPiroćanci na Sajmu meda u Beogradu\nPIROT - Pedeset članova Udruženja pčelara "Pirotska dolina" iz Pirota posetiće Sajam meda na beogradskom Tašmajdanu u subotu 5. okobra. (više…)


Gradnja brze saobraćajnice od autoputa kod skretanja za Požarevac do Velikog Gradišta i Golupca počeće 2020. godine • Poportal\nRadovi na izgradnji brze saobraćajnice od autoputa kod skretanja za Požarevac do Velikog Gradišta i Golupca počeće 2020. godine, najavila je danas potpredsednica vlade i ministarka građevine Zorana Mihajlović.\n„Sve građane Braničevskog okruga posebno zanima izgradnja brze saobraćajnice od autoputa kod Požarevca do Golupca. Ta magistrala će biti jedna od najlepših u Srbiji, pošto je to i jedan od najlepših delova naše zemlje“, rekla je Mihajlović novinarima i dodala da je vrednost tog projekta oko 350 miliona evra.\nFoto: FB Bane Spasović\nMihajlović je danas tokom posete Velikom Gradištu razgovarala o tom projektu sa načelnikom Braničevskog okruga Aleksandrom Đokićem i predsednikom opštine Veliko Gradište Draganom Milićem.\nMinistarka je rekla da su „Putevi Srbije“ investitor tog projekta i da to javno preduzeće već radi na tehničkoj dokumentaciji, kao i da se radi na prostornom planu.\n„Ove godine mora da bude gotova dokumentacija, a 2020. mogu da počnu radovi“, poručila je Mihajlović.\nOna je istakla da će taj autoput biti veoma značajan ekonomski, turistički, ali i socijalno, pošto će od njega imati veliku korist građani tog dela zemlje.\nIzrazila je očekivanje da će brza saobraćajnica doprineti da mladi ostanu da žive u tom delu Srbije.\nGrad Požarevac na putu dobrog upravljanja\n“Igraj za energiju“ u čast Svetskog dana energetske efikasnosti FOTO


Grčka: Dogovorena prelazna vlada bez Papandreua\nGrčki premijer Jorgos Papandreu (levo), President Karoljas Papuljas (u sredini) i predsednik opozicione Nove demokratije Antonis Samaras na sastanku u predsedničkoj palati, Atina, 06. novembar 2011.\nJorgos Papandreu više neće biti predsednik grčke vlade, ali još uvek nema službene potvrde ko će ga zameniti u vrućoj premijerskoj fotelji.\nGrčki mediji su sastanak premijera i šefa opozicije u nedelju kasno uveče nazvali cenkanjem na Titaniku, a tokom ponedeljka prepodne saznaće se hoće li novu vladu nacionalnog spasa do izbora za tri meseca voditi bivši potpredsjednik Evropske centralne banke Lukas Papademos ili ministar finansija Evangelos Venizelos.\nPapandreu i opozicini čelnik Antonis Samaras nastojali su postići dogovor o vladi nacionalnog spasa pre sastanka ministara financija zemalja evra, zakazanog za ponedeljak u Briselu, kako bi pokazali da je Grčka ozbiljna u preduzimanju koraka za izbegavanje bankrota.\nNova grčka koaliciona vlada mogla bi položiti zakletvu tokom sledeće sedmice, ukoliko sve bude bilo po planu, izjavio je u nedelju uveče portparol grčke vlade Ilijas Mosijalos.\n"Današnji dan je bio istorijski za Grčku", rekao je on pošto su premijer Jorgos Papandreu i lider opozicije Antonis Samaras postigli dogovor o formiranju prelazne koalicione vlade, na čijem čelu se neće nalaziti Papandreu, preneo je Rojters.\nNa korak do bankrota\nPapandreu i Samaras, lider opozicione Nove demokratije, sastaće se ponovo u utorak kako bi dogovorili ko će voditi prelaznu vladu, navedeno je u saopštenju kabineta Papuljasa, u kome nije precizirano koliko dugo će koaliciona vlada voditi državu.\nzastave Grčke i EU na ministartvu finansija u Atini, 03. novembar 2011.\nEvropska unija je prethodno u ponedeljak Grčkoj dala rok od 24 sata da obrazloži na koji način će formirati novu vladu koja bi primenila sporazum o drugom paketu evropske pomoći, koji je postignut 27. oktobra, preneo je Rojters.\nKako prenose grčki mediji, predstavnici Nove demokratije izjavili su da će Samaras prihvatiti dogovor, pod uslovom da prelazna vlada traje najduže šest nedelja, pošto do tada treba da bude ratifikovan i realizovan najnoviji sporazum o pomoći EU.\nGrčku potresa dužnička kriza koja preti da gurne zemlju u bankrotstvo i izbaci je iz zone evra.\nSastanci političara su usledili posle burne sedmice u kojoj je premijer Papandreu najpre najavio, a potom povukao plan o referendumu o paketu pomoći EU, kao i glasanja u parlamentu o poverenju vladi i haosa koji je drama u Grčkoj izazvala na svetskim berzama.\nGrčka vlada je u petak tesnom većinom "preživela" glasanje u parlamentu.


Koja je uloga zemalja Zapadnog Balkana u sprovođenju nove razvojne politike Evropske unije, kako je pandemija uticala na proces evropskih integracija i da li je odgovor EU na aktuelnu krizu bio adekvatan i pravovremen samo su neka od pitanja na koja su učesnici Move.Link.Engage konferencije, koju organizuje Beogradska otvorena škola, dali odgovore. Drugi dan konferencije obeležili su Vladimir Bilčik, poslanik u Evropskom parlamentu, Dušan Reljić, šef briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodne odnose i bezbednost, ali i Marija Desivojević Cvetković, viša potpredsednica za strategiju i razvoj u Delta Holdingu, Duško Vasiljević, ekspert Svetske banke i Milivoje Jovanović, predsednik udruženja Eneka.\nU trenutku koji se ističe kao ključan za dalje odnose EU i država kandidata za članstvo, neophodno je usmeriti pažnju na političke elite i vlade koje su zarobile države i građanima oduzele pravo na participativnost. Iako građani u ovim državama većinski podržavaju članstvo u EU potrebno je da političke elite i donosioci odluka iskažu veću posvećenost procesu integracija što bi značajno uticalo i na percepciju Zapadnog Balkana unutar EU, istakao je Bilčik. EU bi trebalo da ne samo ostane svetionik solidarnosti već i da posmatra Zapadni Balkan kao integralni deo Unije. To su najvažnije poruke koje moraju jasno da se adresiraju, jer je proširenje jedina održiva strategija za Zapadni Balkan. Ukoliko želi da pokaže solidarnost, EU bi trebala da omogući jednak pristup resursima i isti tretman svim građanima sa ovih prostora, a da li će tako zaista biti ostaje nam da vidimo u narednim mesecima – zaključak je razgovora Bilčika i Reljića, koji je moderirao Milorad Bjeletić, izvršni direktor BOŠ-a.\nDa li će i koliko kompanije zapošljavati u narednom periodu, kakva su predviđanja za pokretanje srpske ekonomije, i da li je kriza otvorila nove mogućnosti za saradnju, su bila neka od pitanja na koja smo takođe potražili odgovore u okviru narednog panela. Pandemija je naročito uticala na ekonomiju, pa je tako ukupna vrednost paketa pomoć́i na globalnom nivou trenutno 10.000 milijarda dolara, dok svetski javni dug iznosi 101% ukupnog svetskog BDP-a. Prilagodljivost nacionalnih vlada i javnog sektora je bila neminovna, a isti put pratili su i privatni i civilni sektor. Poslovna zajednica ne samo da je prilagodila, nego je skoro u potpunosti promenila način poslovanja, a određeni sektori su pretrpeli velike gubitke poput ugostiteljstva i turizma. Samim tim, pitanje partnerstva i solidarnosti svih sektora je trenutno jedno od ključnih pitanja.\nSa tim u vezi neophodno je da država preduzme ciljane mere ekonomske pomoći kako bi otklonila posledice krize i pomogla malim i srednjim preduzećima kao i najugroženijim sektorima, a posredno tako uticala i na kompanije koje sa njima posluju. Pored toga, važna je i briga o zaposlenima i prilagođavanje na novu normalnost rada. Važno je uticati ne samo na održivost poslovanja već uložiti resurse i u zaposlene. Zaključak diskusije jeste da je solidarnost i međusektorsko partnerstvo od ključne važnosti u savladavanju ekonomskih posledica pandemije kako u Srbiji, tako i u regionu Zapadnog Balkana.\nSesije poslednjeg dana koferencije, 23. septembra, će otvoriti diskusije na temu posledica koje očekivana ekonomska recesija može ostaviti na budućnost mladih i pitanja pravedne energetske tranzicije.\nŠesta godišnja regionalna konferencija Move.Link.Engage organizuje se online od 21. do 23. septembra u Beogradu pod nazivom Development for Real: Partnership, Solidarity and Responsibility in Post-Covid 19 era. Fokus ovogodišnje diskusije je reakcija EU na pandemiju, predstavljanje ključnih karakteristika plana oporavka za EU i istraživanje uticaja najnovijih dešavanja na EU perspektivu Zapadnog Balkana. Cilj konferencije je da pruži dodatnu podršku i konkretna rešenja civilnom društvu u kontekstu regionalnog partnerstva, solidarnosti i odgovornosti. Konferenciju organizuje Beogradska otvorena škola uz podršku Kraljevine Švedske putem platforme Zoom. Više informacija možete pronaći ovde.


Gašić: Bajern je imao previše skokova u napadu\nNenad Kis\t 10.01.2014. 00:28h 17:52h\nImali smo lošu reakciju u drugom delu na njihovu grubu igru, što je u dobroj meri dovelo do toga da je Bajern korak po korak došao do preokreta i na kraju do pobede, rekao je pomoćni trener Partizana\nGROBARI BUČNIJI OD BAVARACA: Pristalice Partizana nadglasale Nemce\nLOŠA ČETVRTINA ODVELA U PORAZ: Partizan pao pred Pešićevim Bajernom\nPEŠIĆ POSLE POBEDE: Nisam fan Partizana\nPomoćni trener košarkaša Partizana, Velimir Gašić, koji menja odsutnog Duška Vujoševića, rekao je da je njegova ekipa loše reagovala na grubu igru Bajerna u drugom poluvremenu i da je to jedan od razloga poraza u drugom meču top 16 faze Evrolige."Bila je ovo dobra utakmica. Moj tim je u prvom poluvremenu u velikoj meri izvršavao zadatke koje smo postavili pred utakmicu. To se refrektovalo na prednost na poluvremenu. Imali smo lošu reakciju u drugom delu na njihovu grubu igru, što je u dobroj meri dovelo do toga da je Bajern korak po korak došao do preokreta i na kraju do pobede", rekao je Gašić.\nPartizan je izgubio u Minhenu od Bajerna sa 71:65 u drugom kolu grupe F, posle poraza od Reala u Areni 2. januara.\n"Ono što nije bilo dobro je zagrađivanje u reketu. Bajern je imao 20 ofanzivnih skokova, samo Tompson je imao pet, time ne mogu da zadovoljan. Uz to desio se pad koncenctracije u trenutku kada nismo ispunili bonus, a dozvolili smo im da ubace dve trojke", naglasio je Gašić.\nOn je dodao da igrači Bajerna dosta šutiraju, da nisu imali veliki procenat, ali da su ubacili važne trojke kada je to bilo najbitnije.\n"Čestitam mojim igračima na borbi, ali za ovakvu utakmicu to nije dovoljno. Ovo je najmlađi tim u Evroligi. Igrači su od po 18, 19 godina. Ovo je veliko iskustvo... Nastavićemo da korigujemo stvari koje nisu dobre kako bismo naredne utakmice dočekali što spremniji", zaključio je Gašić.


Novosti\t25.01.2018 15:34\nSVAKE godine nezavisna evropska agencija Euro NCAP objavljuje listu automobila koje je podvrgla sve strožem, testiranju i proglašava najbolje u svojim kategorijama.\nOcenjivanje zvezdicama je sistem, koji ne može, kažu u Euro NCAP, da služi za upoređivanje modela iz različitih kategorija, pa je zato ceo sistem vrednovanja i proglašavanja najboljih nazvan Best in Class ("Najbolji u klasi") i pokazuje koje je vozilo najbolje u svojoj kategoriji.\nMaksimalna ocena je pet zvezdica, a prošle godine je od testiranih 70 modela samo 40 dobilo maksimalan broj!\nDa bi se dobila laskava titula "najboljeg u klasi" potrebno je da zbir bodova iz četiri kategorije koje se ocenjuju bude najveći. A ocenjuju se bezbednost odraslih putnika, bezbednost dece u vozilu, bezbednost pešaka i sistemi asistencije koji se odnose na bezbednost vozila.\nViše od 80 odsto testiranih modela imalo je sistem automatskog kočenja u slučaju detekcije pešaka, a 92 odsto asistenciju koja detektuje ograničenje brzine i upozorava vozača da uspori u slučaju prebrze vožnje.\nTako je u kategoriji luksuznih sedana najviše ocene dobio "folksvagen sedan" koji je za zaštitu odraslih dobio 96 odsto, za zaštitu dece i pešaka 85, a za pomoćne sisteme asistencije 82 odsto od maksimalne ocene.\nU kategoriji velikih SUV vozila neprikosnoven je bio "volvo HC60" sa 98 odsto kod zaštite pešaka, 87 odsto kod zaštite dece, 95 odsto kod pomoćnih sistema i "svega" 76 odsto kod zaštite pešaka. Ovaj model švedskog giganta je dobio i najviše ocene kada se uporede svi testirani modeli bez obzira na kategoriju.\n"Opel krosland H"\nU klasi malih SUV vozila najviše ocene dobio je "folksvagen T-rok" koji je za zaštitu odraslih dobio 96 za zaštitu dece 87, pešaka 79 odsto i za pomoćne sisteme 71 odsto mogućih bodova.\n"Folksvagen" može da slavi jer je ostvario "het-trik" na ovom testiranju. Naime, nemački auto-gigant je najbolji i u klasi "supermini", gde je model "polo" osvojio pet zvezdica sa najboljim rezultatom u klasi - 96 za odrasle putnike, 85 za decu, 76 za pešake i 59 odsto za pomoćne sisteme.\nU klasi krosovera ili MPV vozila najbolji je "opel krosland H" sa zaštitom odraslih putnka od 85, dece 84, pešaka 62 i pomoćnim sistemima od 57 odsto.\nU klasi "malih porodičnih automobila" titulu je prigrlio "subaru HV" sa zaštitom pešaka 94 odsto, dece 89, pešaka 84 i sistemima asistencije od 68 odsto.\n* SUV "Volvo XC6"0\n* Luksuzni sedan - "VW arteon"\n* Mali SUV - "VW T-rok"\n* Supermini - VW polo\n* Krosover/MPV - "Opel krosland X"\n* Mali porodični automobil - "subaru XV"


Optužnica za ubistvo Krunića do 10. januara - Glas Srpske\nNebojša Tomašević 10.12.2019 08:15\nBanjaluka - Istraga o ubistvu banjalučkog biznismena Slaviše Krunića i njegovog radnika obezbjeđenja Žarka Pavlovića, te ranjavanja vozača Gorana Ilića, privedena je kraju i optužnica u ovom slučaju najvjerovatnije će biti podignuta do 10. januara, saznaje "Glas Srpske".\nPrema našim saznanjima, na optuženičkoj klupi naći će se Benedi Đukanović Bendžo (42) iz Banjaluke, Emilio Baldo (55) iz Laktaša i nekadašnji radnik "Sektor sekjuritija" Rodoljub Gajić (35) iz Banjaluke. Izvor blizak istrazi je pojasnio da Republičko tužilaštvo optužnicu mora podići do 10. januara, kada Gajiću ističe pritvor. U slučaju da ne bude optužnice, moraće da ga pusti na slobodu.\n- Prema Zakonu o krivičnom postupku Republike Srpske, pritvor u istrazi može trajati najduže devet mjeseci i ako se u tom periodu ne podigne optužnica, osumnjičeni se moraju pustiti na slobodu. Gajiću devetomjesečni pritvor ističe 10. januara, Đukanoviću dva dana kasnije, a Baldi 23. januara - kazao je izvor "Glasa Srpske" iz pravosuđa.


Datum objave: 31.12.2018 12:21 | Autor: Ministarstvo nauke\nNajvećim uspjehom u 2018. godini ministarka nauke, dr Sanja Damjanović, smatra kreiranje dva nova konkursa za doktorska istraživanja i za inovativne projekte, čija je vrijednost 1.500.000 eura i koji su dali izuzetne kandidate.Ono što je obilježilo godinu za nama, u resoru na čijem je čelu, je zapošljavanje, u okviru ovih projekata, 40-ak mladih i visokokvalifikovanih ljudi, kao i značajno dodatno ulaganje privrednog sektora u nauku i inovacije.Prva žena resora za nauku prošle godine je sa svojim timom kreirala inoviranu Strategiju za naučno-istraživačku djelatnost, u kojoj je, između ostalog, predviđena platforma za mlade ljude, koja će im omogućiti da se u potpunosti posvete istraživanjima, što je temelj naučno-istraživačkog razvoja naše države, te i način da se zadrže ovdje.\nPOBJEDA: Ponuditi naučnicima šansu da komercijalizuju proizvod, prema Vašim riječima, od esencijalne je važnosti kako bi Crna Gora mogla da izgradi ekonomiju zasnovanu na znanju. Kako ćete ovaj vid saradnje akademske zajednice i privrede unapređivati u narednom periodu?\nDAMJANOVIĆ: Veoma bitan element u komercijalizaciji rezultata naučnih istraživanja biće uspostavljanje Naučnotehnološkog parka sa svim potrebnim uslugama i infrastrukturom za ovu aktivnost. Idealno mjesto za naučno-tehnološke parkove su kampusi univerziteta kako bi "privreda ušla u univerzitet". Danas se govori o postojanju ekosistema, adekvatnog ambijenta u kojem svi akteri imaju važnu ulogu, jer put od ideje do proizvoda ili usluge nije nimalo lak u veoma konkurentnom i naprednom globalizovanom svijetu nauke i inovacija. Globalizacija, međutim, pruža i brojne prednosti, kao što je dostupnost informacija i mogućnost da se u određenom lancu vrijednosti koji postoji na drugom kraju planete ponudi neko tehnološko rješenje koje se kreira u Crnoj Gori, kao što to radi Slovenija. Saznati za ovakve prilike, kreirati proizvod ili uslugu visokog kvaliteta, povezati se, uspostaviti poslovnu saradnju to su aktivnosti koje su u središtu naučno-tehnološkog parka. Kad budemo imali nekoliko dobrih primjera komercijalizacije, točak će da se pokrene i dalje će aktivnosti ići mnogo lakše i same od sebe. Vjerujem da će mnogi studenti i mladi ljudi u ovakvoj vrsti ekonomije naći pravo mjesto za sebe.\nPOBJEDA: Uskoro se očekuje i usvajanje Strategije pametne specijalizacije za Crnu Goru. Zbog čega je ovaj dokument važan za našu državu?\nDAMJANOVIĆ: Strategija pametne specijalizacije je recept Evropske unije da se trasira novi model ekonomskog razvoja baziran na domaćoj pameti i domaćim potencijalima. Zapravo, ova strategija predstavlja mehanizam povezivanja nauke i privrede. Njen razvoj je i osnovni uslov korišćenja evropskih strukturnih i kohezionih fondova. Crna Gora ima potencijal da usvoji prva, nakon država EU, ovu važnu strategiju. Sam proces izrade ovog dokumenta donio nam je mnogo - uspostavljena je saradnja ljudi iz različitih sektora na način kako se to ranije nije radilo. Ovo je prva strategija koja je u potpunosti kreirana "iz zajednice", u komunikaciji i saradnji poslovnih ljudi, profesora univerziteta, zaposlenih u državnoj administraciji, ali i predstavnika civilnog sektora. Više od 300 ljudi bilo je uključeno u njenu izradu, a polovina su bili predstavnici privrednog sektora. Zato vjerujemo da su definisani prioriteti oblasti u kojima Crna Gora može, ukoliko se fokusira, da kreira vrijednost visokog kvaliteta. Putem Strategije pametne specijalizacije regioni Evropske unije, kao i države kandidati, imaju iste ili slične prioritete, uspostavljaju zajednička tržišta, povezuju se i imaju pristup evropskim fondovima, ali i privatnim investicijama. Ovom strategijom definiše se tematski fokus aktivnosti istraživanja i inovacija, kako bismo djelovali skoncentrisano, udruženo i kako ne bismo rasipali nevelike resurse koje imamo.\nPOBJEDA: Što Vi smatrate najvećim uspjehom u ovoj godini?\nDAMJANOVIĆ: Najvećim uspjehom smatram uspješno realizovane konkurse za doktorska istraživanja i inovativne projekte, i to po najvišim standardima u kreiranju političkih instrumenata, njihovu uspješnu realizaciju i selekciju izuzetnih kandidata u oba konkursa.\nPosebno sam ponosna i na značajan pomak u realizaciji projekta Međunarodni institut za održive tehnologije krupne infrastrukture bazirane na najsavremenijoj tehnologiji, a ponosna sam i što će Crna Gora uskoro usvojiti Strategiju pametne specijalizacije.\nVažan događaj u prošloj godini bio je i proširenje opsega korišćenja međunarodnih infrastruktura pridruživanjem Crne Gore najvećim evropskim istraživačkim centrima iz oblasti nauka o biološkim sistemima EMBL i EMBO, kao i pan-evropskoj naučnoj infrastrukturi za društvene nauke Evropskom društvenom istraživanju.\nPOBJEDA: Šta je ono na što će Ministarstvo nauke staviti akcenat u godini pred nama?\nDAMJANOVIĆ: Početkom 2019.okončaćemo i treći konkurs koji je raspisan tokom ove godine za naučno-istraživačke grantove, čiji je cilj podsticanje kvaliteta u naučno-istraživačkom radu. Za ovaj konkurs opredijelili smo milion eura. Nadamo se da ćemo 2019. godine uspješno okončati i novi konkurs za centre izvrsnosti (koji je otvoren do 28. marta), inicirati novi ciklus konkursa za inovativne i doktorske projekte, kao ida ćemo pilotirati finansiranje inovativnih startapova u fazi testiranja ideje. Želimo da izgradimo dobar ambijent za inovativno preduzetništvo tako da ćemo se posvetiti realizaciji programa za startapove, zajedno sa kolegama iz drugih državnih organa, kao i samom zajednicom startapera. Međunarodni institut će ući u pripremnu fazu koja s tehničke strane mislim da neće imati poteškoća, ali ostaje nam važan posao da se na političkoj strani napravi iskorak i stabilniji dogovor svih država regiona, potpisivanjem memoranduma o razumijevanju. Planiran je i zvanični početak nove faze projekta događajem na visokom nivou u Crnoj Gori, na kojem će, nadamo se, učestvovati i sam komesar za nauku i inovacije Evropske komisije Karlos Moedas.\nPOBJEDA: Što se do kraja iduće godine može očekivati po pitanju uspostavljanja Instituta?\nDAMJANOVIĆ: Zahvaljujući podršci Evropske komisije, komesara za nauku i inovacije Karlosa Moedasa, odobrena su početna sredstva u iznosu od milion eura kako bismo počeli pripremnu fazu projekta, koja će trajati oko tri godine. Na nedavno održanom četvrtom sastanku Upravnog odbora u Beču odabran je koordinator, renomirani naučnik sa velikim menadžerskim iskustvom dr Horst Veninger. U toku je uspostavljanje projektne grupe koja će raditi pripremnu fazu, što podrazumijeva izradu detaljnog tehničkog projekta, biznis plana za finansiranje infrastrukture i operativnih troškova, kao i utvrđivanje uslova za lokaciju. Dobili smo zvaničnu podršku menadžmenta CERN-a kao i menadžmenta GSI instituta u Darmštatu, tako da će sjedišta pripremne faze biti upravo CERN (za projekat akceleratora) i GSI (za specifikaciju istraživačkih komponenti).Planirane aktivnosti tokom 2019. godine su od presudne važnosti za dalju realizaciju projekta. Potrebno je da ispunimo uslove da budemo uvršteni na Mapu puta za evropsku infrastrukturu (ESFRI Roadmap), što je ključno radi obezbjeđenja evropskih fondova za kasnije finansiranje u značajnom obimu. Jedan od uslova za apliciranje za ESFRI je utvrđivanje lokacije instituta, najkasnije do početka 2020. godine. Sve zainteresovane države regiona moći će da se kandiduju, a izbor će zavisiti od obezbjeđenja najboljih uslova.Tehnički projekat će biti rađen uz podršku eksperata iz CERN-a i GSI instituta, odnosno pokušaćemo da kreiramo tehnologiju za novu generaciju postrojenja za medicinska istraživanja i kancer terapiju pomoću težih jona. Sve ovo ukazuje koliko nam je pružena međunarodna podrška i da zaista imamo šansu da realizujemo krupnu infrastrukturu unikatnu u svijetu. Zato je od izuzetne važnosti da se ovakva šansa za naš region ne ispusti, odnosno da se na političkoj strani napravi iskorak i stabilniji dogovor svih država regiona.\nI 2018. pozitivan bilans učešća u Horizontu 2020\nPOBJEDA: Prošle godine u ovom periodu Crna Gora je prema bilansu povlačenja sredstava iz programa Horizont 2020 bila veoma uspješna. Kako sada stojimo?\nDAMJANOVIĆ: Učešće Crne Gore u konkurentnim segmentima programa Horizont 2020 od velikog je značaja i pruža mogućnost da se naši timovi uključe u najbolje evropske naučne mreže. Iako još očekujemo rezultate evaluacija nekih konkursa, imali smo pozitivan bilans učešća u ovom programu. Timovi iz naše države uključili su se u nekoliko novih projekata, sa statusom punog partnera ili treće strane. Riječ je o projektima fakulteta Univerziteta Crne Gore, Univerziteta Donja Gorica, Instituta za preduzetništvo i ekonomski razvoj, Kliničkog centra, Fondacije za promovisanje nauke, Instituta za biologiju mora. Od posebne važnosti je i to što je Horizont 2020 iskorišćen za obezbjeđivanje milion eura za pripremnu fazu projekta Međunarodnog instituta za održive tehnologije. Ukupna vrijednost tih projekata iznosi 1.538.000 eura.\nNaučno-istraživački bilateralni programi\nPOBJEDA: U partnerstvu sa nekoliko država odobreno nam je čak 107 naučno-istraživačkih projekata. Šta našim istraživačima saradnja sa naučnicima iz drugih država može donijeti?\nDAMJANOVIĆ: Bilateralna naučna saradnja je za sve naučnike veoma cijenjen oblik podrške djelatnosti, iako se ne radi o značajnim finansijskim sredstvima. Bilaterala otvara puteve razmjene ideja i kreiranja prilika za veće istraživačke projekte. Zadovoljna sam što smo s Italijom prvi put ušli u realizaciju i većih projekata na bilateralnoj osnovi (program "Projekti od velikog značaja), a kad bismo imali više ljudi u našem Ministarstvu slične inicijative mogli bismo da pokrećemo i sa drugim zemljama.\nIntervju ministarke Damjanović u originalnoj objavi možete preuzeti OVDJE.


Datum kreiranja: ponedeljak, 25 maj 2015 22:42\nAmbasadorka Republike Francuske večeras je u Istraživačkoj stanici Petnica održala uvodno predavanje na seminaru posvećenom klimatskim promenama.\nFoto: N. Marković, IS Petnica\nNjena ekselencija Kristin Moro je otvarajući seminar za skoro sto učesnika iz svih zemalja regiona govorila o problemu klimatskih promena, diplomatskim naporima da se napravi globalni dogovor, i predstojećoj UN konferenciji u Parizu krajem ove godine.\nGospođa Moro je nagovestila i spremnost velikih zemalja, i zemalja u razvoju da se postigne dogovor o borbi protiv klimatskih promena. Objasnila je i da klimatske promene nemaju za rezultat samo povećanje prosečne temperature na Zemlji, već i povećan broj ekstremnih meteoroloških događaja, kao što su poplave, suše, grad, požari. Podsetila je i da se i Francuska i Srbija već suočavaju sa ovim problemima.\nPre predavanja o klimatskim promenama ambasadorska Republike Francuske je obišla laboratorije Istraživačke stanice, upoznala se sa srednjoškolcima koji trenutno borave u Petnici, i razgovarala sa direktorom Vigorom Majićem. U razgovoru se najviše provlačila postojeća saradnja naše prestižne obrazovne institucije i Univerziteta Dekart u Parizu, koja podrazumeva, već četvrtu godinu za redom, dolazak skoro trideset studenata biologije na dvonedeljnu praksu u Petnicu, preko leta.\n„Lepo je videti da mladi ljudi koji vole nauku imaju ovakve uslove za rad u Srbiji. Vrlo je važno ulagati u mlade talente baš u ovom uzrastu, kada im podrška najviše treba. Drago mi je da je saradnja sa akademskim institucijama u Francuskoj na ovom nivou. Potrudićemo se da još više studenata iz Francuske dovedemo u Petnicu.“ – rekla je ambasadorka Francuske Kristin Moro na kraju posete Petnici.


slonova trava Archives - Moje selo\nTag: slonova trava\nSlonova trava greje domaćinstva – Moje selo, TV PINK3\nadmin1\tновембар 20, 2017\nOsim miscantusa (slonove ili kineske trave) u ovoj epizodi, gledaćete: Koliko je živih svinja i svinjskog mesa uvezeno ove godine u Srbiju? Proizvođači maline traže od Ministarstva poljoprivrede da se ovo voće dogodine direktno izvozi a ne posredstvom raznih otkupljivača. Mlado vino od ovogodišnjeg grožđa je ...\nDa li biste umesto kukurza zasadili kineksu trsku, koja može da se eksploatiše u narednih 20 godina? Kineska trska ili slonova trava sve se više gaji u Engleskoj, Grčkoj, Nemačkoj, Portugalu. Nastala je ukrštanjem kineske srebrne trave i šećerne trske. Može da se eksploatiše u narednih 20 godina, a njen uzgoj je ...


SIPA, nastavak akcije "Damask" na aerodromu uhapsila... - iBalkan.net\nSIPA, nastavak akcije “Damask” na aerodromu uhapsila…\nSarajevo— Predhodnog dana su printani mediji naveli da su policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) na Međunarodnom aerodromu Sarajevo u utorak, 16. februara, lišili su slobode lica inicijala M. S. (1972) iz Gračanice i O. A. K. (1970) iz Bosanske Dubice.\nLišili su slobode nakon što su isporučena iz Turske, javljaju mediji iz Sarajeva.\nNavedene osobe lišene su slobode po naredbi Tužilaštva BiH, zbog postojanja osnova sumnje da su počinila krivično djelo iz člana 202d stav (2) KZ BiH „Organizovanje terorističke grupe“, u vezi sa članom 201. KZ BiH „Terorizam“.\nSumnjiče se da su u proteklom periodu boravila na sirijskom ratištu, gdje su učestvovala u oružanim sukobima na strani ISIL-a, saopćeno je iz SIPA-e.\n“Prilikom rada na ovom predmetu ostvarena je veoma dobra policijska saradnja na nacionalnom (GP BiH, OSA i FUP) i međunarodnom nivou, koja je rezultirala isporučenjem navedenih lica iz Turske nakon što su tamo provela određeni vremenski period u pritvoru”, navodi se u saopćenju.\nNeposredno poslije toga, pripadnici Jedinice granične policije Aerodrom Sarajevo na letovima iz Istanbula nisu dozvolili ulazak 12 državljana Turske zbog neispunjavanja uslova za ulazak u BiH.\nDržavljanima Turske, koji su kontrolistani juče i danas, uručena su rješenja o razlogu odbijanja ulaska u BiH, te su vraćeni u Istanbul, saopšteno je iz Granične policije BiH.\nNa sarajevskom Aerodromu, na letu iz Kelna, slobode je lišeno lice čiji su inicijali A.H, nakon što je utvrđeno da ga potražuje Opštinski sud Visoko zbog krivičnog djela teška krađa.\nOvaj državljanin BiH predat je službenicima Sudske policije Kantona Sarajevo na dalje postupanje.\nPripadnici Granične policije Gradiška uhapsili su državljanina Slovenije čiji su inicijali R.D. nakon što je utvrđeno da je za njim Centar javne bezbjednosti Banjaluka raspisao potragu zbog krivičnog djela krađa.\nOvo lice je kontrolisano pri ulasku u BiH na prelazu Gradiška i predato je službenicima CJB Banjaluka.\naerodrom Damask nastavak akcije SIPA uhapsila\nApel Kruga 99: Mostar u 2016. podijeljen više nego 1996. godine\nMiraj Grbić: “Čombe“ dobio ulogu u HIT seriji “American Horror Story”


Prvo predstavljanje vrhunske tehnologije digitalne štampe u Francuskoj • Print Magazin\nPrvo predstavljanje vrhunske tehnologije digitalne štampe u Francuskoj\nMimaki Europe, vodeći proizvođač ink jet štampača i sistema za rezanje, najavio je da će na sajmu C!Print u Lionu predstaviti svoj široki portfolio vrhunskih tehnologija digitalne štampe. Nastup na sajmu podrazumeva premijerno predstavljanje u Francuskoj potpuno novog štampača velikog formata, Mimaki SWJ-320EA, UV mlaznog štampača JFX200-2513 EX i dva modela iz nedavno predstavljene serije Plus.\nPosetioci Mimaki štanda isprobaće mnoge aplikacije za poboljšanje poslovanja pomoću širokog portfolija među kojima se ističu sign segment, industrijski proizvodi i tekstilni štampači. Mimakijeve platforme za štampu omogućuju pružaocima usluga štampe velikog formata da postignu neuporedivu fleksibilnost i nude široke mogućnosti primene koje donose povećanje i raznolikost poslovanja. „Na sajmu C! Print, Mimaki će potvrditi svoju vodeću ulogu kao snažna kompanija, orijentisana na kupce i usluge u industriji vizuelnih komunikacija“, kaže Danna Drion, marketing menadžerka u Mimaki EMEA. „Imamo fantastičan raspon revolucionarnih, naprednih rešenja za štampu koja ćemo predstaviti, zajedno sa sveobuhvatnom ponudom aplikacija za različite segmente poslovanja. Naš cilj je da privučemo posetioce na najuspešniji sajam grafike u Francuskoj, sa našim tehnologijama štampe i mogućnostima primene relevantnim za njih i njihove kompanije, a takođe i da probudimo nove ideje“, zaključuje Drion.


Preporuka: 1786 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1785 / Link / Replika: 47 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1681 / Link / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1470 / Link / Replika: 32 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1576 / Link / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 524 / Link / Replika: 12 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1470 / Link / Replika: 6 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


„Etihad“ u dubokoj krizi rasprodaje avione — šta će biti sa „Er Srbijom“ - Sputnjik Srbija\n17:43 19 Oktobar 2020\n„Etihad“ u dubokoj krizi rasprodaje avione — šta će biti sa „Er Srbijom“\n08:07 08.02.2020 (osveženo 20:36 09.02.2020) Preuzmite kraći link\n„Etihad ervejz", koji je vlasnik 49 odsto „Er Srbije“, odlučio je da višegodišnje finansijske probleme reši prodajom 38 aviona, ali i da otkaže ili smanji podršku avio-kompanijama u koje je investirao. Hoće li taj udar uspeti da izdrži naš nacionalni avio-prevoznik i šta ako „Etihad“ izađe iz „Er Srbije“?\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić smatra da u ovakvoj situaciji nema dobitne kombinacije i da država Srbija mora da traži strategiju, kako bi je sve ovo što je moguće manje koštalo.\nŠta će „Er Srbija“ kad „Etihad“ proda 38 aviona\nDržavna avio-kompanija Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), osnovana 2003. godine, koja je u poslednje tri godine izgubila pet milijardi dolara, saopštila je da će prodati 38 aviona — 22 „Erbasa“ A330 i 16 „Boinga“ 777. Sporazum o tome, vredan milijardu dolara, već je postigla sa investicionim fondom KKR i lizing kompanijom „Altavir er fajnans“.\nUporedo s prodajom aviona, „Etihad“, koji je s kraja 2013. godine privatizacijom JAT-a postao suvlasnik „Er Srbije“, najavio je da će otkazati ili umanjiti podršku avio-kompanijama u koje je investirao, objavile su agencije.\nSavić smatra da je „Etihad“ važan za sudbinu „Er Srbije“, koja će bez njega teško opstati, podsetivši na slučaj „Er Berlina“.\nPosle povlačenja „Etihada“, čiji je udeo u nemačkoj kompaniji bio 29,2 odsto, „Er Berlin“ je u avgustu 2017. godine bankrotirao, nakon što je kompanija iz UAE saopštila da ga više neće finansirati.\nEtihad je maja 2017. prestao da ulaže u „Alitaliju", u kojoj je 2014. godine preuzeo udeo od 49 odsto.\nSamo tri meseca ranije „Etihad“ je saopštio da neće više ulagati u „Alitaliju“, u kojoj je 2014. godine preuzeo udeo od 49 odsto.\n„Bez podrške za restrukturiranje nismo spremni da i dalje ulažemo. Stoga podržavamo neophodnu odluku odbora ’Alitalije‘ da podnese zahtev za vanrednu upravu“, saopšteno je u maju 2017. iz Abu Dabija, sedišta „Etihada“.\nSavić ukazuje i na sudbinu slovenačkog avio-prevoznika kojem je država, kako kaže, pomagala šakom i kapom.\nPrvo su prodavali jedan deo svoje flote, da bi na kraju preduzeće bilo likvidirano. To mu, kako dodaje, liči i na situaciju u kojoj je „Etihad“.\nPo njegovoj oceni, dve krupne stvari su važne za „Er Srbiju“. Prva je ta što država u našem avio-prevozniku ima značajno vlasništvo.\n„Ako propadne ’Etihad‘, nema nikakve dileme da će propasti i ’Er Srbija‘ ili će se opet vratiti na upravljanje državi Srbiji, što su dodatni troškovi. Kada smo ulazili u kombinaciju sa ’Etihadom‘, ključni razlog je upravo bio da mi ne možemo da upravljamo JAT-om, jer ima velike gubitke i da će ’Etihad‘ uz asistenciju države i subvencije uspeti da reši problem. Očigledno je to sada pod velikim znakom pitanja“, konstatuje sagovornik Sputnjika.\nDruga bitna stvar koja može da bude veliki problem, dodaje on, jeste što je beogradski aerodrom dat pod koncesiju francuskom „Vansiju“ na 25 godina. I po tom ugovoru, koji je, kako kaže, kao i onaj sa „Etihadom“ prilično netransparentan, od „Er Srbije“ se očekuje da sa beogradskog aerodroma ima najmanje 45 odsto letova.\nAko propadne Etihad, nema nikakve dileme da će propasti i Er Srbija, ili će se opet vratiti na upravljanje državi Srbiji koja će njome teško moći da upravlja, smatra Savić\nSavić podseća da je Mađarska imala sličan ugovor sa koncesionarom koji domaća avio-kompanija nije mogla da ispoštuje i „Malev“ je otišao u stečaj, a mađarska država je koncesionaru isplatila 550 miliona evra kao kompenzaciju.\n„Bojim se da će ako ’Er Srbija‘ ne uspe da ispoštuje to što piše u ugovoru i ’Vansi‘, naravno, tražiti određeno obeštećenje. Prema tome, naša šteta može biti dvostruko veća“, ističe on.\nU svakom slučaju, kako napominje, teško je proceniti šta će biti. Međutim, uveren je da država Srbija neće sedeti skrštenih ruku, što znači, po njegovom mišljenju, da ćemo imati dodatne troškove vezane za održavanje „Er Srbije“ u nekom drugačijem, promenjenom formatu.\nNa pitanje koja je izvesnija opcija — da „Etihad“ nekome trećem proda svojih 49 odsto udela u „Er Srbiji“ ili državi Srbiji, on ukazuje na to da bi svoje vlasništvo prvo trebalo da ponudi većinskom vlasniku, odnosno drugom partneru, prema pravu preče kupovine.\n„U ovom trenutku nemamo ni svoju flotu, pa bismo morali da je iznajmljujemo, a JAT smo prodali ’Etihadu‘ i zbog toga što su oni već imali linije koje su funkcionisale. Procedura dobijanja dozvola da se negde leti vrlo je komplikovana, a pitanje je da li bi ’Etihad‘ hteo da nam proda ili ustupi svoje linije.“\nNa pitanje kakve su mogućnosti da „Etihad“ na tržištu proda svoj udeo od 49 odsto, profesor Ekonomskog fakulteta kaže da se na pijaci sve može prodati, samo je pitanje cene.\nDržava koja je vlasnik 51 odsto akcija Er Srbije mora da potraži strategiju sa kojom će najmanje da izgubi, jer tu nema dobitne kombinacije\n„Ako ’Etihad‘ ne dobije cenu koju očekuje, uvek postoji mogućnost njene korekcije. Svi oni koji nameravaju da kupe ’Er Srbiju‘, znaju šta kupuju, koliko je to mačka u džaku. Ponuđeni iznos novca svakako neće biti onoliki koliki ’Etihad‘ očekuje“, obrazlaže Savić.\nZato zaključuje da ima više pitanja koje država mora da stavi na sto i da na njih odgovori i da potraži strategiju sa kojom će najmanje izgubiti, jer, kako kaže, dobitne kombinacije tu nema.


„U prethodne dve godine PUPS je dao punu podršku konceptu premijera Aleksandra Vučića za teške mere fiskalne konsolidacije. Pametno, racionalno i odgovorno vodjenje finansija, korak po korak , dovelo je do stabilizacije finansija i upešnih pregovora sa MMFom.\nNajavljena jednokratna pomoć penzionerima je izraz dubokog razumevanja za materijalni položaj onih koji su dali najveći doprinos ali predstavlja i vid zahvalnosti najstarijima za ogroman teret koji su nosili u prethodnom periodu. Lider PUPS podvukao je da je današnja najava povećanja plata i penzija, u duhu politike koju PUPS zastupa od svog osnivanja a to je solidarnost sa najugroženijima i njihova zaštita. Turbulentna vremena zahtevaju hrabre odluke i dosledne ljude. PUPS ostaje čvrsto privržen konceptu premijera Vučića za ekonomski i privredni oporavak zemlje i davaće pun doprinos bez obzira na najrazličitije izazove, navodi se u saopštenju Milana Krkobabića, predsednika PUPS-a.


Susret sa COLOMIX-om Proizvodi Mix softver Kontakt Pravno obaveštenje Politika privatnosti podataka Језик\nSusret sa COLOMIX-om\nCOLOMIX nudi kompletan asortiman proizvoda za sve postupke obnavljanja starih premaza i sve korake reparacije. Glavni deo asortimana je svestran sistem za mešanje na bazi rastvarača koji se sastoji iz baze + veziva - namenjen i kreiran tako da zadovolji različita tržišta i zahteve, kao i različite namene prilikom ponovnog farbanja automobila.\nCOLOMIX sistem za mešanje nudi jedinstvenu prednost u industriji obnavljanja starih premaza - samo jedan set baza za mešanje prilagodljiv različitim zahtevima u pogledu nanošenja.\nOvaj sistem dodatno upotpunjuju sledeći proizvodi:\nOsnovni premazi i punila\nZavršni premazi i bezbojni premazi\nMnogobrojni, dugogodišnji, verni korisnici širom sveta cene kvalitet i jednostavan cenovni koncept brenda COLOMIX.\nCOLOMIX SISTEM ZA MEŠANJE\nRaznovrstan sistem za mešanje na bazi rastvarača koji nudi bogatu bazu receptura boja i veoma dobro podudaranje boja sa postojećim voznim parkom. Sistem „baza + vezivo“ kreiran je i razvijen tako da ispunjava različite zahteve u pogledu nanošenja na tržištima širom sveta.\nKao jedinstven koncept u industriji obnavljanja starih premaza, COLOMIX sistem za mešanje sjedinjuje visok kvalitet standardnih sistema za obnavljanje starih premaza sačinjenih od osnovnih boja sa raznovrsnošću industrijskih sistema veziva.\nHemijska struktura i koncentracija baza za mešanje omogućavaju njihovo kombinovanje sa raznim vezivima radi kreiranja kvalitetnog rastvora spremnog za nanošenje prskanjem.\nCOLOMIX sistem za mešanje nudi jedinstvenu pogodnost za profesionalne korisnike - samo jedan set baza za mešanje koji se prilagođava mešanjem sa vezivima za različite zahteve u pogledu nanošenja, npr:\nVisokokvalitetna osnovna boja za delimično ponovno farbanje.\nEkonomična osnovna boja za farbanje celih vozila ili velikih površina.\nVisokokvalitetan završni premaz sa efektima za farbanje enterijera vozila - savršeno podudaranje sa bojom spoljašnjosti.\nEkonomičan završni premaz sa efektima za farbanje velikih površina unutrašnjosti automobila.\nSOFTVER COLOMIX FORMULATION:\nKorisnički interfejs lak za upotrebu, moderan i jednostavan.\nPruža brz pristup željenim informacijama, čime se izbegavaju nepotrebni koraci i gubljenje vremena.\nZasnovan na moćnom univerzalnom pretraživaču.\nStalno ažuriranje baze podataka receptura (preko internet veze).


U ponedeljak polaganje kamena temeljca najvećeg turističkog grada u JIE - Novosti - Turistički svet\nU ponedeljak polaganje kamena temeljca najvećeg turističkog grada u JIE\nNa lokalitetu Prečko Polje, u opštini Trnovo u BiH, u ponedeljak 19. septembra 2016. godine biće upriličeno svečano polaganje kamena temeljca za izgradnju najvećeg turističkog grada u jugoistočnoj Evropi "Buroj Ozone City", prenosi Klix.ba.\nO dinamici gradnje turističkog grada i o značaju projekta vrednog 4,5 milijardi konvertibilnih maraka (oko 2,3 milijarde evra) na konferenciji za medije povodom polaganja kamena temeljca govoriće Ismail Ahmad, izvršni direktor ove kompanije.\nRanije je najavljeno da će "Buroj Ozone" biti najveći turistički grad u jugoistočnoj Evropi, a da će opremanje prostora biti izvedeno po najvišim svetskim standardima. U okviru turističkog grada "Buroj Ozone" biće sagrađeno i sedamdeset superluksuznih hotela, dok će se u nekima od njih po relativno pristupačnim cenama moći kupiti apartmani.\nInvestitorska kompanija "Buroj International Group" iz Dubaija najavila je i da će ovaj projekat smanjiti nezaposlenost u BiH, ali i da im je cilj promocija u svetu ove zemlje i osnaživanje njene ekonomije.


Ronaldinjo: I bez trofeja sa Argentinom, Mesi je najbolji\nLegendarni brazilski fudbaler Ronaldinjo rekao je da je Lionel Mesi i dalje najbolji igrač na svetu, uprkos tome što sa reprezentacijom Argentine nije osvojio nijedan trofej na velikim takmičenjima. 29-godišnji Mesi, koji se povukao iz nacionalnog… »\nEP U20: Debakl Srbije\nKošarkaši Srbije koji brane titulu prvaka Evrope na šampionatu iz igrače do 20 godine, doživeli su klasičan nokaut u Helsinkiju. Posle tesne i srećne pobede nad Letonijom 70:68, Ukrajina je održala prava lekciju igračima iz Srbije. Krajnji… »\nDK: Britanija pobedila Srbiju\nPlasman u polufinale Dejvis Kupa izborila je Velika Britanija, koja je na taj nastavila bobru za odbranu trona koji je osvojila prošle godine. Bez Novaka Đokovića i Viktora Troickog sa jedne, odnosno Endija Mareja sa druge strane, postavljalo se… »


(VIDEO) Dačić i Janković: Poštovanje različitosti i značaj ravnopravnosti kao temelj svakog demokratskog društva - 24vesti\n(VIDEO) Dačić i Janković: Poštovanje različitosti i značaj ravnopravnosti kao temelj svakog demokratskog društva\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastao se sa Poverenicom za zaštitu ravnopravnosti Brankicom Janković sa kojom je razgovarao o poštovanju različitosti i značaju ravnopravnosti kao temelju svakog demokratskog društva, kao i o podršci parlamenta na ostvarivanju pune ravnopravnosti svih naših građana i građanki.\nJedna od glavnih tema sastanka bila je preporuka koju je Poverenica upućivala prethodnom sazivu parlamenta, kako bi se budućim izmenama Poslovnika o radu i donošenjem Kodeksa ponašanja narodnih poslanika obezbedilo poštovanje načela zabrane diskriminacije, proklamovano Ustavom i Zakonom. Predsednik Narodne skupštine najavio je da će Kodeks ponašanja narodnih poslanika biti usvojen do kraja godine. Dačić je dodao i da će Narodna skupština 26. decembra razmatrati Redovan godišnji izveštaj Poverenika za 2019. godinu. Janković je pozdravila ove najave i istakla važnost kontinuirane saradnje, imajući u vidu ključno mesto Poverenika za zaštitu ravnopravnosti kao centralnog nezavisnog državnog organa za unapređenje i kontrolu primene principa ravnopravnosti u svim oblastima društvenog života.\nPružajući podršku daljem radu Poverenice i institucije, predsednik Skupštine je istakao važnost poštovanja preporuka ne samo za pojedince, već za celo društvo. „Srbija je čvrsto posvećena demokratiji i poštovanju ljudskih i manjinskih prava, i u tom smislu ćemo i dalje biti saveznik instituciji koja je doprinela da naše društvo napravi velike korake ka ravnopravnosti svih naših građana i građanki“, istakao je Dačić.\nJanković i Dačić su saglasni da su dijalog i uvažavanje različitih mišljenja jedan od ključnih uslova za dalji napredak naše države i društva u celini. U razgovoru je takođe bilo reči i o organizaciji drugih vidova saradnje, poput javnih slušanja, dijaloga, itd.\nRIALDIN SI POTRČKO, A ĐEDOVIĆA SE PLAŠIŠ! Ana sasula Sandri Rešić sve u...\nOSVANUO VELIKI PANO NA ZGRADI: Oda velikanu i svetskom rekorderu – JEDAN...\nZaustavili vozača zbog registracione nalepnice, ustanovili da je za njim...\nODUŠEVIO DEVOJČICU! Biković se obratio Biljani koju je proslavila Dara iz...\nEksplozija besa posle intervjua koji je uzdrmao svet: Ukinite britansko...\n„SITUACIJA SE POGORŠAVA, NADALI SMO SE DA ĆE STATI“ Dr Kon o...\n10 GODINA DIJALOGA U BRISELU Krenulo se krupnim koracima, stiglo se do tapkanja...


Poljska: Postupićemo prema presudi\nPoljska će postupiti u skladu sa odlukom Evropskog suda za ljudska prava, kojom je presuđeno da je zemlja bila domaćin tajnih zatvora CIA. To znači da će morati sudski da goni odgovorne zvaničnike, rekao je poljski ministar spoljnih poslova Gžegož Šetina.\n"Postupićemo prema presudi. Mi to moramo. To je tema u narednim nedeljama", rekao je Šetina, prenela je agencija Rojters.\nPresuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, kojom se poljske vlasti smatraju odgovornim za kršenje konvencije o ljudskim pravima u slučaju tajnih zatvora CIA na tlu Poljske, stupila je u utorak na snagu.\nSud je odbacio žalbu poljske vlade na presudu iz jula prošle godine.\nNa osnovu presude, Varšava će biti dužna da plati odštetu dvojici zatvorenika iz zatvora CIA, kao i da do kraja istraži ko je od poljskih zvaničnika odgovoran za postojanje zatvora u kom su se događala mučenja osumnjičenih za terorizam.\nPrema odluci Suda u Strazburu, poljske vlasti treba da plate po 100.000 evra kao naknadu Saudijcu Abdelu Rahimu al-Naširi i Palestincu Abu Zubejdi.\nTakođe, jednom od tužilaca Varšava će morati da nadoknadi i troškove postupka od 30.000 evra.


Mali sa misijom MMF-a: 'Srbija zabeležila bolje rezultate nego što je planirano'\nBeograd -- Ministar finansija Siniša Mali sastao se danas sa misijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju prevodi šef misije Jan Кes Martejn.\nMali je istakao da je Srbija u prvom kvartalu ove godine zabeležila bolje rezultate nego što je to planirano budžetom za 2021. godinu. On je naglasio da je pad BDP-a u prvom kvartalu iznosio 0,5 odsto, što je bolji rezultat nego što je to očekivano, te da je ključan drugi kvartal, za koji se očekuje rast od preko 10 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Time bi se dostigao projektovani godišnji rast od 6 odsto, a njemu će doprineti i veliki infrastrukturni radovi na kapitalnim projektima.\nMali kaže i da je nezaposlenost u prethodnoj godini iznosila 9 odsto, što je ogroman uspeh u uslovima ekonomske krize izazvane pandemijom virusa Covid-19, a posledica obimnog ekonomskog paketa mera za podršku privredi i građanima.\nOn je istakao i da je Srbija među najuspešnijim državama u Evropi i na svetu po broju vakcinisanih i revakcinisanih građana, što je ogroman uspeh i pomaže dalje otvaranje domaće ekonomije.\nSagovornici su razgovarali i o Strategiji za razvoj tržište kapitala, koja će, kako je istakao ministar, biti usvojena u trećem kvartalu ove godine. Prema njegovim rečima, to je jedan od apsolutnih prioriteta Ministarstva finansija i važan reformski cilj koji je dogovoren sa MMF-om.\nTakođe, tema onlajn susreta su bila i fiskalna pravila kao i unapređenje praćenja fiskalnih rizika. Mali i Кes Martejn su razgovarali i o novom aranžmanu sa tom međunarodnom finansijskom institucijom, a koji bi, kao i prethodni, bio isključivo savetodavnog karaktera, odnosno ne bi podrazumevao finansijsku podršku.


The Royal Couple delivers car to Health Centre in Novi Sad – Lifeline Canada\nKraljevski par poklonio automobil novosadskom Domu zdravlja\nBeograd, 11. maj 2016. – Njihova Kraljevska Visočanstva Prestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina, u pratnji g-đe Beti Rumeliotis, sestre Princeze Katarine, posetili su danas Novi Sad i tom prilikom Domu zdravlja uručili putnički automobil Fiat 500L, za prevoz pacijenata kojima je neophodna terapija. Sredstva za kupovinu automobila obezbeđena su zahvaljujući humanitarnoj organizaciji Lajflajn Kanada, pod pokroviteljstvom Princeze Katarine. Kraljevski par posetio je i Sigurnu žensku kuću doniravši ovoj ustanovi garderobu, obuću i igračke.\nPrestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina obišli su prvo Dom Zdravlja u Novom Sadu, i dr Veselinu Bojatu, direktoru ove ustanove, zvanično uručili ključeve putničkog automobila Fiat 500L koji će ova zdravstvena ustanova koristiti za prevoz pacijenata kojima je neophodna terapija. Dr Bojat se zahvalio Njihovim Kraljevskim Visočanstvima na ovoj vrednoj donaciji od velike koristi pacijentima i osoblju Doma zdravlja u Novom Sadu.\nPrestolonaslednik Aleksandar je poručio da je veoma ponosan na rad svoje supruge Princeze Katarine i njenih humanitarnih Fondacija koje neprekidno rade na poboljšanju kvaliteta rada zdravstvenih ustanova u Srbiji.\nPrinceza Katarina je izrazila zahvalnost svojim saradnicima iz humanitarne organizacije Lajflajn Kanada zahvaljujući kojima su obezbeđena sredstva za kupovinu isporučenih automobila. Ona je podsetila da su, uz pomoć ove organizacije pod njenim pokroviteljstvom, prošlog meseca poklonjeni automobili Fiat 500 L Zdravstvenom centru u Kraljevu, Opštoj bolnici u Valjevu, Domu zdravlja u Kovinu, kao i bolnici u Požarevcu.\nPrestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina obišli su odeljenje pedijatrije novosadskog Doma zdravlja i mališanima koji su se tamo zatekli uručili poklone. Direktor Doma zdravlja dr Bojat informisao je Njihova Kraljevska Visočanstva o daljim potrebama ove zdravstvene ustanove, a Kraljevski par je potvrdio da će zajedno sa svojim prijateljima iz inostranstva raditi na tome da nastave da im pružaju pomoć.\nTokom dana Njihova Kraljevska Visočanstva Prestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina posetili su i Sigurnu žensku kuću uručivši rukovodiocu ove ustanove g-đi Nadi Padeski garderobu, obuću, igračke koji su obezbeđeni zahvaljujući humanitarnoj organizaciji Lajflajn Čikago, dok je slatkiše obezbedila kompanija Delez (Delhaize).\nPrinceza je najavila da će u budućnosti zajedno sa svojim saradnicima raditi na kontinuiranom rešavanju problema nezaposlenosti žena koje borave u Sigurnoj kući jer je po njenom mišljenju to osnova na kojoj žene mogu da grade svoju izvesniju budućnost.\nPreviousPrevious post:Royal Couple donate cars to healthcare institutions in Pozarevac and KovinNextNext post:Crown Prince and Crown Princess deliver car tо General Hospital Uzice and aid to Shelter in Kragujevac


Niš dobija slobodnu carinsku zonu | NisCafe\nNiš dobija slobodnu carinsku zonu\nGrad Niš trebalo bi do kraja maja meseca da dobije Slobodnu zonu, nakon što su odbornici Skupštine grada izglasali formiranje “Zone Jug” gde će na 13 hektara između Novog sela i Donjeg Međurova biti liberalizovana trgovina.\nOdbornici su odlučili da se formira posebno preduzeće pod nazivom “Zona Jug” na 13 hektara gde se domaćim firmama-uvoznicima neće naplaćivati carina na uvoz robe i porez na dodatu vrednost.\nMilan Ranđelović, direktor Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj kaže da će Zona početi sa radom maja “paralelno sa otvaranjem pogona za proizvodnju kablova koji gradi korejska kompanija Jura u Nišu”.\n– Slobodna carinska zona praktično znači da tekstilna firma samo na toj teritoriji može da uveze tkaninu bez naplate carine i pdv-a. Potom će proizvesti odelo koje će, normalo, biti jeftinije svuda gde firma prodaje svoju robu – objašnjava Ranđelović.\nOn dodaje i da je Vlada Srbija preporučila lokalnoj samoupravi u Nišu da pruži dodatne olakšice niškim firmama koje posluju u okviru “Zone jug”\n– Sa otvaranjem pogona “Jure”, “Dajteha”, “Sažema” i još par sestrinskih firmi ovih kompanija, u Nišu će biti zaposleno 2.500 ljudi. Tako da mi sada stvaramo mogućnost tim i svim ostalim firmama da profitno posluju kako bi firme bolje radile i samim tim zapošljavale što više građana – kaže Ranđelović.\nOn ističe da je vrlo izvesno da će ova zona imati svoje ispostave u Prokuplju, na teritoriji Elektronske industrije i niškog Aerodroma “Konstantin veliki”.\n– Kompanija “Leoni”, smeštena u Prokuplju izrazila je želju da postane član “Zone jug” tako da je usvojeno da i u tom gradu bude deo slobodne carinske zone. Na prostoru Elektronske industrije funkcioniše trenutno više desetina firmi, a u krugu fabrike već postoji carinska ispostava kao i na aerodromu pa je sledeća faza da se i na tim prostorima stvore isti uslovi poslovanja kao što imaju “Jura”, “Dajteh” i drugi – kaže Ranđelović.\njužne vesti novo selo slobodna carniska zona Vesti\t2015-04-09\nOznake: južne vesti novo selo slobodna carniska zona Vesti


PROMENE STRANA U PROKUPLJU: SRS kolektivno prešao u SNS - Kurir\nUkupno njih 30 Ukupno njih 30 PROMENE STRANA U PROKUPLJU: SRS kolektivno prešao u SNS\n14:26, 20.04.2017. 509\nPROKUPLJE - Više od pola Opštinskog odbora i deo članstva SRS u Prokuplju danas je prešao u SNS, a kao razlog tome navode da centrala ne pokazuje interesovanje za lokalne odbore.\n"U pitanju je lični čin svakog od nas, jer smo prepoznali snagu u SNS i njenu volju da razvije ovaj kraj. Danas je trideset naših članova potpisalo pristupnice SNS, a narednih dana biće ih još", kazao je predsednik SRS u Prokuplju Vladimir Đorđević.\n"Srpska radikalna stranka je već 27 godina na političkoj sceni. Oni su u nama prepoznali snagu koja se pre svega bori za poboljšanje života svih građana Srbije, posebno kada je reč o lokalnom nivou. To što su nam se priključili dokaz je da smo na dobrom putu", naglasio je Miljković.\nRadikalna stranka ovim potezom bukvalno prestaje da postoji u Toplici, jer je nedavno centrala isključil predsednika Okružnog odbora SRS Marka Milenkovića, a odbor u Žitorađi koji je do samo pre mesec dana bio najjači ne samo u Toplici se potpuno raspao.\n"U Žitorađi nam je pukao celi opštinski odbor i izdao nas je narodni poslanik (Marko) Milenković. Danas se slično desilo u Prokuplju. Nije otišao ceo odbor, nego potpredsednik odbora i određeni broj članova", rekao je Šešelj novinarima u parlamentu.\nNOVA FUNKCIJA NEKADAŠNJEG MINISTRA ODBRANE: Bratislav Gašić novi direktor BIA?


Signalizacija za nove automobile MUP-a RS koštat će 152.058 KM | Visoko.co.ba\nNaslovnica BiH Signalizacija...\nNabavku signalizacije za nove službene automobile i za njihovo obilježavanje Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a platiće 152.058 KM s uračunatim PDV.\nPreciznije, nabavka svjetlosne i zvučne signalizacije za 85 vozila koštala je 128.688 KM kada se uračuna porez, dok će iscrtavanje vozila policijskim oznakama biti plaćeno još 23.370 KM, objavljeno je na portalu javnih nabavki BiH.\nUgovor je dodijeljen banjačkoj firmi „Koordinata“ d.o.o, koja je ponudila najnižu cijenu u otvorenom postupku javne nabavke. Zvaničan sajt ove firme još nije bio dostupan. Navedeno je da je još u fazi izrade.\nPodsjećamo, MUP RS je ranije izabrao autokuću „Porše lizing“ Sarajevo kao najpovoljniju za nabavku 102 automobila putem operativnog lizinga na period četiri godine, što će budžet koštati ukupno 4.909.123 KM bez PDV ili 5.744.273 marke s porezom.\nNabavka je podijeljena u četiri dijela (lota) tako da je u prvoj grupi nabavka 20 automobila što će budžet RS koštati 997.689 KM bez uračunatog PDV. Drugi lot obuhvata čak 80 vozila u vrijednosti 3.746.918 KM, dok treći i četvrti lot obuhvataju po jedan automobil – prvi će da košta 84.760 KM, a drugi 79.756 KM.\nPrije toga, MUP RS-a je samo jedan automobil s dizel motorom od „Audi centra“ Banjaluka kupio za nevjerovatnih 138.159 maraka.\nČlanak prije(FOTO) Polaznici mekteba Pojske očistili ulice svog džemata\nSljedeći članakDodik u Beogradu govorio o otcjepljenju RS-a, Vučić pozvao na mir i stabilnost


Dvosedna hibridna električna vozila mogu da prebace za manje od minut sa vožnje automobila na letenje.\nKako izgleda prvi automobil "Transition" koji leti, detaljnije pogledajte u našoj galeriji.\nPrema rečima proizvođača ("Terafuđa"), koji pripada kompaniji "Volvo", električni automobil može da leti do 640 kilometara pri maksimalnoj brzini od 160 kilometara na čas.\nCena još nije utvrđena, ali preliminarna prodaja za prvi od pionirskih modela počinje u oktobru, prenela je kineska agencija Sinhua.\nVozilo ispunjava i standarde uprave za bezbednost saobraćaja i bezbednosti u saobraćaju, ali za one koji budu želeli da voze leteći auotmobil, biće im potrebna pilotska licenca.\nKompanija veruje da će "Transition" mogla da bude korisno sredstvo za prevoz za pilote koji pristaju na malim aerodromima, kako bi brže stigli kući.\n"Transition" ima krila na rasklapanje, težine od oko 600 kilograma i ima fiksnu opremu za sletanje. Može da leti do 3.000 metara nadmorske visine.\nNedavno poboljšanje vozila uključilo je hibridni električni motor, nadograđena sedišta, više mesta za skladištenje prtljažnika, poboljšane sigurnosne pojaseve i vazdušne jastuke, rekli su iz kompanije.\nVozilo je takođe opremljeno sa kamerama sa zadnje strane i novim padobranskim sistemom, kao i sa "boost" režimom, koji daje "dodatnu snagu dok leti".\n- Neće zahtevati aerodrom za poletanje i sletanje, a voziće se na svim putevima i autoputevima, pružajući pogodnost pravog transporta od vrata do vrata - saopštila je kompanija.\nTakođe, leteći automobil biće kompjuterski kontrolisan, tako da putnici mogu da upišu odredište pre poletanja.


Evropska unija je krajem oktobra u Lisabonu usvojila Reformski sporazum – temeljni dokument na osnovu koga će zajednica ubuduće funkcionisati. Prve ocene Sporazuma, u vezi sa perspektivama za punopravno članstvo u EU država zapadnog Balkana, saglasne su da on omogućava jednostavniji način donošenja odluka unutar same EU, što može ubrzati proces pridruživanja. Sporazum predviđa i mehanizme odlučivanja i za veći broj članica od sadašnjih 27, što je, takođe, ohrabrujuća vest.\nSamo nekoliko dana kasnije, Evropska komisija je usvojila godišnji strateški dokument kojim potvrđuje načelnu posvećenost i objašnjava politiku proširenja EU. Dokument sadrži i deo o napretku u sprovođenju reformi u proteklih 12 meseci koji su načinile zemlje kandidati i potencijalni kandidati: Hrvatska, Makedonija, Turska, kao i Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Srbija i Kosovo, u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN. Objavljeni su i izveštaji za 2007. godinu, u kojima Komisija procenjuje napredak svake od ovih zemalja. Ovaj “paket za proširenje” sadrži i predlog Savetu za ažuriranje Evropskog partnerstva za svaku zemlju, u kojem se navode oblasti kojima je potrebna dalja reforma. Posebno se naglašava značaj regionalne saradnje i održavanje dobrosusedskih odnosa. Višegodišnji finansijski okvir, predstavljen u izveštaju, sadrži finansijske aspekte koji će biti dostupni za podršku reformskim naporima zemalja kandidata i potencijalnih kandidata, a za koji zemlje zapadnog Balkana moraju što bolje obučiti svoje državne službenike.\nNeposredno posle sveobuhvatnog izveštaja, u duhu ponovo potvrđene evropske perspektive za države zapadnog Balkana, usledilo je i parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Srbijom (SSP), koje je u Srbiji prošlo bez primerene pozitivne reakcije. Potpisivanje se očekuje posle pravno-tehničke procedure provere u slučaju da srpska vlada, u međuvremenu, bude u stanju da dokaže da čini sve što može da uhapsi i preda Tribunalu preostale begunce. Optimistički vremenski scenario, na kome se ovih dana u Briselu već radi, podrazumeva da ova vlada može pre kraja naredne godine da podnese kandidaturu, a avis bi mogla da dobije i pre kraja češkog predsedavanja, do polovine 2009. godine. Ovakav scenario u Briselu smatraju ubrzanim procesom pridruživanja za Srbiju, za koji ona mora pokazati izuzetnu zainteresovanost i ozbiljnost u realizaciji. Tako bi se pomoglo i Albaniji da bude prikačena na voz koji bi vodila Srbija, a Crnu Goru vide kao već spremnu, ona čeka Srbiju.\nU Briselu se sa razlogom strahuje i da ovakav scenario može biti ugrožen reakcijama zainteresovanih strana u procesu utvrđivanja novog statusa Kosova ukoliko procene da on po njih ubrzano kreće nepovoljnim tokom. U slučaju Srbije, strahuje se da može doći do usporavanja regionalnih integrativnih procesa. Razmatra se “šta ako” srpska vlada odbije potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, ili odbije da podnese kandidaturu, ili odluči da izađe iz energetske zajednice, ili odluči da izađe iz CEFTE, ili odluči da prizna Republiku Srpsku kao nezavisnu državu, ili uvede embargo na promet ljudi i robe sa Kosovom, ili veoma pogorša odnose sa susedima. Imajući u vidu i najave koje dolaze iz dela Beograda sa jedne, i odsustvo jasnije strategije šta u slučaju nepovoljnog ishoda pregovora o novom statusu Kosova iz drugog dela zvaničnog Beograda, te nedavno pogoršanje odnosa Srbije sa BiH i sa međunarodnom zajednicom u BiH, EU zaista ima razloga za ozbiljnu zabrinutost, mimo već standardne glavobolje koju im nanose najave samostalnog proglašenja nezavisnosti iz Prištine i nefunkcionalnost BiH.\nNedavni incidenti u Makedoniji potvrdili su na vrlo ozbiljan način tezu da status kvo na Kosovu, ili pregovori bez jasnijeg vremenskog okvira i regionalnog pristupa u rešenju, destabilizuju ceo region zapadnog Balkana u koji je međunarodna zajednica uložila ogromna finansijska sredstva, ali pre svega politički kredibilitet. Bez obzira na pomenute optimističke trendove i povoljne vesti, EU u politici prema zapadnom Balkanu, pre svega oko dalje prirode i dinamike angažmana oko BiH i Kosova, i dalje bira između svog unutrašnjeg jedinstva i regionalne stabilnosti. Srbija mora imati u vidu i ozbiljno razmotriti svoj deo odgovornosti za moguću destabilizaciju i posledice koje na njenu evropsku perspektivu to može imati, bez obzira na to što za to ima jaku legitimnu podršku Rusije. Opravdana bojazan Srbije da nepovoljan status Kosova može destabilizovati i samu Srbiju, kao i kosovski status, može se reducirati ako se rešenje traži u saradnji sa unutrašnjim reformskim i EU partnerima, u duhu potrebe održavanja i intenziviranja regionalne saradnje kao preduslova nastavka evropskih integracija. Tako bi se i samoj EU pomoglo da u okviru pregovaračke trojke izađe sa konkretnijim predlozima, što nije nimalo lak zadatak.\nProces usporava činjenica da se on odvija u okolnostima koje se dosta razlikuju od onih kada je preduzeta vojna intervencija i usvojena Rezolucija Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244, te se zbog toga u obzir moraju uzeti i neke novonastale okolnosti. Format pregovaračke trojke (EU, SAD, Rusija) čini se dobrim rešenjem, ali je pažnja ipak više usmerena na ono šta će preduzeti EU nego Beograd i Priština, ili Rusija i SAD. I američki pozivi da se izađe sa novim “kreativnim rešenjima” upućeni su pre EU, nego Prištini i Beogradu, pogotovo ako se pretpostavi da bi trojka u slučaju svog konsenzusa mogla ubediti ove druge da prihvate ono što bi EU predložila.\nNačelno potvrđena perspektiva i jasne smernice iz izveštaja EK o reformama koje zemlje aspiranti moraju nastaviti da sprovode, u pomenutim kompleksnim regionalnim i geopolitičkim okolnostima, potreban su, ali ne i dovoljan stimulans proevropski orijentisanim snagama u regionu. One se na unutrašnjepolitičkim terenima suočavaju sa realnim problemom da perspektiva članstva u EU više nije sama po sebi dovoljno jak pokretač reformskih procesa. Ne treba zaboraviti da sadašnja makedonska vlada, koja je de facto pod dvogodišnjim “sankcijama EU”, ima jaku unutrašnju podršku. Istraživanja javnog mnjenja u Srbiji pokazuju da pro EU opcija uvek skoči u istraživanjima javnog mnjenja kada se nešto konkretno desi u vezi sa napretkom ka EU, ako to vlada i mediji podrže, bez obzira na to šta je tačno to nešto.\nInstitucionalna kriza u Bosni, pa i skretanje sa usaglašenog spoljnopolitičkog kursa Srbije, mogu biti prevaziđeni jedino ako se rešavaju u širem okviru zapadnog Balkana sa jasnom perspektivom EU članstva jer antireformski snovi o daljoj prekompoziciji granica na Balkanu nisu nestali. Dodatni koraci EU trebalo bi da podrazumevaju manje uslovljavanja, a više podrške i uključivanja, ali to je maksimum koji EU može da pruži, i vlade regiona bi morale pomoći EU da bude u stanju da izađe sa takvim predlogom.\nNovi status Kosova će izazvati potres, bez obzira na način na koji novi status bude postignut, kao rezultat šireg konsenzusa ili kao lančana reakcija koja će nastati nakon jednostranog proglašenja nezavisnosti i serije bilateralnih priznanja koja mogu da uslede, i bez obzira na to ko za sebe proglasi da je pobednička strana u tom procesu. Pratiće ga i niz manjih potresa pre nego što se tlo smiri. Beograd nikad više neće kontrolisati Prištinu, ali ni Priština Severnu Mitrovicu i druge srpske opštine na severu Kosova. Nakon ponovne pojave naoružane albanske formacije ANA, teško je sa sigurnošću tvrditi da su sve oružane i obaveštajne snage u regionu pod kontrolom. Strahote nereda iz marta 2004. još su sa razlogom sveže u sećanju. U takvim okolnostima čak i slučajni incident može prouzrokovati nasilje i, još izvesnije, novi izbeglički talas.\nRegionalni pristup u rešenju problema koji bi u sebi sadržao jasno razrađene korake u procesu pridruživanja sve do punopravnog članstva u EU svih zemalja zapadnog Balkana omogućio bi da se predstojeći potresi uspešno apsorbuju. Kosovo ne treba posmatrati kao izolovan problem, već kao korak ka ostvarivanju cilja – pune stabilnosti u regionu i još jednog talasa proširenja EU.\nBez adekvatnog novog seta mera, koji će sadržavati korake ka punopravnom članstvu, EU rizikuje da zemljotres koji će izazvati novi status Kosova nanese veliku štetu svim dosadašnjim rezultatima. Te mere bi istovremeno pomogle zemljama regiona da prevaziđu i druge preostale izazove demokratizacije koji usporavaju napredak ka EU, poput hapšenja i suđenja ratnim zločincima, smanjenje nivoa korupcije i razbijanje nelegalnih ekonomskih monopola. Novom politikom EU bi političare i stanovnike regiona jače uključila u konstruktivne procese u vezi sa pridruživanjem i sprečila destruktivne trendove koji se mogu javiti kao posledica nedostatka jasne EU perspektive.\nEU, zato, mora pokazati više odlučnosti u procesu odlučivanja o konačnom statusu Kosova, čak i ako pregovori u okviru trojke propadnu. Isto važi i za podršku naporima da se BiH konsoliduje kao funkcionalna država. Uporedo sa Kosovom, potrebno je omogućiti ubrzani izlazak zemalja regiona na belu šengensku listu, te rotirati sadašnju piramidu finansijske pomoći više u korist zemalja koje još nemaju status kandidata (Srbija, Crna Gora, Albanija, Bosna i Hercegovina), dati im status kandidata i odmah započeti pregovore sa njima. Sadašnji proces priključivanja potrebno je transformisati u postupnije vođenje izgradnje funkcionalnih zemalja zapadnog Balkana kao budućih članica EU. On, naravno, ne mora biti vremenski ograničen i treba da traje dokle god se ne ispune svi potrebni uslovi za članstvo. Bez ovih opipljivih mera primamljivost koje ima nesigurno članstvo u EU nastaviće da bledi, kao što se već vidi u slučajevima Srbije, Bosne i Makedonije. Nesumnjivo je da države regiona moraju nastaviti sa reformama u skladu sa najnovijim preporukama EK, ali one ih mogu brže obaviti ako im se, paralelno sa odlukom o statusu Kosova, da status kandidata i odmah započnu pregovori s njima, nego ako ostanu samo sa potencijalni kandidati.\nOvakvim pristupom EU bi razbila argumente neevropskih opcija u Beogradu koje tvrde da su prinuđene da biraju između Kosova i EU, i dala šansu reformskim snagama da javnosti jasno pokažu da se u stvari bira između EU i Rusije. Ako Beograd eventualno odluči da neće u EU zbog odnosa Unije prema novom statusu Kosova, to neće sprečiti bilo koga u EU, bilo koju zemlju, da donese svoju odluku o statusu Kosova. Srbija time ne brani Kosovo, ali ugrožava istorijsku šansu generacijama koje dolaze da postanu ravnopravni deo najuspešnijeg mirovnog, a i ekonomskog, projekta u istoriji. Imajući ovo u vidu, kao i sadašnje pozicije i najverovatniji sled događaja, postaje jasno da je Beograd, u stvari, pred izborom EU ili Rusija, bez obzira na to kako se to do sada prikrivalo. Taj je izbor, naravno, legitiman i o njemu ćemo kao građani odlučivati na izborima, jer će naši glasovi omogućiti formiranje jedne ili druge vlade. One koja će na prvo mesto staviti ulazak zemlje u EU, a na drugo dalje unapređenje svih odnosa sa Rusijom (vlada koju vodi DS), ili one koja će na prvo mesto staviti čvrsto povezivanje sa Rusijom, a na drugo neće staviti EU uopšte (vlada koju vodi SRS).


Završeno takmičenje izviđačkih jedinica Kopnene vojske | Novosti.RS\nsubota, 28. 09. 2019. u 11:40\nU dvodnevnom sportskom nadmetanju osam ekipa, koje je organizovala Komanda Kopnene vojske sa Prvom brigadom, proveravana je obučenost, izdržljivost, preciznost, spretnost i snalažljivost pripadnika izviđačkih jedinica\nDodelom prelaznog pehara i diploma najuspešnijim pojedincima i ekipama završeno je Četvrto takmičenje izviđačkih jedinica Kopnene vojske, u rejonu Kovilja.\nPrvo i drugo mesto pripalo je izviđačkim odeljenjima Treće brigade, dok je treće mesto zauzela jedna od ekipa Druge brigade.\nPROČITAJTE JOŠ -Najmlađa klasa u Takovu\nU dvodnevnom sportskom nadmetanju osam ekipa, koje je organizovala Komanda Kopnene vojske sa Prvom brigadom, proveravana je obučenost, izdržljivost, preciznost, spretnost i snalažljivost pripadnika izviđačkih jedinica.\nKod Kovilja i na strelištu „Aerodrom“ kod Sombora najbolji izviđači takmičili su se u uslovima slabe vidljivosti, neprekidne kiše i jakih pljuskova, što u kombinaciji sa zahtevnim zadacima iziskuje vrhunsku psihofizičku spremnost.\nNa ovogodišnjem odmeravanju snaga, sedmočlane izviđačke ekipe prelazile su određene prepreke na stazi dužine od oko 20 kilometara, takmičari su savlađivali stazu veština, vodenu prepreku desantnim čamcem, žičanu prepreku i kontaminirano zemljište, izvlačili ranjenika i „oštećena vozila“, rešavali zadatke iz orijentacije, izrađivali ložišta i zamke i rešavali ostale brojne zadatke.


Bugari grade fabriku u Inđiji, Mađari u Srbiji kupili tri banke, rumunska naftna kompanija namerava da učestvuje u privatizaciji NIS-a. Vesti o ambicijama biznismena iz tri susedne države sve su češće, a u većini slučajeva radi se o zainteresovanosti za ulaganja u srpsku energetiku.\nProtekle nedelje dve srpske firme dobile su nove vlasnike iz Bugarske. Najbolju ponudu za rudnik „Kovin“ dala je firma „Kornikom“ čiji je vlasnik Hristo Kovaškin, dok je bugarska firma „Medijasvet“ u nadmetanju za valjevsku „Srbijanku“ pobedila preduzeće „Vujić“, jednog od najjačih privatnika iz ovog dela Srbije.\nDosad najpoznatiji bugarski investitor u Srbiji je Valentin Zaharijev, vlasnik sofijskog „Intertrusta“, firme koja je kupila „Zastava Kovačnicu“, leskovački „Lemant“ i železaru za pocinkovanje lima u Vučitrnu. I najznačajnija investicija u kruševački region stigla je iz Bugarske - prodajom Fabrike guma „Trajal“ kompaniji „Brikel“. U Paraćinu Srpska fabrika stakla prodata je bugarskom „Rubinu“, a bugarski proizvođač baterija „Monbat“ ulaže sedam miliona evra u izgradnju postrojenja za recikliranje olova u Inđiji.\nIako ih po broju kupljenih srpskih firmi ima najviše, biznismeni iz Bugarske nisu baš na dobrom glasu, a njihove transakcije u Srbiji često su praćene glasinama o sumnjivim poslovnim vezama. Nakon blamaže kompanije „Kuprom“, famoznog pobednika na tenderu za RTB „Bor“, sličan imidž mogao bi da zadesi i biznismene iz Rumunije. Da stvar bude gora, afera sa „Borom“ proizvela je prilično izraženo antirumunsko raspoloženje u čitavoj istočnoj Srbiji, a koje je dodatno podgrejano objavom namera privatnog fakulteta „Tibiskus“ iz Temišvara da u Boru otvori fakultet. Ceh bi mogli da plate ozbiljni investitori u koje svakako spada rumunski „Rompetrol“, multinacionalna naftna kompanija sa sedištem u Amsterdamu i razvijenim poslovima u trinaest zemalja. Predstavnici ove kompanije, koja u 2007. ima projektovan prihod od sedam milijardi dolara, veoma su ozbiljno zainteresovani za NIS, a kao svoju prednost ističu dunavsku povezanost svojih i NIS-ovih rafinerija.\nInteres za NIS izrazila je i mađarska naftna kompanija MOL koja je prvu benzinsku pumpu otvorila u Beogradu u decembru 2005. Do sada MOL je u Srbiju investirao nekoliko desetina miliona evra, a cilj kompanije je da do 2010. godine zauzme 15 odsto tržišnog udela u maloprodaji naftnih derivata u Srbiji.\nU poređenju s kolegama iz Rumunije i Bugarske, investitori iz Mađarske imaju status najozbiljnijih. Tako je, iako okružena najvećim evropskim igračima, svoje mesto na srpskom tržištu pronašla i najveća mađarska OTP banka. Nakon preuzimanja tri ovdašnje banke - „Kulske“, „Niške“ i „Cepter“, OTP banka zauzima tri odsto srpskog bankarskog tržišta sa ambicijom da dostigne pet odsto.\nTakođe, mađarska firma „Biopetrol“, čiji je vlasnik Ištvan Kovač, kupila je zrenjaninsku „Naftagas-Montažu“, jedinu specijalizovanu srpsku firmu za izradu i montažu magistralnih gasovoda.\nSve tri zemlje iz našeg komšiluka članovi su EU. Iako zvaničnici ovih država bez izuzetka Srbiju vide kao strateškog partnera, pitanje je kada će srpski kapital ući u ove zemlje. U nedavnom susretu sa Borisom Tadićem, predsednik Mađarske Laslo Šoljom dao je jedini mogući odgovor: „Nakon ulaska Srbije u EU.“\nPovoljni krediti za mala preduzeća\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja pozvalo je danas mala i srednja preduzeća da, ukoliko im je potrebno, od Fonda za razvoj zatraže kredite koji su sa povoljnijom kamatom nego komercijalni krediti u bankama, a imaju i grejs period otplate od tri do pet godina, zavisno od namene.\nBIZNIS FORUM Kako izbaciti čekove iz upotrebe\nU Srbiji su čekovi jedno od najomiljenijih sredstava plaćanja za građane, ali bankari pokušavaju da smanje njihovo učešće i nađu im adekvatnu zamenu. Na tu temu, pored ostalih, večeras su na Biznis forumu na Kopaoniku govorili predstavnici dve državne banke, Komercijalne i Poštanske štedionice.


Irska: I divljina će biti pokrivena wi-fi signalom\nIrska se nada de će privući posetioce u prirodu tako što će obezbediti pokrivenost bežičnog interneta čak i u najzabačenijim delovima.\nNovi turistički plan koji je predstavilo tamošnje Ministarstvo saobraćaja i turizma oslanja se na obezbeđivanje pristupa internetu čak i duž Divlje atlantske staze. Ovaj pojas dugačak 2.500 kilometara prolazi kroz različite okruge duž zapadne obale i prelepe predele. Vlasti planiraju da obezbede Wi-Fi na nekim ključnim mestima poput Moherovih stena, Kilarija i Mizen Heda. Inače, Turistička organizacija Irske već se udružila sa Googleom u programu “Trekker Loan” kako bi mapirala mesta do kojih Google vozila ne mogu da dođu.\n« Aljaska plaća ljudima da žive na njenoj teritoriji Od ovog jezera, najstarijeg i najdubljeg na svetu - možda zavisi budućnost sveta »


Fudbaleri Spartaka savladali su Mačvu sa 3:2 - YU ECO RTV\nNaslovna / Sport / Fudbaleri Spartaka savladali su Mačvu sa 3:2\nFudbaleri Spartaka savladali su Mačvu sa 3:2\nsinisa 15 августа, 2017\tSport Napiši komentar 68 Pregledi\nU derbiju petog kola Super lige fudbaleri Spartaka, posle dvostrukog vođstva gostiju, savladali su, sinoć, na Gradskom stadionu, novajliju u elitnom društvu, ekipu šabačke Mačve sa 3:2.\nPosle početnog ispitivanja snaga i nakon nekoliko propuštenih prilika plavih golubova , borbeni čivijaši iz kontranapada, u 28. minutu, pogotkom Radoša Protića, poveli su sa 1:0.\nTaj neočekivani pogodak kao da je malo razbudio uspavane Subotičane, koji su, u 41. minutu, golom Nemanje Nikoilića, na veliku radost oko hiljadu gledalaca, izjednačili rezultat na 1:1.\nSa istim tim rezultatom otišlo se i na odmor, a nastavak ovog zanimljivog meča doneo je mnogo više uzbuđenja, koje je kulminiralo u 58. minutu, kada je Mačva, preko Nikole Milinkovića, povećala svoju prednost na 2:1.\nSpartak je uspeo da izjednači u 73. minutu, a gol za radost Subotičana realizovao je Đorđe Ivanović šutem sa bele tačke, dok je pobedu mladom i nadahnutom timu plavih golubova doneo rezervista Nemanja Glavčić, u 82. minutu, prelepim golom iz slobodnog udarca.\nTri boda za domaći tim sačuvao je sjajni golman Subotičana Miloš Ostojić efektnom i sigurnom odbranom u poslednjem minutu ove lepe fudbalske predstave.\nI u narednom kolu fudbaleri Spartaka igraće pred svojim navijačima. U subotu, 19. avgusta, Subotičani će, od 20 časova, ugostiti, trenutno, drugoplasirani beogradski Voždovac, koji je, juče, na domaćem terenu, pobedio Javor iz Ivanjice sa 1:0.\nPrethodna Ženska seniorska odbojkaška reprezentacija Srbije na Kopaoniku hvata zalet za Evropsko prvenstvo\nSledeća U prvih šest meseci 45% obveznika primilo MMR vakcinu\nKadetkinje ŽOK „Spartak“ na finalnom turniru Prvenstva Srbije\nKadetska ekipa Ženskog odbojkaškog kluba „Spartak“, od 27. do 29. maja, učestvovaće na finalnom turniru …


Agencija za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) oglasila se saopštenjem u vezi sa važenjem putnih isprava Bosne i Hercegovine i mogućnosti putovanja u zemlje Šengen zone. Svi pasoši koji su izdati od 15. oktobra 2009. godine su biometrijski pasoši i sa njima će bez viza biti moguće putovati u zemlje Šengen zone kada se o tome donese konačna odluka. Biometrijski pasoš BiH na koricama ima odgovarajuću oznaku za biometrijski dokument, natpis Bosna i Hercegovina, grb BiH i dva reda zvjezdica.\nPasoši koji su izdati prije 15. oktobra 2009. godine nisu biometrijski pasoši. Ovi pasoši na koricama imaju samo natpis Bosna i Hercegovina i grb BiH. Oni važe do datuma koji se nalazi u pasoškom dokumentu, ali se sa njima neće moći putovati u zemlje Šengen zone bez vize kada se donese konačna odluka od strane Evropke unije.\nGrađani koji imaju stare obrasce pasoša, izdate prije 15. oktobra 2009. godine, moraće izvršiti zamjenu pasoša ukoliko žele da putuju u zemlje Šengena zone nakon donošenja odluke o bezviznom režimu, saopšteno je iz IDDEEA-e.


Niš - sa Starom planinom i banjama - na moskovskom sajmu turizma\nPočetak/Ekonomija/Niš – sa Starom planinom i banjama – na moskovskom sajmu turizma\nNiš – sa Starom planinom i banjama – na moskovskom sajmu turizma\nNiške Vesti9. februara 2016.\nNiš je prošle godine posetilo gotovo 11 odsto više turista nego 2014, što – ako se uzme u obzir loša privatizacija tamošnjih hotela – ohrabruje turističke poslenike. Veći broj noćenja Niš beleži ne samo zbog dolaska poslovnog sveta već i onih koji taj grad posećuju na putu ka Kopaoniku ili Staroj planini.\nKoridorom 10, koji bi početkom naredne godine trebalo da bude završen, stiže se i iz pravca severa, ali i sa juga, u Niš koji je odvajkada bio raskrsnica. Za one koji dolaze izdaleka, blizina niškoga aerodroma je, kažu, prednost.\nIako ima samo dve redovne linije, menadžment aerodroma i razvoj turizma na jugu i istoku zemlje vide kroz jačanje niške vazdušne luke.\nOtuda će se lepote ovog dela Srbije zajednički predstavljati na predstojećem sajmu turizma u Moskvi.\nOpširnije na RTS.rs\nMoskva Sajam turizma Stara planina turizam\nOsniva se Turistička regija južne i istočne Srbije\nJoš jedna uspešna akcija planinara – visokogorci uživali u lepotama kanjona i Ponora\n„Gastro – turistički festival“ na Bulevaru Nemanjića u Nišu


Još jedan vozač Tesle optužuje Autopilot za udes - Auto Republika\nAutonomni automobili polako ali sigurno stupaju na scenu, a ključno pitanje sve češće počinje da se postavlja. Ko je kriv kada dođe do incidenta, čovek ili vozilo?\nNaravno, uvek je greška na vozaču, dokle god tehnologija ne uznapreduje do te mere da je zakonska regulativa i osiguravajuće kompanije u potpunosti prihvate.\nVeć je bilo dosta slučajeva gde su vozači okrivili automobile. Doduše, to se dešavalo i pre pojave autonomnih sistema, „zaglavila se papučica gasa“, „kočnica je otkazala“, „motor se ugasio“…\nDa pređemo na poslednji slučaj. Naime, ukoliko bi Tesla reklamirao vozila koja vozače uveravaju da je bezbedno voziti bez njihove pažnje, i pruža im lažan osećaj samouverenosti, to bi moglo imati tragične posledice. Mada ovoga puta niko nije povređen, lako je moglo biti drugačije.\nIpak, proizvođač automobila je jasan u tome da vozač mora ostati angažovan i budan. Automobil vas neprestano podseća da treba da držite ruke na volanu i kontrolišete vozilo.\nIzveštaji vezani za novi incident, odnosno sudar s kamionom, kažu da je vozač rekao policajcima da je automobil bio na Autopilotu, ali za to nema dokaza. Pri brzini od 105 km/h, bilo da je Autopilot angažovan ili ne, teško je ne primetiti ogroman kamion ispred sebe. Nekako, ovo podseća na afere kod nas kada su ljudi optuživali pse za ujede, nanosivši sami sebi povrede radi naplate odštete. Psi ne znaju da govore, ali automobili će uskoro „znati“, tako da će se lako utvrditi ko ovde laže.\ntags: autopilot izdvojeno saobraćajni udes tesla Tesla Model S\nprevious Dizajner BMW-a: Ne isključujte mogućnost superautomobila\nnext Već primljeno 100.000 porudžbina za novu Opel Insigniju\nBugatti Chiron odlazi u istoriju 2021. godine


13 ČINJENICA KOJE NISTE ZNALI O ČERNOBILJSKOJ KATASTROFI · Kafenisanje.rs\nNaslovna Činjenice 13 ČINJENICA KOJE NISTE ZNALI O ČERNOBILJSKOJ KATASTROFI\nČernobiljska katastrofa je nuklearna nesreća i najveća ekološka katastrofa ikad koja se dogodila 26. aprila 1986. godine u nuklearnoj elektrani Lenjin, u blizini Pripjata, 18 kilometara od grada Černobilja u današnjoj Ukrajini. Stanovnici Pripjata se nisu odmah evakuisali iz grada, ali su nekoliko sati posle eksplozije počeli naglo da se razboljevaju, posle čega su stigli autobusi, a evakuacija je otpočela 27. aprila. Pročitajte još neke od činjenica koje se vezuju za černobiljsku katastrofu.\n1. Černobiljska katastrofa jedina se nalazi na sedmom nivou Međunarodne skale za nuklearne incidente (INES), što je čini najvećom katastrofom svih vremena koju je izazvao čovek.\n2. Ova nesreća oslobodila je najmanje sto puta više radijacije nego atomske bombe koje su bačene na Hirošimu i Nagasaki, a nuklearna kiša padala je i u Irskoj.\n3. Imajući u vidu jačinu ove nesreće, ne čudi činjenica da je Sovjetski Savez pretrpeo štetu procenjenu na nekoliko stotina milijardi dolara.\n4. 800.000 ljudi rizikovalo je svoje živote izlažući se radijaciji kako bi držali situaciju pod kontrolom. Njih 25.000 je umrlo ili izvršilo samoubistvo, a 70.000 su ostali invalidi.\n5. Ekološko udruženje Greenpeace tvrdi da je 93.000 ljudi širom sveta umrlo od raka u godinama nakon što se dogodila ova nesreća.\n6. Neki ljudi su čak odlučili da se vrate sa porodicama u radijacijom zahvaćenu oblast, kako bi iskoristili nadoknadu koju je davala vlada SSSR.\n7. Postoje planovi da se područja oko reaktora iskoriste za obradu radioaktivnog otpada. Kako su u ovoj oblasti utočište našle najrazličitije vrste divljih životinja, razmatra se čak i da se ovde razvije prirodni rezervat.\n8. Danas više od pet miliona ljudi živi na prostoru koji se smatra kontaminiranim radioaktivnim materijalnom, a svaka renovirana kuća u Černobilju danas ima obeležje na kom se nalazi ime vlasnika.\n9. Zbog izlivanja radioaktivnog materijala, jedna šuma u blizini poprimila je narandžasto-žućkastu boju, pa je prozvana Crvena šuma.\n10. Mnogi lekari širom istočne Evrope i Sovjetskog Saveza savetovali su trudnicama da abortiraju kako bi se izbeglo rađanje dece sa defektima kao posledicom radijacije.\n11. Prema podacima Američke regulatorne nuklearne komisije, 28 radnika u Černobilju je umrlo četiri meseca nakon nesreće.\n12. Oko 97% radioaktivnog materijala danas se nalazi u oronulim sarkofazima koji su izgrađeni posle nesreće da bi se širenje radijacije ublažilo, a 200 tona je još uvek u reaktoru. Poslednji reaktor u Černobilju ugašen je tek 2000. godine.\n13. Stručnjaci tvrde da ovaj region neće biti bezbedan za život narednih 20.000 godina.\nPrethodni tekst25 NAJLEPŠIH NACIONALNIH PARKOVA NA SVETU\nNaredni tekst30 SMEŠNIH I BIZARNIH ZAKONA ŠIROM SVETA\nGRAD DUHOVA: ČERNOBILJ IZ VAZDUHA (VIDEO)


Uticaj stranih banaka na jugoslovenski industrijski razvoj u međuratnom periodu Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nUticaj stranih banaka na jugoslovenski industrijski razvoj u međuratnom periodu\nVesna Aleksic 245-266.pdf - Published Version\nOfficial URL: http://megatrendreview.naisbitt.edu.rs/files/pdf/S...\nRad objašnjava kako su privatne banke u Kraljevini Jugoslaviji, u kojim je strani kapital bio dominantan, uticale ne samo na finansijsko tržište, već i na industriju. Rad pokazuje kako je strani finansijski kapital stigao do jugoslovenskih industrijskih firmi posredstvom filijala stranih evropskih banaka. Prvi deo rada analizira ekonomsku i finansijsku situaciju u državi odmah posle Prvog svetskog rata i sudbinu stranih banaka i njihovih ogranaka. Posebna pažnja posvećena je novom zakonu usvojenom u Kraljevini Jugoslaviji, koji se odnosio na moduse uspostavljanja i funkcionisanja stranih finansijskih institucija, kao i na stepen državne kontrole nad njima. Drugi deo rada analizira funkcionisanje filijala i ogranaka stranih finansijskih institucija pre Velike depresije u Kraljevini Jugoslaviji, tj. pre 1931. Posebna pažnja posvećena je ulozi političke i finansijske elite u aktivnostima stranih banaka u Srbiji. Treći deo rada bavi se analizom ekonomske situacije u Jugoslaviji tokom i posle finansijske krize uzrokovane Velikom depresijom. Uloga koju je Narodna banka Kraljevine Jugoslavije odigrala u prevazilaženju krize, takođe ukazuje na metode koje je Banka koristila u pokušaju da preuzme kontrolu nad stranim kapitalom u Jugoslaviji do početka Drugog svetskog rata.\nstrani finansijski kapital, bankarska kriza, Narodna banka Jugoslavije


Press Online :: Beograd :: STOTA GODIŠNJICA OSLOBOĐENJA Na današnji dan srpska vojska je pobedonosno ušla u Beograd / print=true\nNa današnji dan 1918. godine, pre tačno 100 godina, Beograd je oslobođen od austrougarske okupacije u Prvom svetskom ratu.\nPrva armija Vojske Kraljevine Srbije, pod komandom vojvode Petra Bojovića, ušla je trijumfalno u prestonicu samo mesec i po dana od proboja Solunskog fronta. Proboj Solunskog fronta počeo je u noći između 14. i 15. septembra, a već 1. novembra srpski vojnici oslobodili su Beograd, udaljen čak 600 kilometara.\nTog 1. novembra 1918, posle nezadrživog naleta Dunavske, Moravske i Drinske divizije, već ujutru na ulicama Beograda pojavile su se prve komite, a oko 10.30 u grad je prodro konjički eskadron Dunavske divizije i izbio na Kalemegdan. Već oko 13 sati poslednji okupatorski vojnici napustili su Beograd, rušeći za sobom mostove. Oko 15 sati Moravska i Dunavska divizija su se našle na liniji Veliki Vračar - Banjica - Topčidersko i Banovo brdo, te je Beograd zvanično bio oslobođen.\nIako se danas obeležava ceo vek od trenutka kada je Beograd u Prvom svetskom ratu oslobođen, ovaj veoma bitan datum ostaje pomalo u senci drugih "važnijih" datuma za istoriju srpske prestonice. Dan oslobođenja u Velikom ratu uglavnom se obeležava polaganjem venaca i cveća na spomen-kosturnici.\n- Gotovo sam siguran da je obeležavanje ovog bitnog datuma zapostavljeno, a to je posledica dugogodišnje prakse koja postoji u našoj zemlju, budući da se još za vreme SFRJ više pažnje posvećivalo obeležavanju datuma koji su u vezi sa narodnooslobodilačkom borbom u Drugom svetskom ratu - kaže Aleksandar Markov, profesor istorije.\nKomandovao oslobođenjem Beograda: Vojvoda Petar Bojović\nIako je važnost ovog datuma nediskutabilna, on se ipak obeležava simbolično, a veoma mali broj Beograđana zna šta se desilo 1. novembra 1918. godine. O tome svedoči i to što se u školama u okviru samo jednog časa izučava oslobođenje Beograda u Velikom ratu. Jedini način da se više pažnje Beograđana i javnosti skrene na ovaj datum je da se drugačije obeležava, smatra profesor istorije Aleksandar Markov.\n- Ključnu ulogu treba da odigra država koja ne bi trebalo samo simbolično da obeležava ovaj datum, već da to učini na adekvatniji način. Takođe je neophodno da se u nastavnom programu posveti više prostora izučavanju samog događaja koji se zbio 1. novembra kako bi deca već tada imala u svesti koliko je za Beograd značajan ovaj datum - kaže Markov.\nKralj nema spomenik ni ulicu\nU Beogradu postoji nekoliko znamenja koji podsećaju na Prvi svetski rat. To su Spomenik neznanom junaku na Avali, kosturnica na Novom groblju, Spomenik trećepozivcima na Vračaru, kosturnica branilaca na Kalemegdanu, Spomenik zahvalnosti Francuskoj, Spomenik vojvodi Petru Bojoviću (izgrađen tek 1990), Spomenik Franšu Depereu... Međutim, glavnokomandujući srpske vojske, regent i potonji kralj Aleksandar Karađorđević nema ni spomenik ni ulicu u prestonici. Tek nedavno je leva obala Save, od Brankovog mosta do Ušća, nazvana Obala kralja Aleksandra Karađorđevića. Ni njegov otac, kralj Petar Prvi, poznat i kao Oslobodilac, nema spomenik u Beogradu, premda ima ulicu.


Republika / Od izgnanika do najpoželjnijeg fudbalera u Humskoj: Partizan završio prvi zimski potpis!\nčetvrtak, 12. 12. 2019.| 15:14\nPrva želja Partizana u zimskom prelaznom roku, inicirana zahtevom trenera Sava Miloševića ovog popodneva je realizovana, pošto je ofanzivni fudbaler Partizana Sejduba Suma postigao dogovor sa upravom kluba da već u januaru potpiše novi ugovor na tri godine.\nSuma još 3 godine u Partizanu\nGvinejac je postigao dogovor sa čelnicima crno-belih i potpisaće novi trogodišnji ugovor, koji će važiti već od januara 2020. godine, saznaje "Telegraf".\nGvinejac je ove sezone praktično dokazao da ne samo da nije bio promašena investicija, već da se klub žestoko ogrešio o njega, jer se naprosto nije uklapao u pređašnje koncepcije i ideje trenera.\nSrbija Sport Beograd Fudbal FK Partizan Ugovor Sejduba Suma


Tag / Glen Džonson / Vesti online\nNišta od Antonia Rukavine\nLuis Enrike odlukom o desnom beku sve iznenadio\nBarselona zainteresovana za Glena Džonsona\nFudbaler Stouka nalazi se na listi potencijalnih pojačanja Barselone za januarski prelazni rok.\nU Premijer ligi postoji pravilo da svaki klub mora da objavi listu slobodnih igrača kojima je istekao ugovor, a neće im biti ponuđen novi. Imena igrača koji će morati da pakuju kofere i traže...\nBivši fudbaler Mančester junajteda Pol Skols rekao je da bi reprezentacija Engleske na Svetskom prvenstvu u Brazilu trebalo da igra kao - Liverpul.\nEngleska: Džerard povređen, Lampard kapiten\nKapiten reprezentacije Engleske Stiven Džerard i igrač Totenhema Kajl Voker najnoviji su fudbaleri koji će zbog povreda propustiti prijateljsku utakmicu sa Čileom u petak, saopšteno je danas.\nKutinjo pauzira mesec dana\nVezni fudbaler Liverula Filip Kutinjo odsustvovaće više od mesec dana sa terena zbog povrede ramena, saopštio je njegov klub.\nLiverpul pobedio Čelsi u Londonu\nBute deveti put osvojio svetsku titulu\nKreće selidba sa "Enfilda"\nFudbaleri Liverpula Fernando Tores, Pepe Reina i Glen Džonson žele da napuste klub u zimskom prelaznom roku, prenose engleski mediji.