Izvršni direktori imaju 180 puta veće plate od radnika! - Volim Podgoricu\nPočetna/BIZNIS/Izvršni direktori imaju 180 puta veće plate od radnika!\nIzvršni direktori imaju 180 puta veće plate od radnika!\nAdmin Send an email 17. Avgusta 2015.\nIzvršni direktori 100 najvećih kompanija na londonskoj berzi u prosjeku zarađuju 183 puta više od običnih radnika sa punim radnim vremenom, navodi se u istraživanjima koje je sproveo istraživački centar “Haj Pej”.\nTaj institut koji istražuje raspodjelu prihoda, pokazuje da su šefovi u 2014. zaradili u prosjeku 4,964 miliona funti prema 27.195 funti, koliko je iznosila prosječna godišnja zarada radnika sa punim radnim vremenom, prenio je britanski Bi-Bi-Si.\nIako se razlika u platama nije dramatično povećala u odnosu na period izmedu 2014. i 2013. kada su direktori zarađivali 182 puta više nego prosječni radnici, ovaj iznos je mnogo veći u odnosu na zarade u 2010. kada su direktori zarađivali 160 puta više od radnika.\n”Iznos plata zajedno sa bonusima je daleko veći u odnosu na ono što bi bilo razumno kad je riječ o nagrađivanju i podsticanju direktora na još veći trud”, izjavila je direktorka centra Debora Hargrivs i dodala da se prije radi o tome da su strukture korporativnog upravljanja u Velikoj Britaniji prepune slabosti i sukoba interesa.\nOd 2013. kompanije u Velikoj Britaniji su obavezne da objavljuju iznose plata svojih direktora kao i da akcionarima daju obavezujući glas kada je riječ o odlučivanju o njihovim platama.\nHargrivs je dodala da reforme još uvijek nisu daleko odmakle, iako su pomogle da se bolje razumije razlog zašto su direktorske plate tako velike.\ndirektor izvršni direktor plata\nStarac (72) ubio djevojku (24) u centru grada, sumnja se na "ljubavne razmirice"


Kon: Virus će opstati i stalno će nam se vraćati - Virus korona - Region\nFoto: Tanjug/Arhiva | Kon: Virus će opstati i stalno će nam se vraćati\nTanjug 27.11.2021 13:14\nKako je rekao za Tanjug, do sada se zna da su promjene vezane za takozvani RBD faktor, odnosno mjesta koja su značajna za mjesta spajanja sa ćelijom i ulaska virusa u ćeliju.\n"To znači verovatno da ima veću transmisibilnost, ali to mora u praksi da se pokaže", kazao je dr Kon za Tanjug, ističući da je sada važno ispitati da li vakcine koje imamo djeluju, kao i da li je dosadašnji prirodni imunitet dovoljan za zaštitu.\nDr Kon upozorava da pojave nove varijante ne smije da se ignoriše, pogotovu što se pokazalo da je broj mutacija 32, što je značajno više u odnosu na dosadašnje mutacije kojih je bilo do 10.\nPrema njegovim riječima, veliko pitanje je koliki potencijal ima omikron varijanta i koliko će imati snagu da se proširi po čitavom svijetu, međutim, kako kaže, nekih promjena će biti sigurno.\nNavodeći da je iz ove situacije izlaz vakcinacija čak i ako nema potpuno djelovanje, dr Kon kaže i da sve mjere treba da se podignu ne jedan, već dva stepena.\nU tom smislu, najavljuje da će insistirati da se mjere koje se preduzimaju u Evropi primjenjuju i u Srbiji, a vezano za putnike koji dolaze iz zemalja gdje je omikron registrovan.\n"To znači da moraju da idu u karantin bez obzira na to da li su vakcinisani ili ne. Izlaz iz ove situacije je vakcinacija čak i ako nema potpuno delovanje kao što je do sada imalo na druge sojeve, ali moramo da shvatimo da je vakcinacija zaštita i sebe i drugih, svoje zemlje, moramo da shvatimo da je to patriotski čin", kaže dr Kon.\nIstiče da to posebno moraju da shvate mladi koji još nisu u dovoljnoj mjeri vakcinisani.\nEvropska agencija za lijekove odobrila je vakcinu fajzer za djecu od pet do 11 godina, a dr Kon kaže da će se vjerovatno podnijeti zahtjev i Agenciji za lijekove i medicinska sredstva Srbije za to.\n"Jasno je da je kod dece, odnosno populacije do 18 godina, kojih ima mnogo u našoj zemlji, samo u školama 800.000, jako poželjna vakcinacija epidemiološki posmatrano. S druge strane imamo i jasnu preporuku Udruženja pedijatara za vakcinaciju, posebno za rizične grupe - deca sa hronično oslabljenim imunitetom, dijabetičari, sa imunološkim oštećenjima", navodi Kon.\nIstiče da nema mjesta nikakvom premišljanja da li treba ili ne.\nUkazuje i na to da roditelji nevakcinišući djecu pokazuju da uporno misle da vakcina može više da šteti nego sama bolest.\n"Odabir bolesti je pogrešan, oni koji smatraju da bolest može manje da šteti, duboko greši", naglašava istaknuti epidemiolog.\nNa pitanje da li akcija "Crni petak" može da pospješi epidemiju u Srbiji, dr Kon navodi da rizik postoji i da kao epidemiolog to ne može da podrži zbog okupljanja velikog broja ljudi, ali i da ne može da bude u potpunosti protiv toga jer realan život mora da se prihvati.\nOno što vidi kao pozitivno jeste što je primjetno da i ljudi koji čekaju u redovima nose zaštitne maske, za koje kaže da su pokazale efiktivnost od 53 odsto.\n"To je ogromna efektivnost, a štite i od infektivne doze, odnosno kada nosite masku i ako neko dobije virus, dobije ga manje i manja je šansa za teže oblike bolesti", dodaje.\nPred sjednicu Kriznog štaba koja će se održati sljedeće nedjelje, dr Kon kaže da nema govora o ublažavanju mjera za sada.\nPodsjeća da je ljekarski dio zatražio 24 sata kovid propusnice, ali i da raspust krene ranije zbog dolaženja naših ljudi iz inostranstva pred Božić.\n"Može doći do zaražavanja dece u školama. Situacija u školama je sada mirna jer smo presekli širenje virusa sa produženim raspustom, ali po povratku u školu brojevi su počeli da rastu. Još uvek nisu dostigli one koji su bili pre raspusta i pitanje je da li će dostići, ali proaktivno razmišljanje o tome da sprečimo širenje sada je sa pojavom omikrona postalo još više racionalno", naveo je.\nNavodeći da treba poštovati argumente Ministarstva prosvjete da će biti problema oko zaključivanja ocjena, dr Kon kaže da je ideja da raspust isto traje, ali da počne ranije.\nLjekarski dio Kriznog štaba, kako navodi, je rekao da raspust počne 20. decembra, ali može biti i nedjelju dana kasnije.\nNa taj način žele i da pomjere grip, ako do njega dođe.\n"Mi sada imamo virus gripa u Evropi koji je prisutan, ali ne dominira, sada dominira delta soj virusa korona i to je nešto što će sigurno ući u našu zemlju", kazao je dr Kon.


"Bor" opet na čekanju - Bor GRAD INFO\n„Bor“ opet na čekanju\nurednik\t јун 27, 2007 784 0\nDo sutra nema komentara, kažu u Ministarstvu ekonomije, a zasad su bez komentara i Zoran Drakulić i Agencija za privatizacijuOko Rudarsko-topioničarskog basena Bor ponovo su ogradu postavile priče o načinu privatizacije. Naizgled jednostavno rešenje koje je pre dve nedelje predložio Mlađan Dinkić, ministar ekonomije i regionalnog razvoja, pre dva dana kao da je opet vezano u čvor. Dok biznismen Zoran Drakulić iščekuje da počnu obećani pregovori sa njegovom kompanijom „Ist point” i londonskim investicionim fondom ORN, predstavnici ruskog „Bejzik elementa” nadaju se da do toga neće doći, jer je takva odluka u suprotnosti sa zakonom.\nKako će se ovo klupko odmrsiti, zasad, može samo da se nagađa jer juče niko nije želeo da prognozira epilog situacije u kojoj se našao borski kombinat. U Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja juče nisu hteli da komentarišu ni želju Rusa da učestvuju u privatizaciji, ni mogućnost nastavka pregovora sa drugoplasiranim na tenderu. Kako su objasnili, do sednice vlade, neće izlaziti u javnost sa bilo kakvim izjavama o sudbini borskog giganta. Tek od sutra, moguće je, dodaju, da će se znati nešto preciznije.\nNi biznismen Zoran Drakulić ni predstavnici kompanije „Bejzik element” juče nisu bili raspoloženi da javno reaguju povodom novonastalog zapleta. U Agenciji za privatizaciju dobili smo takođe odričan odgovor. Sve što su imali da kažu na tu temu, kažu, piše u saopštenju koje su potpisali pre dva dana. Tada je Odbor za nadzor i sprovođenje akcionog plana za restrukturisanje i privatizaciju RTB Bor grupe odložio konačnu odluku o nastavku privatizacije tog preduzeća dok se ne napravi strategija očuvanja životne sredine u Boru i Majdanpeku.\n– To je jedno od najvažnijih pitanja za taj region, ali i za proces privatizacije. Strategija bi predstavljala trajno rešenje tog velikog problema, a istovremeno bi bila obavezujuća za potencijalnog kupca – navodi se u saopštenju Agencije za privatizaciju.\nU saopštenju koje su pre dva dana potpisali predstavnici ruskog „Bejzik elementa” se, pak, navodi da ta kompanija veruje da je odluka da se počnu pregovori sa drugoplasiranom posledica pogrešnog tumačenja, jer je prethodni tender proglašen neuspešnim. „Naročito, kada znamo da je ugovor potpisan sa ’Kupromom’ poništen tako da ne postoje zakonske osnove za nastavak tenderske procedure koje je okončana”.\nJedna od kompanija koje posluju u sastavu SMR Bejzik element grupe učestvovala je u prethodnom tenderu za privatizaciju RTB Bor. Kako sada objašnjavaju, tadašnju ponudu „ograničili su” uslovi tendera. „Bejzik element” je u vlasništvu ruskog finansijskog magnata Olega Deripaske. Grupa ima 290.000 zaposlenih i prošle godine je ostvarila prihode veće od 13 milijardi dolara godišnje, dok se vrednost kompanije procenjuje na 14 milijardi dolara.\nInače, Uredbom o prodaji kapitala i imovine javnim tenderom nigde izričito nije predviđeno postupanje u ovakvoj situaciji. „Kada učesnik na tenderu čija je ponuda proglašena najpovoljnijom ne potpiše ugovor o prodaji smatraće se da je odustao od kupovine.” Po istoj uredbi u takvoj situaciji poziva se onaj čija je ponuda najbolje rangirana na tender listi. Međutim, „Kuprom” je bio otišao korak dalje i zaključio ugovor, ali nije isplatio kupoprodajnu cenu.\nInače, tender za prodaju RTB Bor raspisan je 1. septembra prošle godine, a početna cena bila je 266,7 miliona dolara. Ponude su dostavile tri kompanije, a za prvorangiranog ponuđača proglašen je rumunski „Kuprom” koji je ponudio da za imovinu RTB-a plati 400 miliona dolara i da u basen investira najmanje 180 miliona dolara. Drugoplasirani je bio konzorcijum kiparske firme „Ist point” i fonda ORN koji je ponudio 340 miliona dolara, dok je trećerangirani na tenderu bio „Amalko” sa 288 miliona dolara. Ugovor o prodaji RTB-a je sa „Kupromom” potpisan 5. marta u Vladi Srbije da bi ubrzo bio raskinut 25. aprila, zbog nedostavljanja bankarske garancije.\nRusi u pravi čas\nBor – Ruska multinacionalna rudarska kompanija „Bejzik element” s nestrpljenjem očekuje raspisivanje novog tendera za prodaju borskog kombinata bakra kako bi uz mnogo veće izglede nego na prethodnom tenderu, gde nije ušla među tri ponuđača, bila izabrana za kupca. Zato su predstavnici ove kompanije uputili pismo svim članovima novog vladinog Odbora da nadzor i sprovođenje Akcionog plana za restrukturisanje i privatizaciju RTB Bor: Mlađanu Dinkiću, Aleksandru Popoviću, Mirku Cvetkoviću, Rasimu Ljajiću i Saši Draginu. U pismu se navodi da se ruska kompanija, posle raskida ugovora sa rumunskim „Kupromom” dobro pripremila za novi tender.\nPismo je objavljeno u medijima i u Boru je primljeno sa dosta optimizma, nakon što je Vlada Srbije upravo saopštila da se razgovori o privatizaciji borskog kombinata odlažu. Rusko pismo je prihvaćeno i kao potvrda da su ranije izjave ministra Dinkića o tome kako je Vlada Srbije navodno odlučila da se razgovori nastave sa drugorangiranim ponuđačem (konzorcijum „Ist pointa” i britanskog investicionog fonda ORN) bile ishitrene. Zagovornici raspisivanja novog tendera u Boru, a to su ovdašnja lokalna samouprava i većinski sindikat borske kompanije, veruju da je moguće naći dobrog kupca i na novom tenderu. Moguće je da to bude baš ruski „Bejzik element”, neuporedivo poznatija i moćnija kompanija od rumunskog „Kuproma”, ili možda i neka još poznatija svetska kompanija.\nZagovornici raspisivanja novog tendera u Boru posebno ističu neke stavove iz pisma ruske kompanije koji se tiču procene „da je došlo do pogrešnog tumačenja da prethodni tender nije okončan”. Rusi podsećaju da je „ministarsko veće nadležno za privatizaciju RTB Bor već bilo odlučilo da raspiše novi tender, nakon uspostavljanja nove vlade”. Podsećaju i da je takav stav vlade javno izneo ministar Bubalo, u aprilu ove godine.\nIzvor: Politika ON LINE, 27.juna


Lokalni izbori na Kosovu u novembru | Belle Amie\nRusija: Amnestija za “bele okovratnike”\nMohamed Morsi odbacio ultimatum\n19:36, 02. 07. 2013 >> 22:24 Kosovo, Politika, Srbija, Vest dana, Vesti 0\nKosovska predsednica Atifete Jahjaga raspisala je lokalne izbore na Kosovu za 3. novembar.\nOdluka je usledila je nakon sporazuma Beograda i Prištine o normalizaciji odnosa, koji je postignut uz posredovanje Evropske unije,\nSrbi, koji čine oko 10 odsto populacije na Kosovu, uglavnom su bojkotovali lokalne izbore održane 2009. godine, a sada se očekuje njihovo veće učešće, naveo je AP.\nIz Jahjaginog kabineta je saopšteno da je odluka doneta imajući u vidu član 4 Zakona o lokalnim izborima na Kosovu i u konsultacijama sa političkim partijama i Centralnom izbornom komisijom (CIK).\n“CIK se odlukom obavezuje da preduzme sve potrebne mere za organizovanje i održavanje lokalnih izbora u skladu sa zakonom na snazi i ovom odlukom,” navedeno je u saopštenju.\nJahjagin kabinet dodaje da će se prvi put posle 2000 godine lokalni izbori će se održati na celoj teritoriji Kosova, pošto je sporazumom koji su postigli premijer Srbije Ivica Dačić i kosovski premijer Hašim Tači 19. aprila dogovreno istovremeno održavanja izbora na celoj teritoriji Kosova.\nPrethodne izbore Srbi sa severa Kosova su bojkotovali, dok je, kako se navodi, učešće Srba južno od Ibra bilo simbolično “ali dovoljno da se u opštinama sa srpskom većinom izaberu odbornici i gradonačelnici iz te nacionalne zajednice.”


Zlata vrede: Pravila dobrog roditeljstva\nM. P. 27. oktobra 2019. 04:14\nPomozite detetu da postane najbolja verzija sebe\nKvalitetno detinjstvo može mnogo da doprinese u daljem životu. Deca koju su roditelji odgajili vođeni ovim pravilima su izgradili uspešne i srećne živote.\nNikad im ne govorite da mogu da postanu šta god žele\nDeca uglavnom žele da postanu pevači, glumci ili sportsti, a verovatnoća da se to pretvori u realnost je jako mala. Ovim zanimanjima se bavi samo 1 procenat ljudi. Umesto da ih pustate da maštaju, a znate da nemaju sklonisti ka tim poslovima, usmeravajte ih da razmišljaju o zanimanjima koja su dobro plaćena.\nVečera neka bude rezervisana za vreme koje provodite svi zajedno\nPrema istraživanjima, deca koja su više vremena provodila sa porodicom na okupu su manje nasilna i neposlušna i u manjem procentu su patili od depresije i poremećaja raspoloženja. Zabeležen je bolji prosek ocena, bogatiji vokabular i više samopouzdanja.\nRazgovor umesto mobilnih telefona i televizije\nProvođenje previše vremena pred ekranom utiče na razvoj mozga kod dece. Razvoj sposobnosti poput fokusa, pažnje i socijalnih veština je usporen.\nPedijatri su složni da deca mlađa od 18 meseci ne bi trebala da uopšte imaju kontakt sa ovim uređajima, osim povremeno kratkih video snimaka.\nPustite ih da obavljaju kućne poslove\nAutorka knjige o vaspitanju dece i dekan na jednom univerzitetu u Engleskoj kaže da su spešni ljudi tokom odrastanja radili sve poslove po kući.\nUčite ih strpljenju\nJednostavan eksperiment iz davne 1972. podrazumevao je davanje keksa detetu i obećanje još jednog ako se suzdrži da prvi ne pojede u roku od 15 minuta.\nNaknadne studije u narednih 40 godina pokazale su da su deca koja su uspela da se odupru iskušenju da pojedu keks odrasla u ljude sa boljim socijalnim veštinama, boljim rezultatima u raznim ispitivanjima i manje agresivna, kao i da su se tokom života bolje nosila sa stresom.\nDeca kojoj su rositelji često čitali knjige su izrasli u ljude sa bogatijim vokabularom, a veštinu pisanja su ovladali još pre polaska u školu. Takva deca zavole pisanu reč i posatnu ljudi koji čitaju iz zabave, što ima niz prednosti.\nDozvolite im da pogreše\nJedna je od najboljih stvari koje roditelj može da učini je da pusti dete da padne. Prema psihologu Stefani Oleari, pravila su se promenila, a neuspeh je danas dobar za decu na nekoliko načina.\nPrvo, ako doživi neuspeh, dete će naučiti kako sa njim i da se nosi. Sa vremenom će deca koja su doživela poraz izgraditi otpornost i spremnije će savladavati teške zadatke, jer će izgubti strah od poraza.


Postoje dokazi da će oko 90 procenata alkoholičara vjerovatno doživeti najmanje jedan povratak u toku 4 godine nakon liječenja. Stopa recidiva za alkohol je slična onoj za zavisnost od nikotina i heroina.\nNeki istraživači veruju da je visok stepen relapsa za alkoholiste i narkomane zbog oštećenja kontrole izazvanih hemijskim promenama koje su se dešavale u mozgu alkoholičara i zavisnika, mijenjajući sistem nagrađivanja mozga .\nNeki istraživači vjeruju da je ova oštećena kontrola odgovorna za alkoholičku nabavku prvog pića ponovljenog ponavljanja, dok drugi smatraju da je nakon prvog napitka došlo do oštećenja kontrole, što otežava alkoholičaru da prestane da pije kada započnu.\nStudije su utvrdile da ozbiljnost zavisnosti od alkohola utiče na sposobnost alkoholičara da prestane da pije posle prvog pića.\nUloga žudnje u relapsu\nKoncept hrepenenja droge i alkohola je donekle kontroverzan, a neki istraživači veruju da stimulansi životne sredine igraju veću ulogu u ponovnom ponašanju od fizioloških nagona.\nAli, istraživači Ludwig i Stark su otkrili da je najbolji način da se utvrdi da li stvarno postoji želja za alkoholom jednostavno pitati alkoholičare. Oni su tražili učesnike u učionici ako su osećali potrebu za alkoholom, na isti način kao što biste pitali da li je neko gladan.\nNjihovo istraživanje je utvrdilo da alkoholičari pokazuju klasičnu Pavlovu uslovljavanje unutrašnjih i spoljašnjih podsticaja za ojačavanje alkohola .\nNa primer, vožnja pored poznate trake ili osećanje negativnog raspoloženja, mogla bi oboje izazvati želje za alkoholom.\nEuforijski opoziv i apetit\nUnutrašnji i eksterni znaci koji evociraju sećanje na euforične efekte alkohola podižu poželjni nagon, sličan gladi, u alkoholičnom.\nSlično tome, sećanje na neugodnost povlačenja alkohola može takođe proizvesti želje za alkoholom, izvještavaju istraživači.\nDruge studije su utvrdile da izlaganje alkoholu, bez konzumiranja, može stimulisati odgovor na pljuc u alkoholičarima. Jedna studija pokazala je da alkoholičari imaju znatno veće i brže reakcije insulina i glukoze na potrošnju placebo piva, u poređenju sa nealkoholičarima.\nOčekivanja igraju ulogu u relapsu\nDrugi istraživači su teoretizovali da prevencija oporavka zavisi od očekivanja alkoholičara o njegovoj sposobnosti da se nosi sa alkoholnim znacima. Oni veruju da li prva pića dovode do prekomjernog oporavka alkohola zavisi od alkoholičara:\nVeštine koje se bave situacijama visokog rizika\nNivo percipirane lične kontrole\nPredviđeni pozitivni efekti alkohola\nIstražitelji koji su analizirali 48 epizode relapsa otkrili su da je većina njih podstaknuta sljedećim visokorizičnim situacijama:\nPretpostavljajući aktivnu ulogu u prevenciji relapsa\nDa bi prevazišli ove visoko rizične situacije, neki istraživači veruju da alkoholičari moraju da preuzmu aktivnu ulogu u promeni svog ponašanja:\nModificirajte način života kako biste povećali sposobnost da se nosite sa stresom i rizičnim situacijama\nIdentifikuju i odgovaraju na odgovarajuće interne i eksterne signale koji služe kao signali upozorenja na relapse\nImplementirati strategije samokontrole kako bi se smanjio rizik od recidiva u bilo kojoj situaciji\nNekoliko studija je otkrilo da učenje alkoholičara veštinama koje su potrebne da bi se suočile sa visokim rizičnim situacijama tako što će praktikovati kako će se suočiti može smanjiti stope relapsa. Drugi pristup se fokusira na uklanjanje elemenata. Predložene su mnoge različite strategije, ali na kraju, 90% alkoholičara doživljava najmanje jedan povratak .\nLijek koji smanjuje želje\nSprječavanje relapsa napravilo je velike korake s pojavom lekova koji bi smanjili želje.\nNaltrekson hidrohlorid, prodat kao brend Revia i Depade iu formi sa produženim oslobađanjem pod zaštitnim imenom Vivitrol, prvi je lek odobren za lečenje alkoholizma koji je smanjio žudnju za alkoholom.\nNaltrekson djeluje tako što smanjuje jačanje efekata alkohola u neuronskim putevima mozga utičući na neurotransmiter dopamin i druge.\nEksperti smatraju da kombinacija farmaceutskog tretmana i terapije ponašanja, zajedno sa učešćem u meusobnim grupama podrške , mogu biti najefikasniji napor da se spreči ponavljanje narkotika i alkohola.\nOdnos supružnika može uticati na relapse alkohola\nClang udruženja u bipolarnom poremećaju i šizofreniji\nLekovi ili neurokognitivni poremećaji izazvani supstancama\nLečenje depresije od lekova do terapije\nKoji je program psihologije najbolji?


Kinezi traže garancije za koncesiju na Koridoru 11 - Sputnjik Srbija\n12:11 16 Jun 2021\nKinezi traže garancije za koncesiju na Koridoru 11\n© Sputnik / Valentina Bulatović\n17:19 04.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nSa kineskim kompanijama vode se teški pregovori za koncesiju na Koridoru 11, jer Kinezi traže garanacije za promet saobraćaja, kaže potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da se sa kineskim kompanijama vode teški pregovori za koncesiju na Koridoru 11, jer Kinezi traže garanacije za promet saobraćaja.\n„U prethodnih mesec i po dana vodili smo pregovore sa dve kineske kompanije, na koji način da prevaziđemo to pitanje. Razmatramo šta možemo da ispunimo, a da to svakako ne bude davanje garancija za protok saobraćaja, niti davanje dodatnog novca, nego da vidimo usput šta je to još moguće što bismo mogli da im ponudimo“, rekla je Mihajlovićeva novinarima u Palati Srbije.\nOna je naglasila da ti razgovori sigurno neće biti okončani u roku od mesec dana i da se samim tim ne mogu očekivati ni novi tenderi za gradnju preostalih deonica na budućem auto-putu od Beograda do granice sa Crnom Gorom, odnosno na Koridoru 11.\nKinezi grade most na Dunavu kod Vinče\n„Državna kasa Srbije je likvidna, možda po prvi put, i mi možemo naći način da uzmemo kredit, ali to nije naš cilj. Kineska strana nije navikla na koncesije i nije baš uvek raspoložena za taj vid gradnje, ovo bi bio prvi put i zato su ti razgovori vrlo teški“, dodala je Mihajlović.\nPredmet koncesije je ranije bio izgradnja i održavanje dela Koridora 11, od Surčina do Obrenovca, u dužini od 17,6 kilometara i od Preljine do Požege, u dužini od 30,9 km, kao i upravljanje, održavanje i korišćenje deonice od Obrenovca do Preljine duge 103 kilometra.\nDve kineske kompanije su prošle pretkvalifikacioni postupak — „Čajna roud and bridž korporejšn“ (CRBC) i „Šandong haj-spid grup“, a rok za dostavljanje koncesionih ponuda je bio 5. februar.\nMinistarka je najavila da će ove godine biti obnovljeno 150 kilometara puteva u Srbiji, u vrednosti od skoro 60 miliona evra. Ona je nakon sastanka sa predstavnicima više od 70 putarskih i projektantskih preduzeća u Palati Srbije, izjavila da se ti radovi finansiraju iz kredita Svetske banke, Evropske investicione banke i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji iznosi ukupno nešto više od 400 miliona evra za obnovu puteva u Srbiji.\nLopta je kod Ikee, mi smo sve pripremili\nMihajlovićeva je navela da su Ministarstvo građevine i Grad Beograd obavili sve pripreme za investiciju Ikee u Srbiji i sada se samo čeka da ta švedska kompanija pošalje projekat za izgradnju prvog prodajnog objekta, kod Bubanj potoka.\n„Imamo protokol sa Ikeom, Grad Beograd i Ministarstvo su sve uradili i pripremili i trenutno je lopta kod Ikee. Dinamika izmeštanja naplatne rampe na auto-putu kod Bubanj potoka predviđa da preduzeće ’Putevi Srbije‘ taj posao obavi u roku od godinu dana. Sigurna sam da neće kasniti, jer je taj projekat za nas toliko značajan da nećemo dozvoliti kašnjenja“, poručila je Mihajlovićeva.\nKoridor 11, obnova, put, koncesija, Zorana Mihajlović, Kina, Srbija, Švedska\n12:05 Mirotić zablistao i proslavio titulu sa legendom – uz tri prsta /foto, video/\n12:01 Peskov na putu za Ženevu: Ne idemo da ratujemo\n11:57 Srbija poziva EU: Situacija je apsurdna, sankcionišite\n11:55 „Obdukcija će pokazati“: Lavrov šaljivo „saopštio“ rezultate testa na koronu\n11:52 „Neko drugi je jeo kiflice sa Vučićem“: Albanci ponizili Kurtija posle sastanka u Briselu /foto/


Nakon sanacije mosta u Dragolju, Javno preduzeće za izgradnju, ovih dana privodi kraju radove na rekonstrukciji mosta u Zagrađu.\nVodena stihija reke Dragobilj i bujičnih voda sa brda,tokom poplava 2014. godine, potkopala je betonske stubove mosta i na taj način narušila njegovu stabilnost. Od tada meštani sela Zagrađe pokušavali su da se izbore za sanaciju mosta koji je veza ovog dela sela sa Ibarskom magistralom.\n„Evo posle toliko vremena konačno izgleda da smo doživeli sreću da se sanira ovaj most pre nego što padne. Jedina veza sa Ibarskom magistralom to je ovaj most. Svi meštani odavde prelaze i ljudi koji imaju svoja imanja preko ovog mosta“, kaže Ivan Vojković iz Beograda koji planira da penzionerske dane provede u svom rodnom Zagrađu.\nJavno preduzeće za izgradnju je dobilo zadatak koje mostove će sanirati o trošku opštine Gornji Milanovac tokom 2014.godine.\n„Za neke mostove smo izdvojili sredstva. Za neke druge ćemo raditi i radimo projekte,pa ćemo videti kako ćemo finansirati , obzirom da za jedan most u Gojnoj Gori su potrebna malo veća finansijska sredstva koja opština Gornji Milanovac nema, ali ćemo putem konkursa i uz sufinansiranje ili Kancelarije za javna ulaganja ili Ministarstva privrede gledati da takve stvari radimo u sledećoj godini“, kaže predsednik opštine Dejan Kovačević.\nPo rečima direktora Javnog preduzeća za izgradnju opštine,Božidara Vučetića, u ovoj godini predviđena je sanacija sedam mostova po mesnim zajednicama koja su urušena u poplavama 2014.godine.\n„Mi u redovnom planu i programu odrađujemo sanaciju mostova u opštini Gornji Milanovac.Vrednost radova ovde na ovom mostu je pola miliona dinara i nešto jače.Nadam se da ćemo to završiti u par dana i odlazimo u Gornje Branetiće gde nas takođe očekuje sanacija jednog vrlo bitnog i važnog mosta za naše meštane.“\nVeć u ovoj sedmici očekuje se asfaltiranje nekategorisanih puteva u 13 Mesnih zajednica. Vrednost tih radova je negde oko 30.000.000 dinara.


Saveti za pronalaženje clip art kolekcije ili druge slike - Office podrška\nSaveti za pronalaženje clip art kolekcije ili druge slike\nExcel za Microsoft 365 Word za Microsoft 365 Outlook za Microsoft 365 PowerPoint za Microsoft 365 Publisher za Microsoft 365 Excel 2019 Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 Publisher 2019 Excel 2016 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Publisher 2016 Excel 2013 Word 2013 Outlook 2013 PowerPoint 2013 Publisher 2013 Excel 2010 Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Publisher 2010 Excel 2007 Word 2007 Outlook 2007 PowerPoint 2007 Publisher 2007 InfoPath Edit Mode 2010 InfoPath Edit Mode 2007 Clip Organizer 2007 Clip Organizer 2010 Excel Starter 2010 Word Starter 2010 Još... Manje\nKada koristite okno zadatka Clip Art da biste pronašli clip art kolekcije ili slike, rezultati vidite su usluge Bing images licenciran u okviru Creative Commons licenci sistema.\nAko ne pronađete šta vam je potrebno u Office programu, možete da potražite više slika na mreži, koristeći Bing pretraga slika. Evo nekoliko saveta za pronalaženje slike na Bing, zajedno sa neke stvari koje treba imati na umu o licenciranju i slika prava.\n(Ako ne vidite filtere pomenuti ispod, verovatno koristite starije verzije pregledača. Da biste videli koji pregledači rad sa Bing filtere, pogledajte članak Podržani pregledači.)\nSavet 1: Filtriranje rezultata po tipu licence\nDa biste pronašli slike koje možete da koristite, delite ili izmenite za lične ili komercijalnu upotrebu, potražite sliku pomoću Bing pretrage slika, a zatim Filtriranje slika po tipu licence.\nOvaj filter je zasnovan na Creative Commons licenciranje sistema. Opšte, Creative Commons licencama vam mnogo opcija, naročito više dopušta one kao besplatno izmena, deljenje, i komercijalna upotreba. Na kraju, ali vi ste odgovorni za da se uverim da poštujete uslove licenciranja za određene slike. Možda ćete morati da dodatno istražite na izvor slika da biste razumeli kako i kada možete da koristite sliku.\nSavet 2: Biste ograničili rezultate na clip art kolekcije\nDa biste pronašli clip art kolekcija (animirane slike) pomoću pretraga Bing slika, dodajte reč „clip art” termin za pretragu. Na primer, clip art ivice ili cvećem clip art kolekcije. (Ovi primeri su filtrirani na slike u Bing besplatno izmena, deljenje, i komercijalna upotreba kategoriju, što je najviše dopušta.)\nIli sliku na stranicu sa rezultatima, podesite filter tip na Clipart:\nSavet 3: Biste ograničili rezultate na fotografijama\nDa biste suzili obim rezultata na fotografije samo, dodajte reč „fotografija” termin za pretragu. Na primer, psa fotografiju ili mačka fotografiju. (Ovi primeri su filtrirani na slike u Bing besplatni izmena, deljenje, i koristite komercijalno licence kategoriju, što je najviše dopušta.)\nIli sliku na stranicu sa rezultatima, podesite tip filter fotografija:\nSavet 4: Čak i više načina za filtriranje\nMožete da koristite druge filtere na stranici sa rezultatima pretrage Bing slika da biste suzili rezultate tako što ćete boju, veličinu, raspored i još mnogo toga. U sledećem primeru, rezultati se filtriraju na srednjim fotografije.\nNapomena: Imajte na umu ako drugi pretrage slika, filteri će Poništi.\nDa biste videli Bing filtere, morate da koristite jednu od sledećih pregledača:\nDa biste ažurirali na noviju verziju programa Internet Explorer, pogledajte članak Ažuriranje sistema Office i računara pomoću usluge Microsoft Update ili posetite stranica za preuzimanje programa Internet Explorer.


Perišić doneo Hrvatskoj 12 miliona evra (VIDEO)\nNapadač Intera na Malti postigao gol koji je "vatrene" odveo na Euro 2016.\nPobedom na Malti u poslednjem kolu kvalifikacija (1:0) fidbalska reprezentacija Hrvatske se plasirala na završni turnir šampionata Starog kontinenta koji se igra u Francuskoj od 10. juna do 10 jula naredne godine.\nPdlučujući pogodak za "vatrene" postigao je napadač Intera Ivan Perišić u 25. minutu igre, a zahvaljujući trijumfu Italijana nad Norveškom (2:1), Hrvatska je direktno, kao drugoplasirana u grupi J, obezbedila francusku vizu.\nPored samog plasmana hrvatski fudbaleri su svom nacionalnom savezu obezbedili i 12 miliona evra, koliko po pravilniku UEFA sleduje svakoj reprezentaciji koja se direktno kvalifikuje na Euro.\nIvajn Perišić i drugari mogli bi dodatno da popune kasu Hrvatskog nogometnog saveza, u zavisnosti od rezultata koje ostvare u Francuskoj, a prema nekim proračunima, ukoliko stigni do same završnice, prihod bi mogao da iznosi preko 30 miliona evra.\n"Zlatna ploča" za Zlatana (VIDEO)\nŽestok udes Tornado Toma na Abu Dabi turu (FOTO)\n"Gromovi" spržili Željkov Fener (VIDEO)\nPovezane teme: Fudbalska reprezentacija Hrvatske Euro 2016. fudbal Ivan Perišić Malta


U Briselu održana nova runda dijaloga između Kosova i Srbije – Radio Gora\nU Briselu održana nova runda dijaloga između Kosova i Srbije\nU Briselu je na najvišem nivou, uz posredovanje Evropske unije, nastavljen dijalog Kosova i Srbije. Pedstavnici Kosova i Srbije nemaju velika očekivanja ni od ove runde dijaloga.\nKosovski premijer Aljbin Kurti rekao je nakon susreta sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Briselu da je “čista laž da nije hteo da potpiše deklaraciju o uzdržavanju od akcija koje bi izazvale napetost.”\nOn tvrdi da srpska strana nije htela da se uvrsti rečenica o suočavanje sa prošlošću, što je, kako navodi, pohvaila Evropska Unija.\nPrethodno je Vučić izrazio nezadovoljstvo susretom sa Kurtijem u Briselu.\n“Mislio sam da ne može gore a danas sam se uverio da ima i gore,” kazao je Vučić dodajući da Kurti nije hteo da prihvati neke od tačaka “posebno o uzdržavanju od akcija koje bi potencijalno ugrozile situaciju na terenu”.\nOn je rekao da je Kurti insistirao da su Srbi krivi za “tri genocida na Kosovu od 1878. godine”.\nVučić je naveo da je mnogo zabirnut za bezbjednost Srba na Kosovu.\n“Doneli smo listu od 80 teških incidenata od početka godine proiv njih. Do jula je bilo više incidenata nego što smo imali u toku 2020. Ovo govori da nove vlasti u Prištini žele atnosferu u kojoj su Srbi ugroženi,” rekao je Vučić.\nOvo je bio drugi susret Vućića i Kurtija u Briselu iza zatvorenih vrata u okviru dijaloga o normalizaciji odnosa. Prvi put su se sastali 15. juna, kada je zvanično obnovljen proces dijaloga koji je zastao u septembru 2020. godine.


G7 - Sputnjik Srbija\nG7 pozvao Porošenka da glatko preda vlast Zelenskom\nPredstavnici zemalja G7 pozvali su ukrajinskog lidera Petra Porošenka da preda vlast novoizabranom predsedniku Ukrajine Vladimiru Zelenskom, saopšteno je na tviter stranici „Velike sedmorke“ pod francuskim predsedavanjem.\nZašto se politički Zapad raspada\n„Novi Sputnjik poredak“ večeras u 21 sat analizira rezultate samita G7 i Šangajske organizacije za saradnju.\nMere kojima je Evropska unija odgovorila na američke protekcionističke tarife imaju svoju političku pozadinu. EU je njima pokazala i Donaldu Trampu i republikanskoj eliti u SAD da na takav način u izvesnoj meri može da utiče na izbore koji su za republikance jako važni.\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je liderima G7 da je Krim ruski, jer tamo svi govore na ruskom jeziku, prenosi portal „Bazfid“, pozivajući se na dva diplomatska izvora.\nMerkelova: Povratak Rusije u G7 moguć, ali uz jedan uslov\nZapadu je potrebna Rusija za rešavanje kriza, ali za njeno pridruživanje Grupi 7 neophodan je napredak u realizaciji Minskog sporazuma, izjavila je nemačka kancelarka Angela Merkel za televiziju ARD.


TOS na sajmu u Briselu : Nadlanu.com\nTOS na sajmu u Briselu\nBEOGRAD, 1. februara 2011. (Beta) - Turistička organizacija Srbije (TOS) na sajmu turizma, koji će se održati u Briselu od 3. do 7. februara, predstaviće turističku ponudu Srbije, posebno prednosti reke Dunav.\nKako je agenciji Beta rekla direktorka TO Srbije Gordana Plamenac u telefonskoj izjavi iz Brisela gde je održana konferencija za štampu, Srbija na sajmu turizma učestvuje u parnerstvu sa Dunavskim centrom za kompetenciju, čiji je centar u Beogradu, a koji objedinjuje aktivnosti šest podunavskih zemalja - Hrvatske, Rumunije, Bugarske, Ukrajine, Moldavije i Srbije.\n"Na sajmu ćemo se predstaviti sa temom Dunav pokazujući da sarađujemo u regionu ali i da istovremeno promovišemo našu turističku ponudu", kazala je Plamenac i dodala da će predstaviti i muzičke festivale koji će se održati 2011. godine.\nOna je kazala da će predstaviti prednosti sve većeg broja niskotarifnih kompanija koje lete ka Srbiji i Dunav sa ukupnom ponudom koja podrazumeva nacionalne parkove, kulturne rute, Lepenski Vir, tvrđave na Dunavu i Fruškogorski manastir.\nOna je kazala da su tokom prošle godine turisti iz Belgije ostvarili oko 10.000 noćenja u Srbiji, što je za oko 18 odsto više nego 2009. godine.


ИЗВЕШТАЈ О ЕПИДЕМИОЛОШКОЈ СИТУАЦИЈИ ЦОВИД 19 У АП ВОЈВОДИНИ 24.09.2021. ГОДИНЕ\nTokom prethodnog dana u Vojvodini je registrovano 1432 nova slučaja. U Novom Sadu je registrovan 391 novooboleli. Među novoobolelima i dalje dominira radno aktivno stanovništvo, a među njima najveći deo čine osobe uzrasta 20 do 39 godina, a potom 40 do 59 godina. U strukturi obolelih dominiraju nevakcinisane osobe svih uzrasta.\nU ovom trenutku broj registrovanih aktivnih slučajeva u AP Vojvodini je 18470. Najveći broj registrovanih aktivnih slučajeva je u Novom Sadu, 4831.


Sandra Afrika besna na Ivanu Hurricane zbog fudbalera – Tračara\npiše Svet.rs 27. 01. 2021., 17:55\nU medijima se pojavila vest da je Ivana Nikolić u vezi sa fudbalerom Vladimirom Volkovim, ali je ona to demantovala. Međutim, Sandra Afrika je besna na Ivanu, članicu grupe „Hurricane” zbog navodne veze sa fudbalerom.\nIako je otkriveno da pevačica i fudbaler nisu u vezi, Sandra je isprovcirana pisanjem medija i obajvljenim slikama ipak odlučila da blokira Ivanu, s kojom je bila prijateljica.\n„Nije mogla da veruje kada je čula da joj se drugarica smuvala sa bivšim. Najpre je mislila da je to trač, ali kada je videla njihove zajedničke fotke u novinama, baš se iznervirala. Odmah je Ivanu blokirala u telefonu i prekinula svaki kontakt s njom,“ rekao je neimenovani izvor blizak Sandri i dodao:\n„Ivani je pričala sve o momcima, a često su u razgovoru pominjale i Volkova. Sandra joj se poverila da je baš bila zaljubljena u njega i da su imali burnu vezu, ali da je to sada gotova priča. Nije očekivala da će Ivana to shvatiti kao „zeleno svetlo” i da će se smuvati s njenim bivšimm“ priča izvor Informera\nDa podestimo, Ivana Nikolić je za portal Svet&Scandal demantovala navode o vezi sa fudbalerom:\n“ Vladimira Volkova poznajem već nekoliko godina, imamo zajedničke prijatelje i poznanike. Često se sastanemo kao i sada na Kopaoniku gde je bilo više nas u društvu. Sa Vladimirom nisam u vezi, iskreno trenutno nemam vremena za vezu, fokusirane smo na izbor pesama za Evrovizije.“\nivana hurricanesandra afrika\nPrethodna vest Filmska mafija sabotira Miloša Bikovića?!\nNaredna vest Tanja Savić ima dečka, ali ga krije od javnosti?


Prevod: Slobodan A. Jovanović\nI sam naprosto očaran pariskim životom i prefinjenom evropskom kulturom, glavni junak će početi da preispituje uskogrude svetonazore društva iz kojeg potiče, što će ga staviti u naizgled bezizlaznu poziciju između sopstvenih dužnosti i želja.\nPročitajte još jedan književni dragulj Blum izdavaštva\nHenri DŽejms (1843–1916) smatra se ključnim autorom realizma u svetskoj književnosti koji je svojim originalnim književnim tehnikama nagovestio pojavu moderne književnosti, jednim od najvećih stvaralaca na engleskom jeziku i vrsnim stilistom. Rođen je u uglednoj američkoj porodici u Njujorku, a veliki deo života proveo je u Evropi, prvenstveno Londonu, gde je i umro. Upravo će susret Amerikanaca sa Starim kontinentom i bogatom evropskom kulturom postati centralni motiv u njegovim delima. Tokom studija prava na Harvardu Džejms odlučuje da se potpuno posveti književnosti i, iako veoma mlad, ubrzo postaje jedan od najistaknutijih pisaca kratkih priča u Americi.\nU svojoj plodnoj poluvekovnoj karijeri ovaj majstor proze je napisao čak 20 romana, 112 priča, 12 drama, nekoliko tomova putopisa, kritike, eseja i novinskih tekstova, a među njegova najpozantija dela spadaju novela Okretaj zavrtnja (1898) i romani Portret jedne ledi (1881), Bostonci (1886), Krila golubice (1902), Amabasadori (1903). Tri puta je bio nominovan za Nobelovu nagradu za književnost (1911, 1912, 1916) i danas se smatra jednim od nosilaca zapadnog književnog kanona.


Šarović i Petrović: Mostar tačka nacionalnog jedinstva Srba | Trebinje Live\nPredsjednici SDS-a Mirko Šarović i Izbornog štaba Liste "Ostajte ovdje – Zajedno za naš Mostar" Luka Petrović naglasili su danas da je Mostar tačka nacionalnog jedinstva Srba i da će SNSD i SDS učiniti sve da Srbi u ovom gradu dobiju autentične predstavnike i kreiraju svoju budućnost.\n"Ovo je važan trenutak i za SNSD i za SDS, da pokažemo zajedništvo i damo doprinos na iskazivanju opšteg nacionalnog interesa. Naš interes je da se Srbi vraćaju u Mostar, ovo je važan trenutak i temelj koji će omogućiti da autentični predstavnici Srba kreiraju budućnost, razvoj i vizuju Mostara", rekao je Šarović.\nOn je uvjeren da će se to desiti, jer imaju "sjajne kandidate i liste", te je dodao da će, ko god da prođe, zastupati zajedničke srpske interese.\nŠarović je poslije nakon sastanka sa predstavnicima Liste "Ostajte ovdje- Zajedno za naš Mostar" i predstavnicima Izbornog štaba izrazio nadu da se jedinstvo SNSD-a i SDS-a u Mostaru neće završiti ovim izborima, već da će nastaviti saradnju kako bi ostvarili uticaj u implementaciji izbornih rezultata.\n"Ako budemo tako nastupali, mislim da će biti više Srba Mostaraca koji će se vraćati u ovaj grad. Obaveza i mene kao predsjednika SDS-a je da učinim sve da se to desi", rekao je Šarović.\nOn je dodao da u Mostaru žele da budu zajedno, što je na dobro srpskog naroda, ali i na dobro svih. "Današnji sastanak je da hoćemo i možemo. Mostar će biti naša česta adresa prepoznavajući značaj ovog grada i značaj mostarskih Srba", dodao je Šarović.\nPredsjednik Izbornog štaba Liste "Ostajte ovdje – Zajedno za naš Mostar" Luka Petrović podsjetio je da Srbi u Mostaru na izbore idu sa zajedničkom listom i izrazio uvjerenje da će biti faktor koji će odlučivati kojim putem ide ovaj grad poslije 20. decembra.\n"Želimo da Srbi budu konstitutivni i da se pomogne ljudima koji se žele vraćati i živjeti ovdje. Mostar je tačka nacionalnog jedinstva za Srba, a tome će doprinos dati i SDS. Uvjeren sam da ćemo 20. decemebra slaviti prisustvo Srba u grdskom parlamentu u Mostaru", istakao je Petrović.\n"To je jako važno, jer u Mostaru danas živi mali broj Srba – oko 4.200, od prijeratnih 23.000. Imamo apsolutno jedinstvo, vjerujemo u podršku Mostaraca sa strane i u uspjeh i rezultate", naglasio je Petrović, koji je i generalni sekretar SNSD-a.\n"Obnova Saborne crkve u Mostaru biti jedna važna prekretnica u ovom gradu, a Srbi će vidjeti mogućnost opstanka i napredovanja, a do sada je bila samo mogućnost opstajanja", rekao je Petrović.\nNosilac Liste "Ostajte ovdje – Zajedno za naš Mostar" Velibor Milivojević naglasio je da je u Mostaru postignuto jedinstvo i zahvalio i SNSD-i i SDS-u što je u u ovom gradu napravljena nadstranačka lista i što je prepoznat cilj da Srbi dobiju svoje legitimne predstavnike koji će se zalagati za bolji položaj Srba i bolji grad ravnopravana za sve.\n"Siguran sam, da će ovi izbori biti prekretnica za Mostar i od grada slučaja napraviti grad primjer, ne samo za BiH, već i za region. Nadam se da će bilo ko ko bude izabran sa ove liste dati doprinos tom cilju", rekao je Milivojević.\nTAGOVI: Politika Mostar Luka Petrovic Mirko Sarovic Izbori 2020


Tadić: Bio bih spreman da svedočim o Aferi satelit :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\nTadić: Bio bih spreman da svedočim o Aferi satelit\n04. jun 2010. | 16:42\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je danas da bi bio spreman da svedoči na suđenju u aferi "satelit" kao što je spreman da svedoči u svim procesima kojima može da doprinese istini.\nTadić je novinarima nakon skupa o Nacrtu prostornog plana Srbije rekao da je bitno da se ne pravi hajka u vezi slučaja Satelit i da se niko ne optužuje pre vremena.\n"Moj glas je bio da se sva dokumentacija te vrste otvori za javnost i da nema državne tajne", rekao je Tadić i dodao da će biti dostupna i dokumentacija sa Saveta ministarstava i Vrhovnog saveta odbrane pošto su pokrenuti sudski procesi.\nOn je naveo da mora da se utvrdi čija je odgovrnost za potpisivanje ugovora sa Izraelcima o zakupu satelita, i da li je odgovornost politička ili zakonska.\nTadić je istakao da je Srbija 2004. i 2005. godine bila suočena sa izuzetnim bezbednosnim rizicima.\n"Kada smo diskutovali na Vrhovnom savetu odbrane sve vreme smo imali na umu satelitske snimke u realnom vremenu. To su sednice na kojima sam i ja učestvovao i nikada nisam imao na umu satelistke snimke sa odloženim dejstvom jer oni nemaju nikakva bezbednosi značaj", kazao je Tadić.\nOn je naveo da zbog vojnotehničkog sporazuma u Kumanovu Srbija nema pristup administrativnoj liniji u punom kapacitetu i da se Srbija suočavala sa upadima terorističkih grupa.\nNa pitanje da li je znao da će ugovor biti potpisan on je naveo da nije imao uvid u to šta je pregovarala izvršna vlast u to vreme, kao ni sa kim se pregovaralo.\nTeme: Afera satelit\nInstitucije: Vrhovni savet odbrane\nGeneral Jokić: Svi u VSO-u znali za satelit\n05. jun 2010. 11:06 |\nMarović: Savet ministara nije raspravljao o satelitu\nTadić pozvao nacionalne manjine da izađu na izbore


18.02.2020 u 09:35\nPeking - Direktor glavne bolnice u Vuhanu neurohirurg Liu Žiming preminuo je danas od posledica koronavirusa, saopštila je Zdravstvena komisija Vuhana, grada koji je žarište novog virusa. On je prvi direktor bolnice koji je preminuo od te bolesti. Liu Žiming, direktor Vuhan Vučang bolnice, preminuo je u 10.30 po lokalnom vremenu, preneo je Si-en-en. Ranije je od koronavirusa preminuo Li Venliang, kineski doktor koji je prvi upozorio na opasnost od koronavirusa, a više hiljada je obolelo. Gardijan danas piše da je prošle nedelje preminuo i bivši direktor bolnice u gradu Ezhou, u provinciji Hubei. Njegovu smrt je potvrdila medicinska sestra koja radi u toj bolnici. Kina je najavlila da će zdravstvene radnike koji su preminuli u borbi protiv koronavirusa proglasiti za mučenike, prenosi


Vesti online / Vesti / Hronika / Nesreća u Beogradu - jedna osoba poginula, šestoro povređeno\nMuškarac starosti oko 60 godina preminuo je noćas usled povreda zadobijenih u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na auto-putu kod isključenja za Bežanijsku kosu, a u tom udesu su još teško povređene četiri osobe i dve lakše, rekla je "Tanjugu" portparolka Hitne pomoći Nada Macura.\nNesreća se dogodila sinoć u 23.51 kada su se sudarili automobil i kombi, a na mesto udesa izašle su četiri lekarske ekipe.\nTeške, višestruke povrede u tom udesu su zadobila tri muškarca starosti 28, 30 i 38 godina i 30-godišnja žena, a lakše su povređene dve žene starosti oko 26 i 27 godina.\nOni su svi odvezeni u Urgentni centar, a 60-godišnji muškarac je takođe dovezen u Urgentni centar na reanimaciju, ali nije preživeo.\nU 19.30 sinoć došlo je do udesa na uglu Ljutice Bogdana i Bulevara mira pri čemu je lakše povređen pešak starosti oko 36 godina.\nU Ulici Starine Novaka prekoputa tekstilne škole lakše povrede u saobraćajnoj nezgodi je zadobio muškarac starosti oko 28 godina koji je, potom, prevezen u Urgentni centar.\nTragedija kod Prijepolja: Bacio se pod automobil?\nPešak starosti oko 49 godina takođe je lakše povređen u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila na Slaviji u 22.20.\nU Resavskoj ulici kod SKC-a, došlo je do udesa u kojem je lakše povređen motociklista starosti oko 35 godina.\nStotinu intervencija tokom noći\nHitna pomoć je noćas imala 100 intervencija od kojih 24 na javnom mestu, a za pomoć su se od hroničnih bolesnika najviše javljali astmatičari, kazala je Macura i dodala da su se takođe javljale alkoholisane osobe i istakla da je bilo i tuča.\nKako je rekla, kod Pobednika na Kalemegdanu je pozlilo navijaču i on je prevezen na VMA, a jedan muškarac je povređen tokom fudbalske utakmice i zbrinut je na licu mesta.\nJuče u toku dana Hitna pomoć je zabeležila 131 intervenciju od kojih 45 na javnom mestu i sedam saobraćajnih nezgoda od kojih je jedna bila sa teškim povredama kada je u 9.25, na Obrenovačkom putu idući od Ade ka Žlezniku, autobus udario dva muškarca pešaka starosti oko 19 i 30 godina. Oni su potom prevezeni na reanimaciju Urgentnog centra.\nJuče u 15.45 u ulici Leposave Vujović u Belim Vodama u Železniku žena dva puta u stomak ubola nožem muškarca.\nOn je prevezen u Urgentni centar, a ona u policijsku stanicu u Lješkoj, kazala je Macura i dodala da se najverovatnije radi o majci i sinu.\nHRONIKA Tragedija u Nišu: Vozilo bez vozača ubilo devojčicu\nHRONIKA Sudar tramvaja i automobila u centru Beograda


Laguna - Bukmarker - U okviru „Poslednjih dana Vajmarske republike“ održano predavanje Paula Grubera - Knjige o kojima se priča\nPovodom novog prevoda romana „Berlin Aleksanderplac“ Alfreda Deblina, Laguna je organizovala, u saradnji sa Gete institutom, Filološkim fakultetom u Beogradu i Jugoslovenskom kinotekom, manifestaciju „Poslednji dani Vajmarske republike“, koja traje do 12. marta.\nU sredu, 1. marta, u 13.15 na Filološkom fakultetu u Beogradu Paul Gruber, austrijski lektor na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, održao je predavanje „Velegrad Berlin u izabranim romanima Vajmarske republike“.\nUvod u predavanje činio je kratak pregled istorije Vajmarske republike, socijalnih i kulturnih promena, te glavnih književnih struja te epohe. Paul Gruber istakao je da su Vajmarsku republiku odlikovale simultanost kulturnih i intelektualnih inovacija, sa jedne strane, te političkih i socijalnih kriza, sa druge. Središte te napete simultanosti je bez sumnje predstavljao Berlin koji je posle povezivanja u Vele-Berlin brojio preko četiri miliona stanovnika i postao centar masovne kulture koji je mogao da se poredi sa Londonom i Parizom. Razvitak masovnih medija – radija i filma – doprineo je stvaranju masovne publike, koju je činio osiromašeni srednji stalež službenika. Time se promenilo i shvatanje kulture uopšte: njena funkcija nije više bila da obrazuje, već da informiše i zabavi, te se tako smanjio i jaz između ozbiljne i zabavne kulture. Zbog konkurencije novih medija, koji su znatno promenili navike i percepciju ka akustičkom i vizuelnom, tradicionalnalna štampa im se morala donekle prilagoditi, te je došlo do pravog buma žute štampe, u kojoj su slike ravnopravne tekstu. Tokom dvadesetih, film je uspeo da se etablira kao medij koji više nije bio ograničen na određenu društvenu klasu. Tako je više od 200 filmskih kompanija svoje središte imalo u Berlinu, a u gradu je bilo skoro 400 bioskopa. Pored bioskopa, mnogi moderni barovi, pozorišta, sportske arene činile su centar razonode u velikim gradovima, posebno u Berlinu. Istovremeno, veliki broj osiromašenog stanovništva nije imao mogućnosti da učestvuje u birnom životu grada, a često su bili prisutni politički provincijalizam, korupcija i mržnja prema političkom protivniku oličena u brojnim pučevima, političkim ubistvima i brutalnim demonstracijama.\nUbrzanost ritma grada, istovremenost mnogih protivrečnosti, koje su karakteristične za urbani život, činili su Berlin veoma privlačnim i za umetnike. Zbog toga i ne čudi što je Berlin dvadesetih i početkom tridesetih godina prošlog veka bio mesto radnje, odnosno tema mnogih umetničkih ostvarenja kako na filmu (npr. Langov „M“ ili Rutmanov „Berlin – Simfonija velikog grada“) tako i u književnosti (najpoznatiji primer je bez sumnje Deblinov „Berlin Aleksanderplac“). Na predavanju su analizirani razliciti prikazi tog grada u dva romana Vajmarske republike: „Mali čoveče, šta sada?“ Hansa Falade i „Berlin Aleksanderplac“ Alfreda Deblina.


ISKORIŠĆENA POSLEDNJA ŠANSA – FK Napredak\nISKORIŠĆENA POSLEDNJA ŠANSA\nPosle mnogo posrtanja ovog proleća, završilo se, ipak dobro. Nakon velike borbe i mnogo muke sa gostima iz Gornjeg Milanovca, koji su bili uporni da odbrane svoj gol, pitanje osmog učesnika u plej – ofu odlučio je Saša Marjanović. A, šta je našem kapitenu prolazilo kroz glavu u trenucima kada se spremao da izvede slobodan udarac.\n-Bio sam svestan da je to poslednja šansa i pokušavao sam da se smirim i koncetrišem. Udaljenost je bila nešto veća od idealne za mene i trebalo je dobro da doziram jačinu udarca i pogodim deo mreže, gde golman ne može da stigne loptu. Ostalo ste videli – “vraća film” Marjanović.\nPredstoji plej – of, mogućnost da se značajno popravi utisak iz dosadašnjeg dela prolećne sezone…\n-I momci, šta ćemo!? – aludirao je na pitanje postavljeno posle poraza u Novom Pazaru kapiten, pa nastavio – Verujem da je trijumf nad Metalcem zaokret u pravom smeru. Mnogo će nam ova pobeda značiti, pre svega za samopouzdanje, a svi koji su igrali fudbal znaju kako je teško vratiti se na pravi put posle loše serije, kad kola krenu nizbrdo. Idemo od utakmice do utakmice, sada je sve moguće, ni Evropa nije daleko. Pokušaćemo…\nPrevPrethodna vestMARJANOVIĆ ZA PLEJ – OF\nSledeća vestVAŽNA POBEDA KADETANext


„Dva bela goluba“ – GM Press\n„Dva bela goluba“\nUdruženje Roma „Dva bela goluba“ iz Gornjeg Milanovca postoji već oko 15 godina. Rad ove organizacije bazira se na rešavanju aktuelnih problema pripadnika romske zajednice koji se tiču obrazovanja, stanovanja, zdravstva, sa posebnim osvrtom na suzbijanje diskriminacije školske dece i suzbijanje siromaštva, odnosno nezaposlenosti.\nO aktivnostima i planovima daljeg unapređenja položaja Roma u društvu,za naš Portal je govorila Sanja Lazarević, predsednica udruženja.\nNaš rad se temelji na upoznavanju većinskog stanovništva sa romskom tadicijom, jezikom i kulturom, muzikom, načinom života, što bi znatno smanjilo i diskriminaciju -rekla je Lazarević i dodala – Najteže je promeniti mentalitet ljudi-Romima uliti nadu da će biti bolje, a većini prezentovati nešto što ne želi da čuje. Kad se nešto ne razume, ne može se ni prihvatiti.\nLokalni akcioni plan i četiri planirana projekta, Udruženje ove godine nije uspelo da realizuje zbog epidemije izazvane Covidom 19. Prema rečima Sanje Lazarević, na sreću, niko od pripadnika Romske populacije nije oboleo od korona virusa a lokalna samouprava pružila je značajnu pomoć u vidu paketa koji su im dostavljeni tokom vanrednog stanja.\nInače, prema poslednjem popisu, na teritoriji milanovačke opštine, 250 stanovnika su bili pripadnici romske nacionalne manjine. Loš materijalni status i nemogućnost zasnivanja radnog odnosa su najčešće brige romskih porodica, a udruženje u okviru raznih projekata pokušava da ih svede na minimum.\nGM PRESS /Katarina Srećković\nkoji je sufinanisiran sredstvima opštinske uprave opštine Gornji Milanovac\nTags: druženje dva bela goluba, romska polulacija, Sanja Lazarević


Potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija izjavio je da su osiguravajuće kuće, od ponedeljka 26. oktobra 2020. godine, počele da izdaju polise osiguranja turističkim agencijama, čime se stvaraju uslovi za njihov dalji nesmetan rad.\nIzdavanjem prvih polisa odblokirana je procedura za izdavanje licenci turističkim agencijama. Osiguravajuće kuće će na osnovu bilansa poslovanja i procene rizika za svaku pojedinačnu agenciju, nastaviti ovaj proces, ali je to sada stvar poslovnog odnosa između osiguravača i organizatora putovanja. Polise će važiti godinu dana.\nNa snagu je stupio novi Pravilnik o vrsti, visini i uslovima garancije putovanja, visini depozita u zavisnosti od kategorije licence, načinu aktiviranja, nameni sredstava, kao i o drugim uslovima koje mora da ispuni organizator putovanja („Sl. glasnik RS“, br. 124/20), koji je otvorio mogućnost da ubuduće bankarske garancije mogu biti alternativni način obezbeđivanja garancija putovanja, kao uslov dobijanja licenci za turističke agencije.\nAgencijama je na ovaj način omogućeno da biraju koji je način obezbeđivanja uslova za dobijanje licence za njih povoljniji.\nSve informacije o uslovima za dobijanje licence i garancije putovanja, kao i tekst pomenutog Pravilnika, možete pronaći u novom broju našeg časopisa „Sve inspekcije na dlanu“.


TV Most - Stefanović: Kriminala manje za 4,2 odsto nego 2015.\nStefanović: Kriminala manje za 4,2 odsto nego 2015.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da je ukupan kriminal na teritoriji Srbije u prvih šest meseci ove godine u odnosu na isti period 2015. godine smanjen za oko 4,2 odsto, saopšteno je iz MUP-a.\nU prvih šest meseci ove godine u Srbiji počinjeno 43.047 krivičnih dela, za oko 6,1 odsto manje nego u istom periodu 2016. godine, naveo je Stefanović i dodao da je policija podnela krivične prijave protiv više od 24.022 osobe.\nPredstavljajući pred Odborom za odbranu i unutrašnje poslove Skupštine Srbije izveštaj o radu MUP-a od januara do juna ove godine, Stefanović je izneo detaljne podatke u vezi sa zaplenom narkotika, i brojem izvršenja najtežih krivičnih dela u Srbiji.\n"Smanjen je broj teških ubistava sa 24 na 20, ubistava sa 27 na 18, teških ubistava u pokušaju sa 19 na 13 i ubistava u pokušaju sa 48 na 43", precizirao je ministar i dodao da je broj krivičnih dela nanošenja teških telesnih povreda manji za 11,1 odsto.\n"Smanjen broj poginulih i povređenih u saobraćajnim nezgodama"\nKada je reč o bezbednosti u saobraćaju, Stefanović je istakao da je u prvoj polovini ove godine smanjen je broj saobraćajnih nezgoda sa poginulima i povređenima.\nStefanović je naglasio da je MUP u prvoj polovini ove godine zaposlio 407 novih policijskih službenika koji su završili Osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici i Kriminalističko-policijsku akademiju i koji se bave operativnim radom.


Vesti online / Slobodno Vreme / Nauka i tehnologija / YouTube zabranio video snimke sa opasnim ili uznemirujućim "podvalama"\nYouTube je zabranio video snimke u kojima se prikazuju opasne ili emocionalno uznemirujuće scene i podvale. To je potez koji dolazi nakon što su neki od takozvanih "izazova" rezultirali povređivanjem pa čak i smrtnim slučajevima.\nIz te kompanije su naveli da takvom materijalu nema mesta na YouTube-u, piše BBC.\nIpak, čini se da kompanija ne uspeva da sprovodi svoja postojeća pravila oko neprikladnih sadržaja.\nPrema izveštaju BuzzFeed-a, videosnimci koji prikazuju ili aludiraju na nasilje i pornografiju još uvek se nalaze na tom kanalu, uprkos obećanju iz prošle godine da će se takav materijal ukloniti. Neki od tih videa imaju i više miliona pregleda.\nIz kompanije navode da "agresivno rade na sprovođenju pravila".\nMnogi smatraju da će sprovođenje novih pravila o zabrani prikazivanja opasnih podvala biti još teže, s obzirom na to da nije baš jasno šta se smatra štetnim i opasnim, a šta ne.\nNAUKA I TEHNOLOGIJA Kako da vaš računar ponovo "diše"?


Šešelj u "Ćirilici" rekao ko je ORGANIZATOR streljanja u Srebrenici (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.07.2018. • 21:46 Srbija Danas\nPredsednik SRS detaljno govorio o zločinu i imenovao glavnog krivca, prema njegovim saznanjima\nU večerašnjoj "Ćirilici" na Hepi TV gosti su bili predsednik SRS Vojislav Šešelj, general Vinko Pandurević, bivši ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Tomo Kovač, advokati Goran Petronijević i Zoran Živanović.\nLider SRS je odmah izneo brojku streljanih Muslimana.\n- 1000 do 1200 Muslimana je streljano, a prethodno su svi imali oružje u rukama. Organizator je bio Ljubiša Beara, a uz njega je bio i potpukovnik, kasnije pukovnik Vujadin Popović, a on je u Hagu trebao da se brani time da je uvek bio pijan i da ga je tri puta zbog toga Mladić udario nogom u du*e, a bio je pijan i Beara, ali on podnosi piće, pa se po njemu može prepoznati da li je pijan ili nije. Beara je bio strah i trepet i u ratnom štabu - rekao je Šešelj i naveo da je umalo došlo do tuče između njega i Beare, jer je "Beara god je prolazio pored Šešelja nešto škrgutao zubima i psovao, a onda mu je lider radikala zapretio i od tada to više nije radio".\nŠešelj je izneo i dokaz da je Srebrenica praktično predana, a da još uvek nije poznato ko je naručilac zločina.\n- Dva meseca ranije helikopter je izveo Nasera Orića i njegov štab, on je razrešen dužnosti komandanta i nikad mu više nije dozvoljeno da se vrati u Srebrenicu, divizija je obezglavljena, a Srebrenica proglašena za zaštićenu zonu - rekao je predsednik SRS.\nPredsednik SRS je podsetio i na knjigu Ibrana Mustafića kojom tereti Aliju Izetbegovića, jer svedoči da je tražio povod sa Klintonom da se bombarduju srpski položaji.\n- Divizija se u punom borbenom poretku probijala. Srbi su je zasuli artiljerijom i ona se podelila na četiri, pet delova koji su izgubili vezu. Tada su nailazili na minska polja, dolazilo je do sukoba među samim Muslimanima - izjavio je Šešelj.\nPredsednik SRS je pohvalio i generala Vinka Pandurovića koji je pustio Muslimane da prođu naoružani kroz Zvornik, jer da ih je eliminisao, onda bi brojka koja se pripisuje bila još veća.\nGeneral Vinko Pandurević je rekao da Srbija nikako nije umešana u ono što se dogodilo u Srebrenici.\nVojislav Šešelj Milomir Marić ćirilica Vinko Pandurević Tomo Kovač Goran Petronijević Zoran Živanović Srebrenica\nŠOK u novoj "Ćirilici": Haradinaja pitali da li želi da pripoji Kosovo Albaniji! Evo šta je rekao! (FOTO)\nMeron će ipak morati da leti: Spreman novi zahtev za izuzeće Mladićevog sudije koji osuđuje Srbe!\n"Americi pripada sve ono što može da otme": Marićeva rečenica obeležila večerašnju "Ćirilicu" (FOTO)\nDodik na komemoraciji u Bratuncu: U BiH nema pravde za Srbe, zločinci ostali NEKAŽNJENI\nPREOKRET: Holandski vojnici odustali od tužbe zbog Srebrenice\nVELIKI USPEH: Teodora Vukojević srebrna na Mediteranskim igrama\nFestivalom HOT Jahorina zvanično otvorena letnja sezona na Jahorini


Bivši ministar predat tužilaštvu - BIGportal.ba\nBivši ministar predat tužilaštvu\n3 Aprila, 2019 070\nFederalna uprava policije jutros je Kantonalnom tužilaštvu u Sarajevu predala bivšeg ministra u Vladi Federacije BiH (FBiH) Desnicu Radivojevića, osumnjičenog za krivično djelo udruživanje radi činjenja krivičnog djela zloupotrebe položaja ili ovlaštenja, te prevaru.\nPortparol Tužilaštva Azra Bavčić rekla je da će Radivojevića danas ispitati postupajući tužilac radi donošenja odluke o daljim mjerama.\nDesnicu su juče, u nastavku operativne akcije “Farmer”, na području Republike Srpske uhapsili policijski službenici Federalne uprave policije u saradnji s Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Srpske, a pod nadzorom kantonalnog tužilaštva.\nNa osnovu naredbe Kantonalnog suda u Sarajevu, na širem području FBiH u okviru akcije “Farmer” oduzeto je 28 traktora i poljoprivrednih mašina koje su nezakonito prodate i dodijeljenje trećim licima.\nOperativna akcija “Farmer” početa je 31. marta i do sada je uhapšeno devet lica.\nOni su osumnjičeni da su tokom 2014. i 2015. godine u svojstvu članova Komisije za dodjelu poljoprivredne mehanizacije Vlade FBiH nezakonito prodali poljoprivrednu opremu koju je kao pomoć ugroženima u poplavama u BiH donirala Kina u vrijednosti većoj od šest miliona KM.\nMuzička diva je milionerka, a njenog oca “nema pas za šta da ujede”


SUD ODBIO KAUCIJU Predsednika španskog Saveza ostaje u pritvoru\nŠpanski sudija odbio je kauciju predsedniku Fudbalskog saveza Španije, njegovom sinu i potpredsedniku saveza, posle njihovog svedočenja u istrazi o korupciji u španskom fudbalu.\nKako se navodi, sudija Santjago Pedras je odbio kauciju i odlučio da Anhel Marija Viljar i njegov sin Gorka, kao i potpredsednik Saveza zadužen za finansije Huan Padron ostanu u pritvoru dok traje istraga. On smatra da postoji rizik od njihovog bekstva zbog "velikih ekonomskih sredstava koje imaju na raspolaganju".\nSudija je odredio kauciju od 100.000 dolara za četvrtog osumnjičenog, sekretara fudbalske federacije Tenerifa Ramona Ernandeza.\nNjih četvorica su uhapšeni u raciji u utorak, a optuženi su za nepravilnosti u upravljanju Savezom, zloupotrebu sredstava, korupciju i falsifikovanje dokumenata.\nViljar (67) je optužen da je koristio sredstva Saveza kako bi obezbedio podršku na predsedničkim izborima ranije ove godine. On se od 1988. godine nalazi na čelu Saveza, a osmi put je izabran za predsednika te organizacije nakon što njegov jedini rival Horhe Perez nije uspeo da obezbedi potrebnu podršku.\nSudija Pedras rekao je da je Viljar osumnjičen za zloupotrebu javnih i privatnih sredstava Saveza, "najmanje od 2009. godine". Viljar je potpredsednik FIFA i UEFA.


Beta 13. decembra 2018. 11:20\nPremijerka Srbije Ana Brnabić ocenila je danas da su za Srbiju u 21. veku „ministarstva sile“ – ministarstva obrazovanja i kulture i da država treba da iskoristi sve prednosti koje nudi četvrta industrijska revolucija.\n„Prošao je 19. vek, prošao je 20. vek. U njima su ministarstva sile, koja su pokazivala koliko je jedna zemlja jaka, bila ministarstva vojske i policije. U 21. veku ministarstva sile su ministarstva obrazovanja i kulture“, kazala je ona na otvaranju skupa „Budućnost izvodjačkih umetnosti u Srbiji – perspektive i izazovi“.\nOna je kazala da Srbija može i treba da iskoristi četvrtu industrijsku revoluciju koja donosi nered (disruption), što za zemlje Zapadne Evrope predstavlja najveće izazove, dok je za Srbiju to najveća prednost.\n„Četvrta industrijska revolucija donosi disruption, donosi nerede, donosi sistem u kojem nema poretka. To je njima najveći izazov, to je nama naajveća prednost. Mi smo navikli da žvimo u ‘disruption’, da živimo u društvu u kome nema sistema. Mi se ne plašimo šta će da se desi sutra, jer toliko decenija mi nismo znali šta će da se desi sutra. Ono što je njima najveći izazov, to je naša najveća šansa“, kazala je Ana Brnabić.\nOna je ukazala na značaj digitalizacije kao šanse da Srbija postane konkurentnija, da ostvari svoje prave potencijale, da se ne takmiči po tome koliko smo jeftini, već po tome koliko su ljudi pametni i sposobni i da pokažu kreativnost i stvaralačku energiju.\n„Da stvorimo društvo i ekonomiju zasnovane na znanju, kreativnosti i inovacijama, a ne na radno-intenzivnim investicijama koje ne donose puno dodatne vrednosti. To je ono što se u ekonomiji zove: da idemo od investment-driven economy na innovation-driven economy“, kazala je ona i dodala da je jedini način da se brzo podigne standard da talentovani, kreativni ljudi ostanu u Srbiji.\nOna je kazala da se u Srbiji radi na nekim stvarima kako bi se stvorili bolji uslovi za kreativnost.\n„U proteklih nekoliko meseci sproveli smo jedno opsežno istraživanje stanja scene u izvodjačkim umetnostima iz čega se mogu izvući važni zaključci o trenutnom stanju i problemima. Nadam se da ćemo i na današnjom konferenciji kroz diskusiju doći do konkretnih predloga rešenja“, kazala je ona.\nDodala je da je ponosna što je na čelu prve Vlade koja je iz kredita Razvojne banke Saveta Evrope izdvojeno 20 miliona evra za projekte u kulturi.\n„20 miliona evra samo za projekte u kulturi da bismo napravili uslove da ljudu u kulturi mogu da rade kao ljudi“, kazala je Ana Brnabić.\nPodsetila je da su obnovljeni Narodno pozorište u Beogradu i Muzej savremene umetnosti, dodajući da očekuje da do sredine 2019. godine bude završeno pozorište Bora Stanković u Vranju, Narodno pozorište u Subotici i da se obnovi scena Stupica u Jugoslovenskom dramskom pozorištu.\n„Mi želimo da svetu predstavimo naše najbolje kreativce i naučnike, a ne sve ono kako smo se predstavljali proteklih decenija“, kazala je ona.\nPremijerka je najavila konferenciju „World Minds“, koja će biti organizovana u Beogradu u maju iduće godine.


Saobraćaj se jutros na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH odvija po pretežno vlažnim i klizavim kolovozima, a zbog niske temperature iz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske vozačima skreću pažnju na moguću poledicu, naročito na dionicama u višim predjelima, preko prevoja, mostova i na prilazu tunelima.\nSaobraćaj se na dionici magistralnog puta Prijedorska petlja-Klašnice odvija jednom trakom zbog oštećenja nadvožnjaka kod Roguljića, na lokaciji "NIS petrol" pumpe.\nZabranjen je i saobraćaj za teretna vozila preko nadvožnjaka, gdje se saobraćaj odvija jednom trakom naizmjenično.\nU toku je izgradnja i postavljanje privremenog sistema naplate putarine na auto-putu "9. januar", Banjaluka-Doboj, na petlji Mahovljani, zbog čega je na ovom lokalitetu izmijenjen režim odvijanja saobraćaja.\nNa regionalnom putu Bratunac tri-Drinjača od ponoći do 7.00 i od 16.00 časova do ponoći na snazi je zabrana saobraćaja za teretna vozila ukupne mase veće od 3,5 tona i autobuse klase "M3" zbog radova na sanaciji klizišta.\nU toku je tradicionalna republička preventivna kampanja "Niti jedna čaša prije vožnje!", kojom se želi ukazati na opasnosti upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola.\nNa regionalnom putu Mihalji-Blidinje na području Federacije BiH saobraćaj je obustavljen za vozila teža od tri i po tone.\nZbog sanacije tunela "Vranduk dva" i dva mosta, izmijenjen je režim saobraćaja na dionici magistralnog puta Zenica-Nemila.\nNa magistralnom putu Novi Travnik-Bugojno, zbog radova na mostu na ulazu u Bugojno, obustavljen je saobraćaj za teretna vozila ukupne mase veće od sedam tona i preusmjeren na magistralni put preko Travnika i Donjeg Vakufa.\nOstala vozila na ovom lokalitetu saobraćaju obilaznicom u neposrednoj blizini.\nNegdje i snijeg


Kraj kalendarske godine obilježile brojne aktivnosti u DC za djecu i porodicu – Defendologija centar Nikšić – Centar za bezbjednosna, sociološka i kriminološka istraživanja Crne Gore\nKraj radne 2017 godine obilježile su brojne aktivnosti u Dnevnom centru za djecu i porodicu “Defendologija”. Na uspješnost godine na izmaku ukazuju brojne aktivnosti koje su realizovane i koje su na nivou organizacije ocijenjene kao veoma kvalitetne. U toku godine realizovane su dvije veće humanitarne akcije i to: “Pruži manje daj više” – akcija koja je ralizovana sa kompanijom “Voli” sa ciljem smanjenja prosjačenja djece na ulicama. Aktivisti su realizovane u više odvojenih akcija u neposrednom kontaktu sa gradjanima u kojima su aktivisti ukazivali na štetnost davanja novca djeci koja žive i rade na ulici.\nPruži manje daj više u školama\nPruži manje daj više na fakultetu\nU akciji ” Doniraj slatkiš onom koga nema” u periodu od 18 decembra do kraja sedmice, sakupljeno je preko 100 novogodišnjih paketića za djecu korisnike našeg Centra, takodje uz pomoć kompanije “Voli” koja se pokazala kao značajan partner u realizaciji ovih aktivnosti.\nDio Novogodišnjih paketića\nKorisnici na dodjeli paketića\nDana 21.12.2107 godine sa početkom u 12.00 časova svečano su uz prigodan program i koktel otvorene nove i didaktički uredjene prostorije za rad sa djecom korisnicima uz podršku partnerske organizacije “Save the Children” iz Sarajeva.\nOtvaranje predsjednik DF Centra\nOtvaranje predsjednik SO Nikšić\nRealizovan je izlet za dvadesetoro djece korisnika DC za djecu i porodicu na planinsku visoravan Krnovo i SKI Centar Vučje u blizini Nikšića.\nČas u prirodi na Krnovu\nPriprema za sankanje\n2090total visits,1visits today\n275855total sites visits.


Opasnost od širenja afričke kuge u Srbiji, najugroženiji Srem i Bačka | InfoNet Vojvodina\nOpasnost od širenja afričke kuge u Srbiji, najugroženiji Srem i Bačka\nPostoji opasnost da se afričke kuga svinja, koja prethodnih nekoliko godina hara Mađarskom i Rumunijom, proširi u Srbiju, piše Tanjug.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović, ipak, kaže da je naša država preduzela sve mere da to spreči. On je precizirao da su od te bolesti svinja najugroženiji Bačka i Srem, gde se nalazi najveći broj farmi svinja.\n“Ljudi mogu da budu spokojni jer ta bolest nije opasna za njih, ali može da predstavlja problem za ekonomiju jedne zemlje jer lek za ovu bolest ne postoji”, objasnio je Nedimović.\nOn je podsetio da se afrička kuga prvo pojavila na prostoru Mađarske, a njeno širenje iz tog dela sprečava, kako je rekao, jedna srećna okolnost – ograda koja je podignuta zbog migranata. Ta ograda sprečava i divlje svinje da prelaze na našu teritoriju i šire bolest.\n“Mi smo osnovali nacionalni centar koji se bavi problematikom afričke kuge svinja i već godinu dana preduzima sve preventivne mere”, rekao je Nedimović.\n“Ovde je najvažnija preventiva da se spreči dolazak bilo kakve robe koja može imati sumnjivo poreklo i koja može ukazati na prisustvo ove bolesti”, napomenuo je ministar.\nU Mađarskoj je ta bolest počela da jenjava, a u Rumuniji je pre nekoliko dana otkrivena na još nekoliko lokacija.\nSličan SadržajAktuelnoBranislav NedimovičPoljoprivredaStočarstvo\nGrađani brže prljaju grad, nego što “Čistoća” stigne da očisti


Whirlpool WDNF 93D B H frižider sa zamrzivačem cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nWhirlpool WDNF93DBH Samostojeći, Energetski razred A+++, Kapacitet frižidera 252 l, Kapacitet zamrzivača 97 l... specifikacija\ncena 95.490,00 din | prodavnica (1)\nAEG RCB632E4MX frižider sa zamrzivačem\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Whirlpool WDNF 93D B H frižider sa zamrzivačem po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Whirlpool frižider sa zamrzivačem WDNF 93D B H na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kombinovani frižideri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Whirlpool Kombinovani frižideri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Whirlpool WDNF 93D B H frižider sa zamrzivačem sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Whirlpool WDNF 93D B H frižider sa zamrzivačem. Pre kupovine, podatke za Whirlpool frižider sa zamrzivačem WDNF 93D B H proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


„Ostajem ostati“ na repertoaru u vranjskom pozorištu - JuGmedia\nGostujuća predstva „Ostajem ostati“ naći će se na repertoaru vranjskog teatra u petak, 5. novembra u 20 časova. A pored predstava vranjskog ansambla u toku novembra, publika će moći da pogleda još nekoliko gosujućih predstava u ovom pozorištu.\n„Ostajem ostati“, je samostalni projekat nekoliko glumaca Novosadskog pozorišta, reč je o predstavi koja je inspirisana pesmom Talismana Šandora Vereša, čiju režiju potpisuje Gabrijela Crnković. Komad se bavi „temom rodnog kraja i postavlja pitanje da li u njemu treba ostati ili ga napustiti“, stoji u saopštenju na zvaničnom sajtu Grada Vranja.\nU nedelju, 7. novembra, od 12 sati na repertoaru biće dečja predstava „Uspavana lepotica“, a u utorak, 9. novembra, gosti vranjskog pozorišta biće glumci Narodnog pozorišta iz Niša sa ostvarenjem „Vlast i njena opozicija“ u režiji Egona Savina.\nKarte za sve programe kupuju se na biletarnici pozorišta.\npredstava "Ostajem ostati"


Nemačka apeluje na građane da se pridržavaju mera - Naši u svetu\nObjavljeno 12/08/20 u 17:30\nNemačka vlada pozvala je danas građane da budu na oprezu i pridržavaju se javnozdravstvenih mera, jer je novih slučajeva najviše u poslednja tri meseca, a u međuvremenu su se otvorile škole.\nDosadašnji odgovor Nemačke na pandemiju pokazao se kao uspešan u efikasnom usporavanju širenja pandemije, ali je državni organ za kontrolu bolesti danas registrovao 1.226 novih infekcija. To je najveći broj od početka maja, prenosi AP.\nMinistar zdravlja Jens Span rekao je da su se manja i srednja žarišta pojavila u skoro svim regionima, čemu su u velikoj meri doprineli putnici koji se vraćaju iz inostranstva i ljudi koji se zabavljaju ili imaju porodična okupljanja.\nSpan je ponovo apelovao na građane da nose maske i drže distancu, istovremeno izražavajući sumnju u novu vakcinu koju je odobrila Rusija, prva zemlja u svetu koja je to učinila.\n“Nije stvar u tome da budete prvi, već da vakcina bude efikasna, testirana i bezbedna”, rekao je Span.\nNemačka ima 218.519 potvrđenih slučajeva kovida-19 i 9.207 smrtnih slučajeva, prema podacima Instituta Robert Koh, nacionalnog centra za kontrolu bolesti. Na vrhuncu pandemije početkom aprila, bilo je oko 6.000 novih slučajeva svakog dana.\nUžas u Parizu: Renovirali luksuznu vilu, pa pronašli leš koji je tu bio skriven 30 godina


Marketing – Teodesk\nMožete da budete o toku sa svim novinama, čak i kada ste uključeni u sve faze kreativnog procesa.\nAko radite u marketingu, znate da je organizacija ključna. Mnoge stvari se dešavaju istovremeno i morate biti u konstantnoj komunikaciji s ljudima iz različitih sektora.\nTo je razlog zašto smo unutar Teodeska integrisali eksternu i internu komunikaciju u naše radne površine gde možete planirati procese i projekte, slati mejlove i poruke, kao i dodeljivati odgovornost kada je to potrebno.\nPrimena u kreativnom sektoru\nRad sa više dizajnera na više kampanja može biti zbunjujući i dugotrajan, pogotovo kada su rokovi kratki. Desetine datoteka svakodnevno se šalju preko više kanala i praćenje najnovije verzije može oduzeti dosta vremena.


Buru prekida Kurc: Austrija priznala Kosovo i to je to - Press\nNi danas se u Austriji ne stišava bura zbog izjave vicekancelara da je Kosovo deo Srbije. Polemiku prekida Kurc: Austrija priznala Kosovo i to se neće promeniti .\nNa pitanje da li je Štraheovo opredeljenje da podrži jednu stranu oslabilo posredničku poziciju Austrije, umesto Kurca odgovorio je sam Štrahe, koji je negirao tu tvrdnju i naglasio da ima razumevanje za obe strane, ali je istovremeno konstatovao da se, kada govori o realnom stanju, uvek suočava sa optužbama da je jednostran.\n"Srpsko viđenje je drugačije od onog Kosova. Takođe i pet država EU nije priznalo Kosovo" podsetio je on i dodao da problem nažalost nije održivo rešen. Kurc je takođe ocenio da ne vidi da je Štraheova izjava nanela bilo kakvu štetu, te istakao da ima odlične kontakte kako sa Srbijom, tako i sa Kosovom.\n„Austrija je pre dugo vremena priznala Kosovo i taj stav se ni u budućnosti neće promeniti“, zaključio je Kurc.\nS druge strane, opoziciona stranka Neos zatražila je danas sednicu spoljnopolitičkog saveta zbog “višestrukih spoljnopolitičkih ispada” vicekancelara Hajnc-Kristijana Štrahea.\nI bivši austrijski kancelar, lider Socijaldemokratske partije Kristijan Kern, osudio je izjave Štrahea vezane za Kosovo ističući da on „doliva ulje na vatru“. „Tada kada smo prizali Kosovo imali smo konflikte na ulicama Austrije među mladima sa Kosova i iz Srbije“, objasnio je Kern. Takođe i po pitanju RS je, kako dodaje, Štrahe već delovao mimo evropskog konsenzusa.\n„To je pravi bezbednosni rizik po Austriju“, upozorava Kern podsećajući da je više stotina plavih šlemova iz Austrije stacionirano na Kosovu i u Bosni i Hercegovini, koji bi bili prvi koji bi se suočili sa problemima.\nB92 (20) RTS (10)\nAustrija Balkan Kosovo B92\nKina zabranila Mont Everest za turiste - ostavljaju mnogo đubreta\nPrva izraelska svemirska letelica poletela na Mesec\nIzuzetno snažan potres: Ekvador pogodio zemljotres jačine čak 7,7 stepeni, ljudi u panici izašli napolje (video)\nSa političke na muzičku scenu: Rat bendova na granici između Kolumbije i Venecuele


"Nedopustivo da izvođač dovodi mašine zbog ministra" - Bizlife.rs\n“Nedopustivo da izvođač dovodi mašine zbog ministra”\n14:00 Zrenjanin, 02.04.2019.\nIz budžeta Vlade Srbije za održavanje, rekonstrukcije, rehabilitaciju puteva i mostova u Srednjobanatskom okrugu biće izdvojeno blizu 2,5 milijarde dinara tokom ove i početkom naredne godine, izjavila je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nZorana Mihajlović je Zrenjanin posetila zajedno sa ministrom omladine i sporta Vanjom Udovičićem i ministrom privrede Goranom Kneževićem, a u Gradskoj kući u Zrenjaninu održani su sastanci kojima su prisustvovali i njihovi saradnici, državni sekretari, pomoćnici i savetnici, kao i direktori javnih preduzeća iz oblasti saobraćajne infrastrukture i državnih agencija, predstavnici Srednjobanatskom okruga i Grada Zrenjanina.\nOna je novinarima kazala da je na današnjem sastanku razgovarano o putnoj infrastrukturi tog okruga, pijaćoj vodi u Novoj Crnji, a da će Zrenjanin biti jedan od tačaka investicionog ciklusa Srbije budući da će biti izgradjen autoput Beograd – Zrenjanin.\n“Mislim da je to jako važno jer će to biti jedan od auto puteva koji ćemo početi da radimo ove godine, ali, ova godina biće rezervisana za projektno – tehničku dokumentaciju”, kazala je ona i navela da sledeće godine moraju početi radovi.\nPrema njenim rečima, značajno je i to što Srbija praktično počinje izgradnju tri autoputa ove godine.\nGovoreći o obilasku radova na izgradnji dela obilaznog puta oko Zrenjanina, na koju Zrenjaninci čekaju više od 20 godina, Zorana Mihajlović je navela da je nedopustivo da izvođač radova (Energoprojekt – Niskogradnja) dovodi mašine danas zbog dolaska ministara.\n“Meni to ne treba, sledeći put ću doći nenajavljeno. Investitor su ‘Putevi Srbije’ koji su danas dobili nalog da ispitaju dinamiku izgradnje obilaznice, jer ako meni izvođač danas kaže da je sve u dinamici, kakva je to dinamika, ako se od oktobra, kada smo počeli radove, do danas, 2. aprila, kažete sve je u dinamici, a nema vas danima”, rekla je Zorana Mihajlović.\nNavela je da se u tom slučaju ne može reći da radovi nisu izvođeni zbog lošeg vremena.\nOna je navela i da će ove godine biti rađena projektno – tehnička dokumentacija za četvrtu fazu oblaznice i da će naredne godine početi radovi na izgradnji te faze.\nzorana mihajlović autoput zrenjanin


U martu dug rastao 104 evra u sekundi\nBudžetski deficit Srbije nakon prvog tromesečja veći je nego što je bilo dogovoreno s MMF-om. Javni dug Srbije na kraju marta bio je oko 14,62 milijardi evra, što znači da je tokom tog meseca povećan oko 270 miliona evra, objavilo je Ministarstvo finansija. Međutim, ono nije saopštilo koliko je udeo javnog duga u bruto domaćem proizvodu, ali je prešao zakonom propisanu granicu od 45 odsto.\n– Uz optimističke prognoze, pri deset posto nominalnom rastu BDP-a u odnosu na prošlu godinu, udeo javnog duga u martu je iznosio 46,6 odsto. Spram toga, sada može samo biti veći, nikako manji – kaže za naš list ekonomista Miroslav Zdravković, podsećajući na to da je javni dug bio tik uz zacrtanu granicu od 45 odsto i na kraju 2010. godine i početkom 2011. godine, kada je usvajan Zakon o budžetu.– Tada je iznosio 44,6 odsto, a na kraju prošle godine je bio bitno iznad te granice s udelom od 48,7 odsto, uz veliku verovatnoću da je premašio 50 odsto BDP-a na početku ove godine.\nMeđutim, nije tu pitanje samo koliko iznosi javni dug već već i kojom dinamikom raste.\n– Samo u febrauru je rast javnog duga izneo 270 miliona evra, što je devet miliona evra dnevno ili 104 evra u sekundi – upozorava Zdravković.\nPo njegovim rečima, kada gledamo prihodnu stranu budžeta, najveći doprinos rastu deficita imale su izmene Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, kojima je udeo opština i gradova u porezu na dohodak građana povećan sa 40 na 80 odsto. Zbog toga su prihodi od poreza na dohodak građana u budžetu prepolovljeni, tačnije, smanjeni osam milijardi dinara.\n– Kada se uporede prošla godina i ova, imamo rast deficita od 25 milijardi dinara. Znači, da su te pare ostale u budžetu, deficit ne bi bio toliki već 17 milijardi. S rashodne strane, kada se pogleda zašto je došlo do tolikog rasta deficita, dođe se pojedinačno na stavke gde je najviše povećan: subvencije su veće 61 posto, ili 6,6 milijardi, rashodi po osnovu plaćanja kamata 59,9 posto, što je 4,2 milijarde više nego lane; kapitalni izdaci porasli su 74 posto, ali pošto su oni mali, to je povećanje od 2,9 milijarde; rashodi za zaposlene su povećani 12,8 posto, ili 6,5 milijardi. Zapravo, dođe se do toga da je namanji udeo u rastu deficita imalo finansiranje penzija, gde je povećanje samo za pet posto – navodi Zdravković, uz ocenu da spram udela javnog duga u BDP-u i dinamici kojom on raste treba da se vidi šta će biti prve mere nove vlade u pravcu uravnoteženja republičkog budžeta.\n– Nova vlada Srbije naći će se u poziciji da neće biti u stanju da se dalje zadužuje te će biti pod pritiskom da potpuno promeni poresku politiku i javnu potrošnju, što pod spoljnim pritiskom, a što usled situacije u kojoj će se naći – ocenjuje naš sagovornik.\nSaradnik Ekonomskog instituta Ivan Nikolić ocenio je, međutim, da je pitanje budžetskog deficita gotovo alarmantno i trebalo bi ga hitno rešavati, ističući da će za buduću vladu najkrupniji problem biti kako u kratkom roku zaustaviti širenje postojećeg jaza u budžetu.\n– Gotovo da više nema mesta nikakvom odlaganju, niti kalkulisanju ili žmurenju na probleme, jednostavno, doći ćemo u sitaciju da ćemo morati svim legitimnim sredstvima da se borimo protiv tako visokog deficita – rekao je Nikolić.\nGovoreći o merama koje bi trebalo sprovesti, on je naglasio da bi na kratak rok to bile mere štednje, „a s druge strane, kada se objektivno budu sagledali kapacitet i mogućnosti da se uštedi, u kojoj je to meri moguće, ukoliko to ne bude bilo dovoljno – a pretpostavljam da neće – onda razmišljati i delovati na povećanje nekih prihoda”.\nBiće bolje u drugom poluvremenu\nDirektor Instituta ekonomskih nauka Dejan Erić naglasio je da objavljeni budžetski deficit nije dobra vest, „i to je nešto što bi svakoga u zemlji trebalo da brine”, ali da treba imati u vidu da je na to uticalo nekoliko faktora, među kojima su jaka i oštra zima, kao i činjenica da smo u izbornoj godini.\n– Jedno je izvesno: novu vladu i premijera sigurno će čekati vrlo ozbiljan posao u rebalansu budžeta, a moj savet bi bio da, iako će na rashodnoj strani sigurno morati da se štedi, fokus svog angažmana posveti prihodnoj strani – ocenio je on.\nPo Erićevim rečima, „ne bi trebalo širiti paniku” jer se radi tek o prvom kvartalu i postoji mogućnost da se u preostalom delu godine budžetski deficit smanji.


Fond solidarnosti: Za liječenje i dijagnostiku lani izdvojeno 6,1 miliona KM - Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske\nFond solidarnosti: Za liječenje i dijagnostiku lani izdvojeno 6,1 miliona KM\npetak, 23. 04. 2021. 12:14\nFond solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu u prošloj godini za liječenje i dijagnostiku djece u inostranstvu izdvojio je oko 6,1 milion KM. Ovo je, između ostalog, navedeno u Izvještaju o radu i izvršenju Rebalansa Finansijskog plana – Budžeta ove ustanove za prošlu godinu koji je usvojila i Vlada Republike Srpske.\nKako je navedeno u izvještaju, Fond je u prošloj godinio finansirao liječenje i dijagnostiku za 107 djece u inostranstvu, a djeca su upućivana u zdravstvene ustanove u Srbiji, Italiji, Njemačkoj, Turskoj, Španiji, Češkoj kao i u drugim referentnim svjetskim klinikama.\nNajčešći razlozi za upućivanje na liječenja u inostranstvo su intervencije u sklopu liječenja djece oboljele od malignih bolesti, rijetkih bolesti, transplantacija, urođenih ortopedskih anomalija, bolesti oka, srca i drugih oboljenja.\nOsim toga, Fond solidarnosti u prošloj godini, donio je odluku da sve tok traje vanredna situacija izazvana zbog pandemije virusa korona finansira i dodatne troškove, poput poput putnih troškova, smještaja, refundacije kupljenih medicinskih sredstava, lijekova.\n„Usvajanjem ove odluke, Fond solidarnosti već godinu dana finansira veći obim prava, a sve u cilju da se porodicama koje se sa bolesnim djetetom nalaze u inostranstvu obezbijedi nesmetan povratak kući, ostanak u bolnici ili ostanak u gradu (zemlji) u kojoj su se zatekli zbog liječenja djeteta“, konstatovano je u ovom izvještaju.\nU prošloj godini uspostavljena je i saradnja sa diplomatsko – konzularnim predstavništvima BiH, posebno u Turskoj i Njemačkoj koji su na raspolaganju porodicama koje odlaze u te zemlje na liječenje. To je posebno značajno, jer kako je navedeno u izvještaju, konzuli su iskazali spremnost u pronalaženju najboljih bolnica za djecu iz RS u slučaju potrebe za njihovim liječenjem u Turskoj i Njemačkoj.\nOsim toga, Fond solidarnosti je u svakodnevnom kontaktu sa roditeljima bolesne djece, ali i sa zdravstvenim ustanovama u inostranstvu. U protekloj godini u skladu sa epidemiološkom situacijom organizovano je nekoliko posjeta porodicama djece koja su se liječila u inostranstvu. Takođe, zahvaljujući dobroj saradnji sa zdravstvenim ustanovama u inostranstvu na jednostavniji način su se savladale sve prepreke koje su izazvane pandemijom virusa korona i drugačijim načinom rada zdravstvenih ustanova\nI u prošloj godini nastavljena je saradnja sa Društvom psihologa RS na način da je Fond solidarnosti podržao je akciju Društva psihologa za vrijeme pandemije u vezi sa očuvanjem mentalnog zdravlja posebno osjetljivih kategorija društva.\nPodsjećamo da je Društvo psihologa na raspolaganju i roditeljima djece koji se liječe u inostranstvu tako što im pružaju besplatnu stručnu pomoć ukoliko im je potrebna.\nInače, Izvještaj o radu i izvršenju Rebalansa Finansijskog plana – Budžeta ove ustanove za prošlu godinu nakon što ga je usvojila Vlada RS razmatraće i Narodna skupština Republike Srpske.


Građani mogu da predlože kako pročistiti vazduh u Beogradu - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tGrađani mogu da predlože kako pročistiti vazduh u Beogradu\nNaša prestonica se sve čeće nalazi na vrhu liste najzagađenijih gradova na svetu. Obeshrabrujuće je to što nas ovakvi “uspesi” više ne iznenađuju. Možda je čak i gore od saznanja šta dišemo delovala nezainteresovanost vlasti za rešavanje ovog problema. Međutim, u međuvremenu su se ipak desile neke promene. Stavljen je na javnu raspravu nacrt Plana za kvalitet vazduha za narednih deset godina. Može mu se pristupiti preko ovog linka.


Bar izabran za novog ministra pravde SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Bar izabran za novog ministra pravde SAD\nBar izabran za novog ministra pravde SAD\nSenat američkog Kongresa potvrdio je danas izbor Vilijama Bara za ministra pravde SAD.\n0Piše: Beta 14. februara 2019. 21.19 Izmenjeno: 17. februara 2019. 18.45\nZa izbor Bara, kandidata predsednika SAD Donalda Trampa, glasala su 54 senatora, a protiv 45. Bara su podržali gotovo svi republikanci i tri senatora demokrata, navodi Bi-Bi-Si.Bar će kao ministar pravde preuzeti nadzor nad istragom ruskog mešanja u predsedničke izbore 2016. godine koju vodi specijalni savetnik Robert Muler.\nNovi ministar dolazi na mesto Džefa Sešonsa kojim je Tramp bio nezadovoljan, izmedju ostalog, što se izuzeo iz Mulerove istrage.\nBar je već bio ministar pravde SAD, od 1991. do 1993. godine, za vreme administracije predsednika Džordža Buša starijeg.\nministar odbrane, SADBeograd\nVilijam Bar: Tramp nije pomagao Rusima da se mešaju u američke izbore


Strani uticaji ne slabe, parlament i dalje ćuti o odboru » CDT\n15/10/2021 CDT Portal\nIako je više političkih partija, iz vladajuće većine i opozicije, javno podržalo inicijativu Centra za demokratsku tranziciju (CDT) da se u Skupštini Crne Gore oformi poseban odbor koji bi se bavio stranim uplitanjima u demokratske procese bez obzira od koga oni dolazili, parlament nije preduzeo nikakve aktivnosti u formiranju ovog radnog tijela.\nCDT je još u martu Skupštini Crne Gore uputio inicijativu da formira odbor koji bi radio po uzoru na Posebni odbor za strano miješanje u sve demokratske procese u EU (INGE).\nOd marta, kada je inicijativa upućena predsjedniku Skupštine Aleksi Bečiću, itekako je bilo vidljivo uplitanje trećih strana u dešavanja u Crnoj Gori, što kroz kampanje tabloida, događaje u Crnoj Gori, što kroz direktan ali i posredan politički i ekonomski uticaj. Stoga, potreba za formiranjem ovog odbora je još veća nego prije sedam mjeseci kada smo uputili inicijativu.\nIgnorisanje naše inicijative, iako su je podržali i djelovi vlasti i opozicije, znači da se crnogorske institucije ne žele ozbiljno baviti pitanjem izgradnje otpornosti demokratskih procesa. Zato još jednom apelujemo na one koji su podržali naš predlog da, bez odlaganja, omoguće i da on zvanično uđe u skupštinsku preoceduru.\nJuče smo na sjednici INGE, u razgovoru sa evropskim poslanicima, prenijeli poruku o neprihvatljivom stanju u Crnoj Gori i značaju i važnosti institucionalnog bavljenja stranim uplitanjem, kao i očekivanja da će naš parlament konačno početi da se aktivnije bavi ovom temom.\nPodsjećamo javnost da INGE ima ovlašćenja da radi na procjeni nivoa stranih prijetnji i miješanja u nacionalne i evropske izbori širom EU, da prati kampanje dezinformacija, sajber napade, direktnu i indirektnu finansijsku podršku i ekonomske prinude političkih aktera i subverzija civilnog društva.\nZbog svega ovoga, ne vidimo razlog zbog kojeg bi Skupštini Crne Gore bilo problematično da formira odbor po uzoru na ključni izvor demokratije u Evropi – Evropski parlament.


Auto – SNEWS\nKrajem februara usred Atlantskog okeana potonuo je teretni brod Felicity Ace koji je prevozio oko 400 miliona eura vrijedne automobile u Ameriku, piše Jutarnji.hr. Nakon brojnih nagađanja o uništenim automobilima, jučer je napokon otkriveno o kojim se modelima radi. Kako piše specijalizovani časopis TopGear, najveću štetu pretrpjeli su Audi, Bentley, Lamborghini, Porsche i\nAktuelno Auto Crna Gora Prijepolje Sandžak\nZbog veliki odrona blokiran granični prijelaz kod Brodareva\nZbog velikog odrona potpuno je obustavljen saobraćaj na putu ka Crnoj Gori između Brodareva i graničnog prelaza Gostun. Na put se sručilo više hiljada kubika materijala, zemlje i kamena, tako da se ne zna koliko će vremena trebati da se sve raščisti. Iz JP “Putevi Srbije” saopštavaju da su ekipe na terenu i da rade […]\nVršilac dužnosti direktora JP “Puteva Srbije” Zoran Drobnjak najavio je danas da će vrlo brzo biti uvedena naplata putarine na Ibarskoj magistrali za teške kamione – teretnjake od 40 tona nosivosti. Drobnjak je, gostujući na TV К1, rekao da se, prije svega, zbog bezbjednosti saobraćaja moraju teški kamioni prebaciti na autoput umjesto što sada koriste […]


Izazov 6 - Sklad društva i prirode | Toyota Srbija\nIzgradnja društva budućnosti u harmoniji sa prirodom\nOrganizujemo mnogobrojne manje ili veće projekte širom sveta kako bismo postigli cilj izgradnje društva budućnosti koje će biti u harmoniji sa prirodom. Ti projekti obuhvataju pošumljavanje i sadnju drveća, uređenje zelenih površina u gradovima i druge ekološke inicijative kako na našim, tako i na drugim površinama.\nNaši planovi za naredne godine\nNaš cilj 2050 podrazumeva unapređivanje i zaštitu prirode u celom svetu, i da tako ostvarimo svoj san o društvu gde ljudi žive u harmoniji sa prirodom. Do 2030. godine planiramo da realizujemo plan sa 19 “Fabrika u harmoniji sa prirodom” (12 u Japanu i 7 u svetu), kao i da sa lokalnim vlastima i kompanijama započnemo primenu aktivnosti na harmonizaciji odnosa sa prirodom svuda gde Toyota ima svoje pogone.\nIstovremeno, nastavićemo da doprinosimo zaštiti biodiverziteta u saradnji sa nevladinim organizacijama, a pokrenućemo svoje i podržati druge ideje kako bismo pomogli aktivistima koji preuzimaju odgovornost za budućnost planete.\n322 granta kao deo programa Toyota Grant za podsticaj akcijama NVO\nGodišnji grantovi u iznosu od 1,2 miliona dolara. Od 2106. godine zpružamo podršku Međunardonom udruženju za zaštitu prirode (International Union for Conservation of Nature - IUCN), kako bismo proširili spisak ugroženih vrsta na Crvenoj listi IUCN.\n77.000 učenika u 14 zemlaja obuhvaćeno je Toyotinom edukacijom o programu ekološke održivosti\nPodsticanje dece da istražuju svet oko sebe\nU Evropi se povezujemo sa budućim generacijama obezbeđujući im materijale razvijene u Kraljevskoj botaničkoj bašti Kew u Londonu. U tim vrtovima nalaze se najveće i najraznovrsnije botaničke i mikološke kolekcije na svetu, od bujnih tropskih, kišnih šuma do otporne vegetacije pustinja. Fond za obrazovanje o životnoj sredini (FEE) šalje rasadne materijale školama širom Evrope koje učestvuju u ovom programu.\nOd 2015, deca urasta od 6 do 12 godina uče kako da istražuju prirodu u blizini svojih škola, što im omogućava da kroz igru i zabavu koja odgovara njihovim godinama, postanu svesnija bološke raznovrsnosti oko njih. Samo 2015. godine 30.000 đaka iz 655 škola bilo je obuhvaćeno ovim programom, 2017. njihov broj povećan je na 77.000.\nŠta preduzimamo da zaštitimo svet prirode?


Smrtonosni zagrljaj dva džinovska sunca - Sputnjik Srbija\nSmrtonosni zagrljaj dva džinovska sunca\n© Foto : Photo: ESO\n12:30 24.10.2015 (osveženo 12:39 24.10.2015) Preuzmite kraći link\nProučavajući oblast svemirske magline Tarantula u okviru Velikog Magelanovog oblaka, koji je treća najbliža galaksija našem Mlečnom putu, astronomi su otkrili dvostruki zvezdani sistem.\nDve zvezde, čije su orbite toliko blizu da se zapravo dodiruju, otkrivene su na oko 160.000 svetlosnih godina od planete Zemlje u svemirskoj maglini Tarantula, najaktivnijem regionu za formiranje zvezda u Velikom Magelanovom oblaku.\nSistem u kom se zvezde nalaze poznat je pod imenom VFTS 352, a njima je potreban vremenski period u trajanju od jednog dana na Zemlji da se okrenu oko svoje ose. Njihova jezgra su udaljena samo 12 miliona kilometara jedno od drugoga.\nPozicija VFTS 352 u okviru Velikog Magelanovog oblaka\n„U stvari, zvezde su toliko blizu da se njihove površine dodiruju i formiraju most između njih“, objasnili su u Južnoevropskoj opservatoriji, koja je došla do ovog nesvakidašnjeg otkrića.\n„Zvezda VFTS 352 nije samo najveća poznata zvezda u ovom delu svemira, sa svojom kombinovanom masom 57 puta većom od našeg Sunca, već je takođe i rekordna i po temperaturi. Na površini ove dve spojene zvezde ona prevazilazi 40.000 stepeni Celzijusa!“\nZvezde su uočili astronomi u Južnoevropskoj opservatoriji koristeći svoj Evropski izuzetno veliki teleskop, najnapredniji optički instrument na svetu, sposoban da rekonstruiše slike sa takvim ekvivalentom rezolucije bi bio u stanju da uoči farove automobila na udaljenosti do Meseca.\nTrenutno stanje VFTS 352, gde dve zvezde dele oko 30 odsto svog materijala, veoma je specifično, pošto je takva faza u životu zvezda vrlo kratka. Istraživači veruju da će sistem uskoro doći do svog kraja na jedan od dva načina.\n„Ako zvezde nastave sa svojim brzim okretanjem, može doći do jedne od najvećih energetskih eksplozija u svemiru“, rekao je Ig Sane, jedan od autora stručnih radova o zvezdama.\nDok bi takva eksplozija dovela do spajanja dve zvezde u jednu gigantsku, pomoću vrtoglavo brze i eventualno magnetne rotacije, ostaje i mogućnost da se zvezde odvoje, objasnila je Selma de Mink, još jedna naučnica koji radi na projektu.\n„Ako obe zvezde ostanu kompaktne i sistem VFTS 352 izbegne spajanje, to bi dovelo objekte do novog evolutivnog puta koji je potpuno drugačiji od klasičnih zvezdanih evolucija. U slučaju da VFTS 352 završi svoj život u gigantskoj eksploziji, formirao bi se binarni sistem crnih rupa. Takav neverovatan objekat bi bio intenzivan izvor gravitacionih talasa“, rekla je De Minkova.\nsunce, svemir, svet


Novo ruho portala „Ekovizije“ - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novo ruho portala „Ekovizije“\n0Piše: Z.Nikolić 09. decembra 2018. 20.32\nZahvaljujući podršci Ministarstva zaštite životne sredine ovaj portal je pored novog izgleda dobio i nove sadržaje koji mu omogućavaju da ubuduće ostvari kvalitetniji, interaktivni odnos sa njegovim posetiocima.\n„Radeći na realizaciji projekta „Ekovizije-Mesto za dijalog“ uverili smo se da je komunikacija između delova javnih uprava koji se bave zaštitom životne sredine u lokalnim samoupravama na području Raškog upravniog okruga sa civilnim sektorom i lokalnim medijama sporadična i neisplanirana“, rekla nam je Danica Milović, diplomirani ekolog iz Kraljeva koja se, kroz sprovođenje projektnih aktivnosti, bavila dokumentima kreiranim, od pomenutih aktera, u oblasti zaštite životne sredine.\n„Komunikacija u lokalnoj samoupravi treba za svoj cilj da ima i doprinos jačanju snage zajednice kroz jačanje znanja, a potom i svesti građana o problemima uzrokovanim njihovim (ne) postupanjem u oblasti zaštite životne sredine a toga, ako komunikacija nije osmišljena ,kontinuirana i stalna ne može biti.\nU opštinama i gradovima koji su u Raškom upravnom okrugu, ima 191 registrovano udruženje građana koje navode zaštitu životne sredine kao polje dejstva u svojim aktima, ali tek njih dvadestak ima realne aktivnosti i kakvu takvu komunikaciju sa lokalnim samoupravama. Upotpunimo li ovo i podacima da na istom prostoru radi 10 lokalnih televizija, dvadestak radio stanica, preko 40 registrovanih portala i dva nedeljna lista reklo bi se , na prvu , da je to značajna snaga za kvlitetnu komunikciju u funkciji većeg angažovanja institucionalnih aktera i građana u oblasti zaštite životne sredine, ali na žalost, nije tako.\nZbog toga i ono što možemo menjati ograničenim reusrsima kojima inače, raspolažemo ne činimo a konačni ishod je svima poznat kroz brojne probleme koje lokalne samouprave na teritoriji Raškog upravnog okruga imaju u oblasti zaštite životne sredine, od neselektiranja komunalnog i drugog otpada, preko neuređenih deponija narušenog kvaliteta rečnih voda zbog izostajanja adekvatnog tretmana otpadnih voda, brojnih seoskih vodovoda bez adekvatne kontrole…. Zato smo, posle urađene analize stanja u oblasti komunikacija, omogućili da portal „Ekovizije“ , delom svog sadržaja, postane i svojevrsna baza dokumenata koji nastaju kao rezultata aktivnosti institucionalnih aktera u oblasti zaštite životne sredine a sve u cilju pospešivanja procesa komunikacije među akterima preventivnih i postupajućih aktivnosti na teritoriji Raškog upravnog okruga.“\nekologija, kraljevo, sajtKraljevo