Udruženje Reciklera Srbije | Prvi nemačko-srpski Forum za reciklažu i upravljanje otpadom\nновембар 12, 2015\tAutor Jelena\tKategorija Vesti\nPrvi nemačko-srpski “Forum za reciklažu i upravljanje otpadom” koji organizuje Federalno Ministarstvo ekonomije i energetike Republike Nemačke održava se 3. i 4. novembra u hotelu Falkensteiner u Beogradu. Udruženje reciklera Srbije je na konferenciji predstavljala predsednica udruženja Ana Petrović – Vukićević.\nU uvodnom obraćanju govorila je i predstavnica nemačkog Ministarstva privrede i energetike, Kristina Horn, iz Odeljenja za međunarodnu politiku zaštite životne sredine, napominjući da se sa početkom Pregovora o pristupanju Evropskoj unijiSrbija obavezala da reši i Poglavlje 27, koje se upravo tiče politike zaštite životne sredine i usklađivanja sa evropskim propisima.\nNemački Zakon o otpadu i kružnoj privredi, donet 1996. godine, predstavlja uspešan model dugoročnih rešenja u oblasti zaštite životne sredine, gde se osim izbegavanja otpada naročita pažnja posvećuje pripremi, recikliraži i ekonomskoj korisnosti otpada. Primer Nemačke, koja dobija 16% ukupnih sirovina od prerađenog otpada i učestvuje sa 17% udela u svetskom tržištu od reciklaže, treba da postane uzor srpskoj privredi.\nU tom smislu, preduzeća iz Nemačke, učesnici Foruma, ponudiće konkretna rešenja i primere modernog upravljanja otpadom, koji predstavlja sve važniji izvor resursa u razvijenim zemljama.\nStana Božović, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, rekla je da njeno ministarstvo zna gde se nalazi i šta treba da uradi u ovoj oblasti. Prioritet Ministarstva je da zakonskom regulativom napravi balans ekonomije i ekologije, kao i da se izbori za izdvajanje sredstava u visini od jedne milijarde evra za buduća ulaganja.\nBožović je iznela nekoliko zanimljivih podataka o pokrivenosti populacije odnošenjem smeća, koja iznosi svega 60% stanovništa, a da je cilj da se sadašnjih 5% recikliranog smeća poveća na 50%. U pozdravnom izlaganju, pak, nije precizirano kojim će se načinima to i sprovesti.\nIako je Božović istakla važnost učešća države, privrede, nevladinog sektora a naročito značaj medija i edukacije u ostvarenju ovog cilja, nije primećeno prisustvo predstavnika romske populacije na ovom forumu, a novinari su imali tek dvadesetak minuta u okviru pozdravnog izlaganja, bez postavljanja pitanja.\nNajavljeno je da će se i dalje davati podsticajna sredstva za razvijanje reciklažne industrije i da će se 10.000 ljudi, koji, prema podacima Ministarstva, žive od sakupljanja otpada, uvesti u sistem. Šta to konkretno podrazumeva, nismo mogli da čujemo, a svi novinari su zamoljeni da napuste salu nakon završetka uvodnog izlaganja.\nČinjenica da je Poglavlje 27 Sporazuma o pridruživanju još uvek neotvoreno pruža nadu da će nadležno Ministarstvo uvažiti konkretne probleme sa kojima se suočavaju individualni sakupljači smeća u Srbiji, većinom Romi, te da će omogućiti priznanje njihove delatnosti kao zanimanja za koje će biti odvojena konkretna sredstva u vidu socijalnog i penzijskog osiguranja.\nU uslovima nedovoljno razvijene privrede, najvažnije je da Vlada ne zaboravi najnižu, ali najznačajniju kariku u sistemu prikupljanja otpada – od romskih porodica koje od toga žive.


KRIK: Stanko Subotić od koncesije za aerodroma zaradio 47 miliona evra | Nova Ekonomija\nKRIK: Stanko Subotić od koncesije za aerodroma zaradio 47 miliona evra\nKontroverzni biznismen Stanko Subotić je od koncesije za beogradski aerodrom zaradio 47 miliona evra, pošto je iznad cene prodao zemlju koncesionaru, francuskoj kompaniji Vansi, otkrivaju KRIK i OCCRP. Nakon toga, Subotić je ušao u poslovno partnerstvo sa bivšim portugalskim ministrom i advokatom Žozeom Luizom Arnoom, koji danas radi za Vansi. Istraživački novinari navodea da je upravo Arnoova advokatska kancelarija savetovala Vladu Srbije da aerodrom "Nikola Tesla" da pod koncesiju na 25 godina.\nKada je francuski Vansi dobio koncesiju nad beogradskim aerodromom "Nikola Tesla", predsednik države Aleksandar Vučić rekao je da je to "veliki uspeh Srbije".\n"Aerodrom će da izgleda mnogostruko lepše i mnogostruko bolje nego sada", naveo je Vučić na konferenciji za medije, održanoj u januaru 2018. godine.\nVansi je Srbiji platio nešto više od pola milijarde evra za prava da 25 godina upravlja najprometnijim aerodromom u regionu.\nFrancuska firma obećala je da će da uloži 732 miliona evra u njegov razvoj, kao i da će do kraja koncesije više nego udvostručiti broj putnika.\nDeo novca za ulaganje u aerodrom Vansi je dobio kao zajam od Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nUbrzo je bilo jasno da će od ovog ugovora korist imati i moćni pojedinci povezani sa vlastima. Jedan od njih je Stanko Subotić, kontroverzni biznismen koji je poslovno sarađivao sa Vučićevim kumom Nikolom Petrovićem.\nKRIK i novinarska mreža OCCRP još 2018. godine otkrili su da će ovaj kontroverzni biznismen Vansiju da proda zemljište koje je posedovao u blizini aerodroma, a na koje će aerodrom da se proširi.\nProdajom ove zemlje francuskoj kompaniji, Subotić je zaradio 47 miliona evra.\nVansi je Subotiću platio zemlju čak četiri puta više od toga koliko je njena cena bila navedena u prilogu ugovora o koncesiji do kog je ranije došao KRIK.\nNakon prodaje zemlje, Subotić je ušao u posao sa bivšim ministrom regionalnog razvoja u Portugalu Žozeom Luizom Arnoom, trenutno predsednikom upravnog odbora jedne od Vansijevih firmi, otkrivaju KRIK i OCCRP u okviru međunarodnog novinarskog projekta "OpenLux” ("Otvoreni Luksemburg”).\nArno je i jedan od vlasnika advokatske kancelarije "CMS Rui Pena & Arnaut" koju je Vlada Srbije angažovala da je savetuje oko koncesije aerodroma. Ista kancelarija savetovala je i "Vansi" kada su u Portugalu privatizovali deset aerodroma.\nNakon što je "Vansi" preuzeo "Nikolu Teslu", a Subotić im prodao zemlju, biznismen ušao je u posao sa Arnoom – partneri su u vlasništvu portugalske kompanije "Vanguardlevel" koja se bavi nekretninama.\nArno je, kada su ga novinari KRIK-a pozvali telefonom, prvo negirao da je u poslu sa kontroverznim biznismenom. "Nemam nikakav posao. Ja sam advokat", rekao je.\nKasnije je, u pisanom odgovoru na pitanja novinara, potvrdio da je suvlasnik "Vanguardlevel"-a, a da je to negirao jer je posumnjao da ga na telefon zovu "lažni novinari".\nArno, međutim, tvrdi da on lično nije bio deo tima svoje advokatske kancelarije kada je savetovala Vladu Srbije oko razvoja aerodroma.\nIz "Vansija" je novinarima KRIK-a rečeno da je kompanija kupila zemljište od Subotića zato što im je ono bilo potrebno za proširenje aerodroma. Subotiću su isplatili iznos koji je višestruko iznad vrednosti zemlje jer je, kako objašnjavaju, bio u privilegovanoj poziciji kao prodavac zemljišta koje im je bilo neophodno.\nRekli su i da nadalje neće kupovati još Subotićeve zemlje.\nSubotić nije odgovorio na pitanja KRIK-a, ali ih je njegov advokat obavestio da je u Ženevi tužio novinarsku mrežu OCCRP i novinarku KRIK-a zbog priče o njegovoj zemlji nadomak aerodroma, objavljene 2018. godine.\n"Već više od 15 godina gospodin Stanko Subotić je žrtva medijske kampanje klevetanja koju su organizovale mafijaške mreže, tajne službe, posebno srpske i korumpirani političari", tvrdi se u tužbi i dodaje da su OCCRP i KRIK deo te kampanje.\nBiznismen smatra da je žrtva medijskih napada jer je bio protivnik bivšeg predsednika Jugoslavije Slobodana Miloševića.


Tanjug 19. novembra 2018. 19:39\nBEČ – Digitalizacija doprinosi spajanju i saradnji na Zapadnom Balkanu, ocenila je evropska komesarka za digitalno društvo i ekonomiju Marija Gabrijel.\nOna je to rekla na međunarodnom skupu “Bečki ekonomski forum – Bečki razgovor o budućnosti”, koji je održan u Beču, a na kojem su učestvovali premijeri Albanije Edi Rama, Crne Gore Duško Marković, privremenih institucija u Prištini Ramuš Haradinaj, predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić i potpredsednik makedonske vlade i ministar za digitalizaciju Kočo Angušev.\nPremijeri Zapadnog Balkana su, na tom skupu, razgovarali o tešnjoj saradnji na Balkanu, sa fokusom na digitalizaciju.\nOvaj, jubilarni, 15. po redu Bečki ekonomski forum (VEF), pod motom „Ekonomija susreće politiku“, održan je u okviru austrijskog predsedavanja EU.\nU okviru Foruma, premijeri su učestvovali na panelu koji je bio posvećen značaju digitalizaciji i njenom značaju u regionalnoj saradnji – „Regionalna saradnja kao deo evropskih integracija. Digitalizacija na Balkanu“.\nPanel, „Ekonomija susreće politiku“, bavio se pitanjem snažne Evrope kroz snažno ekonomsko povezivanje, a namera VEF-a je da, nakon predsedavanja EU dve članice tog Foruma tokom ove godine, napravi most ka Rumuniji, takođe članici VEF-a, koja preuzima predsedavanje Unijom u januaru 2019. godine.\nDirektorka Tanjuga Branka Đukić prisustvovala je ovom skupu, na poziv Bečkog ekonomskog foruma, koji je održan pod pokroviteljstvom kancelara Austrije Sebastijana Kurca.\nPredsednik Saveza ekonomista Srbije (SES), koji ima sporazum o saradnji sa VEF, Aleksandar Vlahović rekao je za Tanjug da je regionalna ekonomska zona i njeno stvaranje, kao preduslov bržeg napredovanja ka EU, pored digitalizcije, bila dominantna tema na skupu, imajući u vidu probleme koji trenutno postoje sa realizacijom CEFTA sporazuma.\n„Nastavlja se tema o kojoj smo pričali u Sofiji u maju, da politika treba da ide ispred ekonomije, da omogućava bolju ekonomsku saradnju između privrednika različitih zemalja na Zapadnom Balkanu“, rekao je Vlahović.\nKako je rekao, na današnjem skupu malo više pažnje je posvećeno digitalizaciji i digitalnoj agendi, a komesar za digitalizaciju Marija Gabrijel je definisala kratkoročne ciljeve do digitalnog samita u Beogradu iduće godine u aprilu.\n„Evidentno da je tema regionalne ekonomske zone i stvaranje te zone preduslov bržeg napredovanja ka EU, i da je ta tema i dalje, pored digitalizcije, dominantna, imajući u vidu probleme koji u ovom trenutku postoje sa realizacijom CEFTA sporazuma“, istakao je Vlahović.\nNa pitanje da li je bilo reči o CEFTA sporazumu, Vlahović je preneo da je to bilo kratko pomenuto, te da je Ramuš Haradinaj govorio o, prema njegovim rečima, neophodnosti uvođenja posebne takse zbog nejednakog tretmana robe koja dolazi sa Kosova i odlazi na druga tržišta unutar Zapadnog Balkana.\nVlahović je dodao da se govorilo i o demografskom problemu koji postoji u svim zemljama Zapadnog Balkana, te da su kao primer pomenute baltičke zemlje koje su u procesu pristupanja i nakon pristupanja EU, ostale bez gotovo trećine stanovništa.\n„Ta unutrašnja migracija, koja se dešava od istočnoevropskih zamalja ka zapadnoevropskim zemljama, pre, u toku i nakon pristupanja Uniji, a pogotovo nakon pristupanja, je zabrinjavajuća“, napominje Vlahović.\nKako je rekao, teza poznatog profesora Ivana Krasteva je – da se postavlja pitanje zašto bi neko investirao u obrazovanje, ako se zna da će visoko obrazovani otići u zemlje Zapadne Evrope, na taj način ukazujući na problem koji danas postoji u vezi sa unutrašnjim migracijama.\nIdeja je da se regionalnom integracijom poveća konkurentnost ekonomije zamalja Zapadnog Balkana, kako bi one bile spremnije za konačni ulazak u EU.\nVlahović je naveo i da je Bečki ekonomski forum nevladina organizacija koja promoviše regionalnu saradnju i može samo sugestijama i organizacijom skupova, poput današnjeg, da utiče na kreiranje svesti o značaju stvaranja jedne regionalne ekonomske zone, ali ne može da utice na donošenje pojedinačnih odluka.\n„Zato je ideja da se ovde okupljaju svi premijeri zemalja Zapadnog Balkana, ministri ekonomija, predsednici privrednih komora… kako bismo razgovarali o potrebi stvaranja jedinstvene ekonomske zone ili bolje rečeno bescarinske unije“, ukazao je Vlahović.\nNa pitanje Tanjuga nisu li ovakvi forumi mesto na kojem bi trebalo u ovakvom formatu insistirati na idejama koje su u interesu povezivanja ekonomija u egionu, poput ideje, predsednika Srbije Aleksandra Vučića o zajedničkoj ekonomskoj zoni, nekim protokolom ili memorandumom, Vlahović je odgovorio:\n„To je i ideja samog CEFTA sporazuma koji mnogi ne poštuju, a ne postoji ni potpisan protokol koji govori šta se dešava onda kada neke zmelje ne poštuju pravila definisana CEFTA sporazumom. Ali, osnaživanje svesti o potrebi jednistvene regionalne zone, da je to preduslov za unapređenje konkurentnosti, privrednog razvoja, što je, opet, preduslov za brže pristupanje EU je ideja i misija Bečkog ekonomskog foruma“.


Već četiri decenije Johnny Winter je jedinstveni gitarski heroj. Vešto balansirajući između jednostavnog country bluesa i električnog gitarskog blues rocka, on je tokom cele karijere bio jedan od najcenjenijih gitarista rock muzike. Još od 1968. godine, kada ga je na veliku muzičku scenu uveo članak u magazinu Rolling Stone nazvavši ga "najžešćom teksaškom rock ponudom uz Janis Joplin", preko nastupa na Woodstock festivalu čija je 40-godišnjica obeležena ove godine, beskrajnih turneja i ogromnog broja prodatih ploča sa grupom Johnny Winter And, do saradnje sa Muddy Watersom krajem 1970-ih i izdavačkom kućom Alligator Records tokom 1980-ih, njegova karijera predstavlja jednu od nadoslednijih u istoriji rocka. Njegov specificni, tečni gitarski stil, jedinstven, prepoznatljiv vokal i izuzetna izvođacka energija omogućili su mu da ne mora da pravi kompromise i on na tom putu istrajava i danas, provodeći većinu vremena na turnejama i svirajući svoj power blues skoro svake večeri.\nPored Johnny Wintera, koji će se na sceni Doma omladine pojaviti u 21:30, na ovom velikom blues party-ju nastupiće i domaći bandovi Gamblers (20:00) iz Sremske Mitrovice i Desperate Slim & Newcasters (23:00) iz Beograda.\nKoncert: JOHNNY WINTER\nUtorak, 24. novembar - Dom omladine u 20:00\nOrganizacija: Udruženje BLUES STOCK i Dom omladine Beograda\nKarte su u prodaji na Blagajni DOB, po ceni od 1.600 dinara


Otvoren šesti Internacionalni festival šljive, voćnih rakija i meda - UGLJEVIK.INFO\nNaslovna Ugljevik Otvoren šesti Internacionalni festival šljive, voćnih rakija i meda\nOtvoren šesti Internacionalni festival šljive, voćnih rakija i meda\nPosted on 1. septembra 2017.\nU Ugljeviku je otvoren šesti Internacionalni festival šljive, voćnih rakija i meda koji je ove godine okupio 83 izlagača iz Republike Srpske i okruženja.\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić otvorio je dvodnevni festival, ističući da je Ugljevik poznat voćarski kraj.\n„Uporedo sa ovom manifestacijom organizujemo i Međunarodni festival folklora i naša želja je da pokažemo bogatstvo našeg kraja, naš tradicionalni proizvod šljivu, voćnu rakiju i med, ali i da pokažemo naše običaje, kulturu i tradiciju“, rekao je Perić.\nOn je istakao da je opština Ugljevik u prethodnom periodu posvećivala veliku pažnju seoskim područjima.\n„Seoska područja su najvežniji dio naše zajednice i društva i zbog toga smo u prethodnom periodu ulagali znatna sredstva u razvoj komunalne infrastrukture, ali za različite oblike podsticaja za poljoprivrednu proizvodnju“, rekao je Perić.\nOn je najavio da će opredjeljenje lokalne vlasti i u narednom periodu podsticanje poljoprivrede, posebno voćarstva.\n„Uvjeren sam da će naš kraj i u narednom periodu ići putem razvoja i prosperiteta“, rekao je Perić.\nU ime organizatora festivala, direktor opštinske Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća Milorad Jovičić rekao je da je ove godine uzeto više od 130 uzoraka voćnih rakija.\n„Ove godine imamo 83 izlagača, samim tim postajemo veoma bitna manifestacija. Ovogodišnji festival propratiće i brojna stručna predavanja renomiranih predavača iz oblasti poljoprivredne proizvodnje“, rekao je Jovičić.\nPredviđeno je da danas u 16.00 časova bude održano predavanje eminentnih stručnjaka sa Instituta za voćarstvo iz Čačka.\nTema je „Uzgojni oblici proizvodnje šljive i ostalog voća“ i „Novi sortiment šljive Instituta iz Čačka“.\nSutra, drugog dana sajma, u 10.00 časova biće održano predavanje o temi „Načini korištenja meda i proizvoda od meda u zdravstvene svrhe“, a predavač je profesor Milan Kramer iz Zagreba.\nU 11.00 časova predavanje iz oblasti proizvodnje rakije o temi „Sazrijevanje i starenje voćnih rakija i drugih destilata“, a predavač je Ninoslav Nikičević, redovni profesor na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu.\nPrevious article “ Vozači, škola je za nas, oprez je za vas”\nNext article Počeo osmi međunarodni festival folklora


U koje akcije se investira novac u investicionim fondovima - Investicioni fondovi\nAutor Kristijan Fürstner Novosti akcije, investicioni fondovi, u koje akcije se iinvestira novac, ulaganje\nU koje akcije se investira novac koji ste uložili u investicione fondove\nKo bira akcije i da li investitor može uticati na izbor akcija?\nInvestiranje kroz investicione fondove\nInvestiranje kroz investicione fondove podrazumeva dugoročan plasman kapitala u više akcija, sa ciljem povećanja vrednosti istih i sticanje dobiti.\nPored toga kod dugoročnog investiranja, bitno je i to da li Vam akcije plaćaju dividende i kolika je dividenda istih. Pri investiranju u investicione fondove postajete vlasnici investicionih jedinica (IJ), koje predstavljaju udeo u ukupnoj imovini fonda. Broj investiciona jedinica koje posedujemo u stvari pokazuje u kolikoj meri smo suvlasnici kompanija u koje je dati investicioni fond uložio kapital.\nJednim investiranjem možete postati suvlasnikom više desetina kompanija! Takođe, stičete i pravo na dividende tih kompanija.\nInvestiranje u kompanije koje dugoročno dobro posluju\nU zavisnosti od vrste investicionih fondova i politike ulaganja kapitala, zavisi i rizičnost istih. Kod fondova sa nižom rizičnosti, ulaganje se vrši isključivo u kompanije koje već duži niz godina posluju dobro, koje imaju velik kapital i diversifikovana ulaganja. Kod ovakvih kompanija se mogu pratiti trendovi u poslovanju, i na osnovu toga se može zaključiti kada je najbolji trenutak za kupovinu akcija ovakvih kompanija.\nPrimeri za ovakve kompanije su; Apple, Boeing, BMW, VISA, Sony, Alibaba i mnoge druge…\nKoji su pokazatelji da vredi investirati u neku firmu\nPokazatelja na osnovu kojih se vrši izbor za kompanije koje ulaze u portfolio određenog investicionog fonda ima mnogo. Najbitniji su kapital koji kompanija poseduje, stabilnost poslovanja i da li isplaćuje dividende. Visina dividendi je takođe od velikog značaja!\nJedan od pokazatelja, koje svaka kompanija koja ulazi u portfolio investicionog fonda mora da ima, jeste i obim dnevnog trgovanja akcijama na berzi. Ovo je bitno iz razloga da uvek postoji i tražnja i ponuda akcije kompanije na berzi, kako bi u svakom trenutku postojala mogućnost reinvestiranja ili prodaja akcija te kompanije.\nU koje akcije se investira novac – Ko vrši izbor akcija\nKo vrši izbor akcija koje ulaze u sastav portfolija investicionog fonda\nS obzirom da je odluka o izboru akcija za investiranje složena, kod investiranja kroz investicione fondove, ta odluka nije na investitoru. Investitor vrši izbor investicionog fonda, a portfolio menadžer je zadužen za izbor portfolija tog fonda. On ovo mora da radi u saglasnosti sa Prospektom fonda. Pre konačne odluke, portfolio menadžer vrši dugotrajnu i duboku analizu kompanija, vrši konsultacije sa stručnjacima iz bankarskog i poslovnog sveta, kao i analitičarima koji vrše procene i predviđanja kretanja cena i tržišta.\nNakon svih procena, krajnji predlog se iznosi pred Izvršni odbor i vrši se kupovina ili prodaja akcija kompanije.\nKako investitor može uticati na akcije u portfoliju svog investicionog fonda\nSam investitor može uticati na izbor akcija u investicionom fondu samo preko izbora samog fonda. Investitor kupuje “paket” akcija koji je u portfoliju investicionog fonda, i koji se može menjati tokom vremena. Svakodnevno se ističe spisak 10 najizloženijih akcija u investicionom fondu izražen u procentima. Primera radi, ukolio je neka kompanija zastupljena sa 3.97% to znači da se od 100 novaca uloženih u dati investicioni fond 3.97 novaca uložilo u tu kompaniju. Taj postotak se može menjati, sa daljim ulaganjima i na veću i na manju vrednost.\nOvo se dobro vidi na sledećem primeru:\nU koje akcije se investira novac – 10 najizloženijih akcija\nKoliko je bitno u koje akcije se investira novac\nKod dugoročnog investiranja je od presudne važnosti da se izaberu akcije kompanija koje će dobro poslovati u narednih 10-30 godina. U investicionim fondovima nižeg rizika to su kompanije koje su svetski poznate, sa velikim ukupnim kapitalom, sa stabilnim rastom, kompanije koje svake godine isplaćuju dividende svojim vlasnicima.\nU slučaju da Vam je novac uložen u takve kompanije, dnevne oscilacije Vas neće mnogo doticati!\nMože li se portfolio menjati tokom vremena\nMenjanje portfolija je nešto što se stalno dešava. Promene mogu nastati ubacivanjem novih kompanija u portfolio ili izbacivanjem kompanija iz portfolia. Takođe, procentualna zastupljenost pojedinih kompanija je nešto što se stalno menja. U svakom slučaju, moguća je i promena čitavog portfolija.\nTo se čini prebacivanjem kapitala u drugi investicioni fond, koji ulaže prema drugom Prospektu, i gde je sastav portfolija drugačiji.\nUkoliko se to čini kod istog društva za upravljanje investicionim fondovima, menjanje investicionog fonda se dešava bez troškova.\nIzbor fonda u koji da uložite svoj kapital\nIzbor fonda je odluka koju treba doneti na početku investiranja i o tome smo govorili u prethodnim objavama (Kako investirati, Ulaganje u tržišta u razvoju…,).\nTakođe možete pogledati i video priloge na našem video kanalu Kako investirati u investicione fondove Korak 1, Korak 2, Korak 3 i Korak 4.\nU svakom slučaju, preporučuje se da se posavetujete sa investicionim savetnikom, kako bi Vaš izbor u potpunosti odgovarao Vašim željama.\nUkoliko već znate u koji investicioni fond želite da uložite, uradite to odmah, kliknite na Investirajte sad!\nMilenijalci, Y generacija – Rešenje za penziju\nMilenijalcima, odnosno pripadnicima Y generacije, potreba da se pronađe rešenje za penziju svakim danom postaje sve izraženija. Mladi su... Pročitajte više\nPravo vreme da se investira u investicione fondove\nPravo vreme da se investira je upravo sada! Juče bi bilo bolje, a sutra će već biti za jedan... Pročitajte više


Svi govore o pesmi Beogradskog sindikata\nM. D. 21. aprila 2016. 12:53\nViše od 850.000 pregleda na Jutjubu, za manje od 24h, imao je novi spot grupe Beogradski sindikat „Sistem te laže“, u kome se kritikuje politički sistem.\nStručnjak za medije Stanko Crnobrnja kaže da je prirodan odnos mladih ljudi kritika sistema, pri čemu spot s jakom političkom porukom ima ogroman uticaj, prenose beogradski mediji.\n„Kvalitetno sročena poruka koja je usmerena na određenu, kao sto sam rekao publiku koja ume da prihvati i želi u stvari takvu poruku koju nema nigde u spektru poruka da pogleda, onda je to u pravom trenutku pravi način komuniciranja“, naveo je Crnobrnja.\nPremijer Aleksandar Vučić je imao svoje viđenje pesme i spota ove beogradske grupe.\nPosle svega sve je opet isto kao nekada, poručuje Sindikat, uz stih „znam ja ko me laže i od koga sam ja zgažen, banke, MMF, korporacije su važne“.\nHit Beogradskog sindikata: „Izvini Srbijo“ (video)\nPosle premijera, da shvataju bunt mlađe generacije, tvrde i iz SPS i iz opozicije.\n„Raduje me, da se milion, pre svega verovatno, mladih ljudi pridružilo potrebi da analiziraju situaciju vezanu za sopstvenu budućnost. Oni imaju zapravo i najveće pravo da kritikuju“, rekla je Slavica Đukić Dajanović iz SPS.\n„Mi treba da se borimo da promenimo sistem, a ne samo ljude koji vode taj sistem. Na kraju krajeva ako je njihova poruka pesme da se iznese debata oko promene sistema mi se u potpunosti slažemo i podržavamo to“, naveo je Filip Pančić iz DSS.


Otvorena druga fabrika kompanije "Meita"\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas, na otvaranju druge fabrike „Meita“ u Obrenovcu, da je reč o izuzetno važnoj investiciji, zahvaljujući kojoj je značajno smanjena nezaposlenost jer će u prve dve fabrike ukupno raditi više od tri hiljade ljudi.\nOtvaranju fabrike prisustvovali su i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, predsednik Opštine Obrenovac Miroslav Čučković, Huan Vang iz „Meite“, kao i vršilac dužnosti direktora Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije“ Milorad Grčić.\nMali je, u obraćanju novinarima nakon obilaska nove fabrike, istakao da sada predstoji i borba za izgradnju treće fabrike kinesko-francuskog investitora.\nKompanija "Meita" je u dve fabrike u Obrenovcu uložila ukupno 150 miliona evra, dok vrednost investicije u drugu fabriku iznosi 90 miliona evra, precizirao je on i dodao da u ovom trenutku prva fabrika zapošljava 2.400 ljudi, druga još 400, ali joj nedostaje još 1.000 radnika.\nPrema njegovim rečima, analize su pokazale da se subvencije koje daje država ovakvim kompanijama, kroz plaćanje poreza i doprinosa na zarade, isplate u roku od godinu do godinu i po dana.\nMinistar je ocenio da je pomenuta kompanija primer kako se stvari i u Beogradu i celoj Srbiji menjaju nabolje i kakvu korist mogu da imaju građani Srbije od investicija.\nTakođe, kako je dodao, lokalna samouprava u Obrenovcu ima milijardu dinara više prihoda od doprinosa za zaposlene, pri čemu minimalna zarada u kompaniji "Meita" iznosi približno 600 evra neto, dok mnogi zaposleni imaju i znatno veće plate.\nMinistar je naglasio da se u Obrenovcu nikad više nije gradilo nego sada, budući da se za nekoliko meseci otvara i novi Koridor 11 od Obrenovca do Čačka, završava se most preko Kolubare i Save i povezuje se deo Koridora 11 sa Koridorom 10.\nU Obrenovcu će biti izgrađena i trafo-stanica od 30 megavata kako bi "Meita" imala potpuno sigurno napajanje, najavio je on.\nPrema njegovim rečima, ekonomski rezultati Srbije u prvih pet meseci su izvanredni, jer je ponovo zabeležen suficit u budžetu, kao i porast stranih direktnih investicija od 17 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nProšle godine smo bili apsolutni rekorderi sa 3,5 milijardi evra stranih direktnih investicija. Iako građanima te cifre ne znače mnogo, moram da napomenem da svaki taj broj znači novo radno mesto, novi dinar u budžetu Srbije, mogućnost da rastu plate i penzije, naglasio je Mali.\nOn je najavio da se značajno povećanje minimalne cene rada može očekivati u septembru, i istakao da ukoliko zadržimo suficit u budžetu, onda ćemo imati i veće plate i penzije.\nRadojičić je istakao da grad ravnomerno podržava razvoj svih svojih opština.\nČučković je ukazao na to da su svi Obrenovčani za kratko vreme osetili značajne promene u kvalitetu života zahvaljujući fabrici „Meita“.\nNe postoji mlad čovek koji je izrazio želju da radi, a da nije dobio priliku za to. Korist za druge Obrenovčane je prihod od poreza na zarade veći od milijardu dinara, što znači ulaganje u škole, puteve, bolnice, zaključio je predsednik Opštine Obrenovac.


VLADETA JANKOVIĆ: Kada Vučić preda Kosovo i pusti ga u UN protiv njega će se osim naroda podići i "delije" i "grobari" | WebTribune\nHome U FOKUSU VLADETA JANKOVIĆ: Kada Vučić preda Kosovo i pusti ga u UN protiv njega će se osim naroda podići i “delije” i “grobari”\nPosted date: септембар 22, 2020 In: U FOKUSU\n“Poražava saznanje ko nas predstavlja u tri ključne prestonice: u Pekingu, to je profesor geografije sa Prištinskog univerziteta, koji se “služi engleskim” ali je blizak lični prijatelj Tome Nikolića, u Moskvi – specijalizovani član žirija za izbor mis i univerzalni ekspert, a u Londonu nezdravo ambiciozna nastavnica klavira, koja britansku kraljicu zove ekselencijom.\nS tim u vidu, moguće naimenovanje Marka Đurića za Vašington bilo bi dodatna greška i zbog dokazane nekompetentosti i, da upotrebim pravu reč, brljivosti Đurića u spoljnopolitičkim istupima. To nije posao gde je blagovremeno i dugotrajno aplaudiranje od velike koristi”.\nŠTO NE KAŽU ISTINU: Evropske zemlje vraćaju restriktivne mere, a u Švedskoj – pad broja obolelihhttps://t.co/ziN8nDTuqz\nКada ambasador predaje takozvano akreditivno pismo, u tekstu njegov šef države moli šefa države-domaćina da veruje uručiocu pisma kao njemu samom, jer ga je lično ovlastio i na njega se potpuno oslanja. Pismo se i zove akreditivnim zato što predstavlja izraz apsolutnog poverenja na najvišem državnom nivou. U slučaju Marka Đurića kao mogućeg ambasadora Srbije u SAD takva poruka imala bi više nego simboličan smisao i sadržala bi, rekao bih, jednu naglašeno ličnu nijansu. Jer politički autoritet Đurićev u celini je zasnovan na servilnosti slepoj odanosti predsedniku Vučiću i, sledstveno tome, logično je ako predsednikove interese bude zastupao pre nego one državne. Pri čemu je, uostalom, tragično što se interesi Aleksandra Vučića i države čiji je on predsednik razlikuju u samom temelju.\nĐurićevo postavljenje – a meni ono deluje sasvim verovatno – samo je korak dalje u urušavanju naše diplomatske mreže. Poražava saznanje ko nas predstavlja u tri ključne prestonice: u Pekingu, to je profesor geografije sa Prištinskog univerziteta, koji se “služi engleskim” ali je blizak lični prijatelj Tome Nikolića, u Moskvi – specijalizovani član žirija za izbor mis i univerzalni ekspert, a u Londonu nezdravo ambiciozna nastavnica klavira, koja britansku kraljicu zove ekselencijom. S tim u vidu, moguće naimenovanje za Vašington bilo bi dodatna greška i zbog dokazane nekompetentosti i, da upotrebim pravu reč, brljivosti Marka Đurića u spoljnopolitičkim istupima, počevši od infantilnog hvalisanja o pobedi od 5:0 nad kosovskim Albancima do tetkastog “sram da vas bude” upućenog službenoj predstavnici Ministarstva spoljnih poslova Ruske Federacije. Osim neiskustvom i izvesnom pretencioznošću bez pokrića, Đurić je obeležen i hipotekom svima poznatih veza sa određenim problematičnim krugovima na severu Кosova. Ovo poslednje bi, uzgred budi rečeno, moglo da se pokaže kao prepreka za dobijanje agremana. Čak i ako bi poveo neke iskusne profesionalce da mu pomognu u zanatskim aspektima funkcije, on ne bi bio dostojan ambasador Srbije u Vašingtonu. To nije posao gde je blagovremeno i dugotrajno aplaudiranje od velike koristi.\nMnogo polemike je bilo i oko potpisanog sporazuma u Vašingtonu. Кako Vama izgleda taj sporazum, da li je Srbija njime više dala ili dobila?\nNe bih želeo da se ponavljam, jer sam o tom pitanju u nekoliko prilika detaljnije javno govorio. Ograničiću se zato na konstataciju da je sporazumom, ako se hladne glave i bez predrasuda pročita u celini, jedino, i to u propagandnom unutrašnjepolitičkom smislu, dobila trenutna američka administracija, dok su i Beograd i Priština na gubitku, s tim što je Beograd hemijsku olovku Donalda Trampa platio skuplje. Ako se uzme da su na pozitivnoj strani salda maglovit ustupak oko Gazivoda i neznatno dobijanje na vremenu pre no što dođe do konačnog potpisa pravno obavezujućeg dokumenta, na onoj negativnoj po posledicama daleko pretežu jednogodišnji moratorijum koji je praktično podsticaj aktivnostima Prištine, ogroman ustupak oko preseljenja ambasade u Jerusalim i gruba ogrešenja o interese Vladimira Vladimiroviča i brata Sija. Ali je bitno nešto drugo: šta su, ako išta, potpisom garantovali Amerikanci i šta će sve to značiti u sasvim mogućem slučaju da Tramp prve nedelje u novembru dobije od birača nalog da se iseli iz Bele Кuće?\nTrenutno izgleda kao da Vašington i Brisel u isto vreme vrše pritisak na Srbiju po pitanju rešavanja statusa Кosova. Mislite li da smo u završnoj fazi rešavanja ovog pitanja?\nStrateški, cilj SAD i EU je istovetan – da se Srbija zauvek odrekne 15% teritorije i da Кosovo kao nezavisna država uđe u UN. Taktički gledano, vidi se da njihovi pristupi nisu isti, utoliko što bi se Amerikanci, karakteristično, uputili do rešenja i rizičnim prečicama, poput razmene teritorija, dok Evropska unija, sa svojim različitostima i unutrašnjim osetljivostima, teži suptilnijim i, posledično, komplikovanijim i sporijim putevima. Inače, ne mislim da je trenutak raspleta na dohvatu ruke budući da svi trenutno imaju preča posla. Amerikanci su pred izborima i kosovski problem su u tu svrhu iskoristili koliko se moglo, tako da im više nije od posebne važnosti, dok Evropljani imaju više drugih akutnih glavobolja, od korone, preko Bregzita koji se u završnoj fazi dao na zlo, do unutrašnjih razmirica oko podele para. I po ishodu najnovijih tehničkih razgovora u Briselu vidi se da je čitav problem u nekoj fazi mirovanja, pri čemu zatišje, kako se čini, momentalno odgovara svima – i međusobno zavađenim Albancima i Vučiću, koji godinama opstaje odlažući trenutak istine i polaganje računa. Pri čemu kao da zaboravlja da se tu gomilaju i neke kamate.\nDa li Aleksandra Vučića rešavanje pitanja Кosova može koštati političke karijere?\nКosovo bi jedino moglo biti kap suviše u čaši u koju vladajuća stranka već godinama neumorno doliva zloupotrebama, osionošću, pljačkama i bestidnošću. Naivno bi bilo zamišljati konferencijski sto za kojim Vučić pred kamerama potpisuje da Srbija priznaje Кosovo i šalje ambasadora u Prištinu. Taj događaj će, kad do njega jednom bude došlo, biti vešto zakamufliran kao zajednički uspeh od kojeg tobože svi imaju koristi. Uprošćeno govoreći, ideja, potekla od nemačkog diplomate Volfganga Išingera, sastoji se u tome da Кosovo uđe u UN, čime bi postalo punopravan državni entitet, a da Srbija pred time zatvori oči i da, možda uz neku vrstu materijalne kompenzacije, nastavi da izigrava “faktor stabilnosti u regionu”. Vučić bi mogao da, uz uobičajeno prenemaganje, pokuša da sve to predstavi kao svoj veliki uspeh i najviše što se moglo postići, razume se – sa prebacivanjem krivice za gubitak Кosova na demokratski režim. Mnogo će zavisiti od spretnosti i veštine režisera čitavog tog spektakla, ali ja odnekud ne verujem da će Srbija, posle svega kroz šta je pod naprednjacima prošla, progutati od Vučića i tu pilulu. Ubeđen sam da bi šok od saznanja trgao i one koji su se umorili, zapali u apatiju ili divljaju u prazno pošto su zapravo izgubili interesovanje za svoju političku, pa i svaku drugu sudbinu. Samo primera radi, ko je video nedavne nasilne sukobe tokom demonstracija pred Skupštinom, trebalo bi da se upita kako bi, na trijumfalne pokliče i vatromet u Prištini, reagovali te iste delije i grobari, čiji je bes tom prilikom nalazio oduška u interesu službi i Vučića.\nSrbija od juna nema vladu, a praktično ni skupštinu, koja ne zaseda od uvođenja vanrednog stanja. Кakve to posledice ima po državu?\nTo što se Skupština mesecima bez ikakvog razloga ne konstituiše i što u Nemanjinoj bez bilo kakvog parlamentarnog nadzora zaseda grupa činovnika bledih od straha za svoje karijere pokazuje koliko smo nisko pali i kako u ovoj zemlji ne vlada Ustav nego volja jednog čoveka. Ona depeša kojom je Vučića, kada je već bio u avionu za Vašington, Vlada tobože podržala i ohrabrila trebalo je da bude neka vrsta smokvinog lista za činjenicu da je taj čovek pristupio potencijalno sudbinski važnim pregovorima bez ikakvog pokrića i ustavnog ovlašćenja. Isto se videlo i po sasvim proizvoljno i nesrećno sastavljenoj ekipi koja ga je pratila. Кad čak i prividi ustavnosti i zakonitosti postanu tako traljavi i nemarno konstruisani, to pokazuje u kojoj su meri svi obziri pogaženi i da prepreka samovolji pojedinca više nema. Državi kojoj se tako nešto dešava ne piše se dobro, a u očima sveta ona može izazivati samo sažaljenje, zabrinutost, pa ponegde i zlurado likovanje.\nКada je reč o vladi, imamo i opomene iz EU da je krajnje vreme da bude formirana. Pored toga, Vladimir Bilčik opominje da i gotovo godinu dana nismo otvorili nijedno novo poglavlje u procesu pristupanja EU, napominjući da “svi znamo šta to znači”. Pa šta to znači iz vaše perspektive i koliko je neozbiljno, uopšte, dozvoliti da nas EU opominje da formiramo vladu?\nImamo zaokret u spoljnoj politici Srbije, obzirom na trzavice sa Rusijom, potpisivanje deklaracije o Belorusiji, zameranje Кini zbog 5G mreže koje je obuhvaćenoVašingtonskim sporazumom… Da li mislite da je došlo vreme, prema proceni svetskih sila, da se Srbija odluči za “jednu stolicu”?\nDobro bi bilo izvući pouke iz nedavnog crnogorskog primera, što znači da su opoziciji za promenu režima potrebne tri stvari: prvo i najvažnije, najmanje dve nove televizijski privlačne ličnosti bez ikakvih hipoteka, iza kojih bi, ali u drugom planu, stajali ispravni političari od zanata, zatim jedinstvo bez obaziranja i na najkrupnije međusobne razlike i najzad neka krupna budalaština vladajuće stranke. Кod nas bi za presudne izbore 2021. bilo moguće da se ispune prva dva od ovih uslova, dok će se za treći skoro sigurno pobrinuti gluplji među esenesovcima i njihov neurotizovani lider. Кažem “moguće”, ali nažalost ne i verovatno. Neku nadu daje činjenica da su prošli izbori u dobroj meri razdvojili opoziciono žito od opozicionog kukolja, što znači da sve koji su uzeli učešća na izborima (uz izuzetak Zelenovića, Paunovića i Stamatovića) treba jednostavno zaboraviti i ne ulaziti s njima čak ni u neobavezne razgovore. Ta ekskomunikacija podrazumevala bi i sve one koji su, više ili manje licemerno, istupali protiv bojkota, ali redovno na ovaj ili onaj način štiteći svoje sinekure. Što se Borisa Tadića tiče, on je primer čoveka koji je prokockao veliku priliku, pri čemu iskreno ne sumnjam u njegove dobre namere. Činjenica je, međutim, da on u ovom trenutku više doprinosi opštoj konfuziji nego uspostavljanju neke ozbiljne opozicione formacije.\nКako Vam izgleda DSS danas, uopšte od povlačenja Кoštunice do danas, i kako biste ocenili njihovo opoziciono delovanje?\nNajpoznatiji slučaj u istoriji: Žena je odjednom nestala a od nje je ostao samo pepeo


Naslovna Fudbal Fredi Bobić napušta Ajntraht?\nProslavljeni fudbaler Ajntrahta iz Frankfurta a sada i funkcioner kluba, Fredi Bobić bi mogao uskoro da napusti klub.\nNjemački Skaj prenosi da je Fredi Bobić dobio ponudu Herte da preuzme ulogu sportskog direktora kluba iz Berlina, ali problem predstavlja ugovor koji ima sa Ajntrahto kojim je vezan za klub iz Frankfurta do 2023. godine pa bi Herta morala da plati obeštećenje.\nUprava Ajntrahta, sa druge strane, želi da ga zadrži pa su mu ponudili značajno veću platu od 1,5 miliona eura godišnje koliko trenutno zarađuje, a problem predstavlja to što Fredi ima velilku želju da pređe u klub za koji je nastupao od 2003. do 2005. godine.\nPrethodni tekstĐoković na duže bolovanje?\nSljedeći tekstKošarkašice Budućnosti Bemax slavile protiv ekipe Banovića (79:44)\nL.M. - 2/11/20 16:02 3


Međustranački dijalog biće uspešan samo ako su predlozi realistični – DnevniZurnal\nMeđustranački dijalog biće uspešan samo ako su predlozi realistični\nby admin 02/08/2021, 04:03 1.2k Views\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić rekao je za RTS, uoči strašnjeg sastanka Radne grupe o međustranačkom dijalogu, kojem će prisustvovati i predsednik Srbije, da dijalog može da bude uspešan samo ukoliko su predlozi realistični, održivi, prihvatljivi za sve strane i time bi se stvorili uslovi za ono što mi želimo – da svi učestvuju na izborima.\nTokom zasedanja aktuelnog saziva Parlamenta doneto je 155 zakona i 106 ostalih akata. Zasedanja nema, ali Skupština ne prestaje da radi ni tokom leta. Uoči sastanka Radne grupe o međustranačkom dijalogu, kojem će prisustvovati i predsednik Srbije, Dačić je za RTS govorio ima li opozicija predloge o poboljšanju izbornih uslova.\n„Mi smo napravili jedan presek šta su sve predlozi koje opozicione stranke daju, o tome će se razgovarati u ponedeljak, na sastanku gde će prisustvovati predsednik Aleksandar Vučić. Očekujem da se narednih nedelja polako krene u dolazak do konkretnih dogovora i rešenja za neka otvorena pitanja koja bi mogla da budu u cilju poboljšanja izbornih uslova“, rekao je Dačić.\nUpitan šta nude predstavnici opozicije koji učestvuju u razgovoru, ali uz posredstvo predstavnika Evorpskog parlamenta i postoje li neki predlozi, da li su oni prihvatljivi za vas, Dačić kaže da nisu imali priliku da se upoznaju sa njima.\n„Vi sada pričate o ovoj drugoj grupaciji – mi nismo imali priliku da se upoznamo sa njihovim zahtevima zato što su oni te zahtevi podneli Evropskom parlamentu. Dogovor je da do 1. septembra Evropski parlament meni pošalje predlog teksta o kojem bismo razgovarali 17. i 18. septembra, tako da za sada nema tu nekih novih detalja, osim onog što smo mogli da čujemo po medijima. Dijalog može da bude uspešan samo ukoliko su predlozi realistični, ukoliko su održivi, prihvatljivi za sve strane i time bi se stvorili uslovi za ono što mi želimo – da svi učestvuju na izborima i da niko ne traži alibi za neke svoje neuspehe“, navodi.\nZa manje od godinu dana održano je 38 sednica i 10 vanrednih zasedanja. Na pitanje da li su ta zasedanja možda iziskivala dodatne materijalne i ljudske resurse i da li su svi troškovi u okviru predviđenog budžeta za rad Skupštine, Dačić navodi da Skupština po Ustavu i zakonu ima dva zasedanja – jedno je prolećno, drugo je jesenje, u svom ostalom vremenu skupština je u vanrednom zasedanju. „Mi smo imali 90 radnih dana, koji su provedeni u radu i to je sve u sklopu sa finansijskim planom, koji je napravljen, nisu tu neki drastični troškovi koji će uvećavati budžet, ali to mora da se računa kada se koncipira budžet za sledeću godinu“, navodi.\nRedovno zasedanje počinje u oktobru. Na pitanje da li već sada zna kada će i povodom koje teme zakazati sledeću sednicu, Dačić navodi: „Mi sada čekamo da iz Vlade dobijemo spisak svih zakona koji oni predlažu, šta će sve biti na dnevnom redu. Mi očekujemo u septembru predstavnike Venecijanske komisije i ono što je bilateralna međuparlamentarna saradnja, to je pitanje poseta: dolazi predsednik parlamenta Švedske i predsednik parlamenta Slovenije koja je predsedavajuća EU narednih šest meseci, to će biti u drugoj polovini avgusta, tako da nema odmora praktično“.


Prva online regionalna konferencija u okviru programa Coca-Cola podrška mladima - Herceg Novi Cool\n28/09/2020 Priroda i društvo\nNajveći nacionalni program za osnaživanje mladih, Coca-Cola podrška mladima, biće organizovan i ove godine, četvrti put za redom, ali u online formatu. Svjesni da su edukacija i rad na sebi nikad važniji, u kompaniji Coca-Cola HBC Crna Gora odlučili su da nastave sa osnaživanjem mladih i u doba pandemije.Program će biti otvoren u srijedu, 30. septembra, regionalnom online konferencijom “Spremni za novu realnost”. Konferencija će početi u 12 h i besplatna je a zainteresovani se mogu prijaviti na ovom linku\nU prethodne tri godine, kompanija Coca-Cola HBC Crna Gora je novim znanjima i vještinama osnažila oko 500 nezaposlenih mladih iz Crne Gore.Coca-Cola podrška mladima je nacionalni program kompanije Coca-Cola HBC Crna Gora, koji već četvrtu godinu mladima iz različitih gradova i regija Crne Gore omogućava da unaprijede svoje lične i profesionalne vještine, kako bi lakše došli do posla.\nProgram se ove godine po prvi put sprovodi isključivo kroz online edukaciju u skladu sa preporučenim mjerama prevencije, usljed pandemije koronavirusa. Polaznici će imati priliku da sa sertifikovanim stručnjacima, mentorima, unaprijede lične vještine i steknu praktična znanja koja će im pomoći u potrazi za poslom. Online edukacija podrazumijeva organizaciju interaktivnih online predavanja i radionica.\nSvi polaznici po završetku edukacije dobijaju sertifikat koji izdaje Coca-Cola HBC Crna Gora.\nPrethodni članakU Herceg Novom se odmaraju bjeloruski predstavnici na Eurosongu - grupa Val\nSljedeći članakSova spasena u centru Herceg Novog\nBOKOBRAN: DEVASTACIJA MAMULE U TOKU\nSnagom vjetra u bolju budućnost


Energyobserver - SRBIJA / DRUŠTVO / NASLOVNE STRANE ZA NEDELJU, 26. JUL 2020. GODINE\nSRBIJA / DRUŠTVO / NASLOVNE STRANE ZA NEDELJU, 26. JUL 2020. GODINE\nDnevni listovi na naslovnim stranama izdanja za 26. jul pišu o pandemiji korona virusa, kulturnoj baštini na Kosovu, predstojećim izborima u Crnoj Gori i drugim temama.\nKURIR List prenosi izjavu epidemiologa Predraga Kona "Beograd je prava epidemiološka bomba, virus se slobodno prenosi medju narodom".\nALO O najavi ministra finansija Siniše Malog pod naslovom "Još 66 milijardi dinara pomoći privrednicima".\nBLIC "Ne želim da se menjam, već da ljudi menjaju vlast", intervju sa predsednikom Pokreta slobodnih gradjana Sergejem Trifunovićem. "Mladi najčešće na udaru korone", o starosnoj strukturi zaraženih korona virusom.\nVEČERNJE NOVOSTI "Izbori za opstanak srpstva u Crnoj Gori", o predstojećim izborima u Crnoj Gori. List piše o saobraćajnoj nesreći u kojoj su poginule dve osobe u blizini Šapca "Voz pregazio oca i majku pred decom".\nPOLITIKA "Dečani ne smeju da postanu džamija", list pita da li Unesko može da zaštiti srpsku kulturnu baštinu na Kosovu. "Pomirio sam krst i petokraku", intervju sa advokatom i članom predsedništva Socijalističke partije Srbije Tomom Filom. / BETA.RS\n26.07.2020 · NASLOVNE_STRANE_ZA_NEDELJU / 26._JUL_2020._GODINE


Madlen Olbrajt - Sputnjik Srbija\n03:26 20 April 2021\nPojačanje u Stejt departmentu: Moli Mongomeri vaskrsava politiku Olbrajtove\nImenovanje Moli Montgomeri za novu zamenicu pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju u Stejt departmentu pokazatelj je da Džo Bajden formira kadrovsku strukturu po vertikali vernu politici koju su još devedesetih godina promovisali Olbrajtova i Klinton i na neki način je vaskrsava.\nPovratak jastrebova na „mesto zločina“: Srbija dobro zna šta je čeka...\nUključivanje nekadašnje šefice američke diplomatije Madlen Olbrajt u dijalog Beograda i Prištine ne znači ništa, jer nezavisnog Kosova nema bez priznanja Srbije. Osim toga, strategija „jastrebova“ koji se vraćaju nama je poznata, znamo šta nas čeka i kako da se suprotstavimo, saglasni su sagovornici Sputnjika.\nPovratak Madlen Olbrajt među „odvratne Srbe”: Kako je govorila prijateljica Albanaca /video/\nNajava da će bivša američka državna sekretarka Madlen Olbrajt biti uključena u dijalog Beograda i Prištine, svidelo se to Srbima ili ne, koja je došla posle njenih nedavnih „saveta“ za Balkan administraciji Džoa Bajdena, poput najgore noćne more vraća potisnuta sećanja na reči i delo političarke koju mnogi smatraju ratnim zločincem.\nPalma opomenut zbog vređanja Olbrajtove u Skupštini /video/\nDragan Marković Palma izjavio je u Skupštini Srbije da je „baba Olbrajtova Tačijeva teroristička ljubav“, zbog čega ga je opomenuo predsednik Skupštine Ivica Dačić.\nEnigmu ko kompromituje Specijalizovano tužilaštvo dostavljanjem dosijea Udruženju veterana OVK otkrio je sam zamenik ovog udruženja Nasim Haradinaj, rekavši da bi za to mogla da budu odgovorna dva američka tužioca, koja su otpuštena iz Suda. O tome zašto se to desilo nije govorio, ali sva je prilika da je razlog to što je OVK čuvar američkih tajni.\nOlbrajtovu plaši nova politika SAD prema Kosovu: Pokretači agresije dele lekcije o demokratiji\nBivša američka državna sekretarka Medlin Olbrajt, u čijem mandatu je NATO izvršila agresiju na SRJ, okrivila je pred Kongresnim odborom za spoljne odnose, kojim je predsedavao albanski lobista Eliot Engel, Srbiju i sadašnju američku administraciju da potkopavaju demokratiju na Kosovu.\nMerkelova beži od obaveza, temelji Kosova u živom pesku\nPriča o 2025. godini kao o datumu za pristupanje Srbije EU je bežanje Angele Merkel od sadašnjih kancelarskih obaveza, smatra bivši portparol CDU i nekadašnji potpredsednik Parlamentarne skupštine OEBS-a Vili Vimer.\nRuski muftija Olbrajtovoj: Sa verom se ne treba šaliti\nZamenik predsednika ruskog Saveta muftija Rušen Abjasov prokomentarisao je izjavu bivše državne sekretarke Medlin Olbrajt da je spremna da pređe u islam kao odgovor na migrantsku politiku novog predsednika SAD Donalda Trampa.\nMedlin Olbrajt postaje muslimanka\nBivša državna sekretarka SAD Medlin Olbrajt je spremna da se deklariše kao muslimanka iz solidarnosti sa migrantima, protiv kojih predsednik Donald Tramp ima nameru da zaoštri politiku.\nDa li je slučaj „Trepča“ kompenzacija za propale poslove tandema Vesli Klark–Madlen Olbrajt na Kosovu?\n„Došlo je vreme za akciju!“, te reči Havijera Solane, u to vreme generalnog sekretara NATO–a, pre tačno sedamnaest godina označile su početak bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije.


Jedan od najvećih producenata svih vremena, Nile Rodgers nastupiće uz pratnju svoje legendarne grupe Chic na spektakularnom otvaranju ovogodišnjeg jubilarnog, petog izdanja Sea Dance festivala, u četvrtak 30. avgusta! Legendarni kompozitor i muzičar koji je značajno uticao na tokove razvoja popularne muzike, zaslužan je za neke od bezvremenskih hitova i albuma za svetske zvezde kao što su David Bowie, Madonna, Duran Duran, Daft Punk, Eric Clapton, Robert Plant, George Michael, Bryan Ferry, B-52s, INXS i mnoge druge. Za saradnju sa njim borili su se i giganti kao što su Mick Jager i Michael Jackson, a disko era ne bi bila ista bez kapitalnih plesnih himni njegove grupe Chic, ali i hitova za Sister Sledge i Dianu Ross, dok se njegova čuvena pesma "Good Times" smatra samim izvorištem hip-hop muzike. Kada se saberu, sve pesme koje je radio premašuju 500 miliona prodatih albuma i preko 75 miliona singlova. Rodgers dokazuje svoju savremenost i činjenicu da je najveći vizionar kog je plesna muzika ikad imala, time što stoji iza superpopularne numere "Get Lucky", možda i najvećeg letnjeg hita ove decenije! Na listi njegovih mlađih saradnika upisali su se i Lady Gaga, David Guetta, Avicii, Pharrell Williams, Kylie Minogue, Pitbull, Sigala, Disclosure i Sam Smith, dok će sa Chic objaviti novi album “It’s About Time” u septembru ove godine, čije će pesme premijerno čuti publika na Sea Dance festivalu!\nPevačica Seka Aleksić sinoć se sa suprugom Veljkom provodila na poslednjoj večeri Exit festivala.


Država će više ulagati u poljoprivredu – Info Centar Juga\nDržava će više ulagati u poljoprivredu\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović izjavio je danas u Leskovcu da će država ubuduće više ulagati u poljoprivredne proizvodne kapacitete.\nLeskovac – On je, tokom posete hladnjači „Vule komerc“ u selu Šišincu koja je proširila svoje kapacitet u okviru danskog programa za razvoj voćarstva „Fruits &Berries“, ocenio da će srpski poljoprivrednici više zarađivati ako prodaju gotove proizvode nego sirovo voće.\n„Cilj nam je da ne prodajemo sirovo voće, nego da preradimo pa da izvezemo. Ovaj projekat „Fruits &Berries“, je vredan 8,5 miliona evra, a već smo za dve godine njegove realizacije izvezli robu u vrednosti od sedam miliona evra. Prihod od prodaje sirovog voća je 1,3 miliona evra, a od prerađenog 5,6 miliona evra i zato ćemo još više ulagati u proizvodne kapacitete“, rekao je ministar Nedimović.\n„Doprineli smo razvoju ovog dela Srbije, pre svega zapošljavanju radnika. Pored toga, zadovoljni smo što smo obučili veliki broj ljudi i što je uspostavljena bolja saradnja među proizvođačima“, kazao je Morten Skovgard Hansen.\nPrema rečima gradonačelnika Leskovca Gorana Cvetanović, ovakva preduzeća potvrđuje da razvoj voćarstva i prerađivačkog sektora može i treba da bude jedan od prioriteta države.\n„Mi uzgajamo kvalitetno voće, a sa proširenjem površina i ulaganjima u nove tehnologije proizvodnje i prerade mogli bismo da ostvarimo značajan izvoz na inostrana tržišta“, rekao je gradonačelnik Cvetanović i napomenuo da je jedan od ciljeva lokalne samouprave da obezbedi uslove da Leskovac bude važan otkupni centar u kome će se proizvoditi i prerađivati voće i povrće.\nRealizacijom programa „Fruits &Berries“ u poslednje tri godine na jugu je otvoreno 70 hladnjača, pogona za toplu preradu i skladišnih objekata. Posao je u okviru projekta dobilo 820 ljudi od čega su dve trećine žene.\nVlasnik hladnjače „Vule komerc“ u Šišincu Vukašin Đorđević, rekao je da ne bi uspeo da izgradi hladnjaču da nije bilo danskog programa pomoći voćarima.\n„Dobro je što su na samo par stotina metara od hladnjače voćnjaci naših kooperanata tako da nemamo problem sa sirovinom“, ocenio je Vukašin Đorđević.\nMinistar Branislav Nedimović posetio je danas i nedavno otvorenu radionicu za preradu mesa MP Đorđević u Donjoj Jajini. Prilikom ove posete rekao je da će država u narednoj godini izdvojiti 121 miliona za projekat elektrifikacije polja.\nSutra bez struje Donje Trnjane, Vlase, Bogojevce i Navalin


Otvaranjem hotela „Junior“, u podnožju Ravnog Kopaonika, na idealnih 1.100 mnv, 90-tih godina prošlog veka, započet je koncept stvaranja Turističkog centra Bela Reka - Brzeće, opština Brus, koje je vrlo brzo postalo mesto planinskog odmora i rekreacije. Njegov razvoj pratilo je otvaranje drugih ugostiteljskih objekata, ali samo deceniju kasnije, ovaj turistički bum je stagniran. Tek postavljanjem gondole, svečano puštene u rad 12. februara ove godine, povezivanjem sa centrom Kopaonika, Brzeće ponovo postaje zanimljiva turistička destinacija, podjednako atraktivna u zimskim i letnjim mesecima.\nNiš je zasigurno jedan od najstarijih gradova na Balkanu, zbog svog geografskog položaja nazivan „Kapijom istoka i zapada“, do danas je ostao mesto susreta istočne i zapadne kulture. Uticaj i jedne i druge ostavio je obilje kulturno-istorijskih znamenitosti, materijalnih dobara koje privlače turiste iz regiona i celog sveta.\nIstrajavajući na očuvanju lokalnog govora, prizrensko-timočkog dijalekta, koji se sve više doživljava kao kulturna vrednost Pirota, ima još mnogo toga što ove južnjake izdvaja od drugih, čineći ih zanimljivo posebnima. U zalog im je data i briga o jednom izuzetno lepom gradu, koji je u tokom XVI i XVII veka, podignutom u XIV veku na sredokraći dva velika grada, Niša i Sofije, i kao takav bio važna saobraćajnica i trgovište, što je uticalo na njegov rast i razvoj.\nNajmasovnija u kategoriji turističko-sportskih manifestacija na teritoriji opštine Bač - „CikloBač 7“, uspešno je održana krajem juna. Uspeh je u broju od preko 160 učesnika, i preko 60 onih koji su prešli celu stazu u dužini od 40 km. Besprekorna organizacija manifestacije od strane Turističke organizacije opštine Bač, takođe je za svaku pohvalu. Međutim, Darko Vojnović, direktor TOO Bač, ujedno i idejni tvorac ove lepe priče, odgovornost celokupne organizacije deli sa prijateljima - Poljočuvarskom službom, Domom zdravlja, Policijskom stanicom, JKP „Tvrđava“ iz Bača, vlasnikom hotela „Bela vrba“ na jezeru Provala, MZ Bačko Novo Selo i mnogim drugim bez čijeg prisustva, podrške i pomoći realizacija ovakvog događaja ne bi bila moguća.\nTuristička organizacija Vojvodine spremno dočekuje letnju sezonu\nTuristička organizacija Vojvodine (TOV) je od početka godine krenula u aktivnu kampanju promocije turističke ponude AP Vojvodine, putem brojnih kanala komunikacije sa potencijalnim posetiocima. Letnja turistička sezona je u prethodnom periodu predstavljena putem digitalnih platformi, štampanih materijala, kao i direktnim kontaktom sa turistima. Naime TOV je u aprilu predstavila turističke proizvode Vojvodine u ekskluzivnom bilingvalnom izdanju magazina Balkan Travel Vojvodina. Magazin je dostupan čitaocima širom Srbije, Makedonije, BiH, Crne Gore. Upravo posetioci iz regiona prednjače u poseti Vojvodini.


Srbija će biti treći evropski proizvođač bakra | WebTribune\nHome U FOKUSU Srbija će biti treći evropski proizvođač bakra\nUčešćem u projektu “Turski tok” Srbija ima šansu da bude tranzitna zemlja koja bi zahvaljujući tome imala i znatan profit, kaže ministar Aleksandar Antić.\n“Verujem da ćemo ovog puta uspeti u nameri da realizujemo projekat. Kada se gasovod izgradi postoji mogućnost izgradnje gasovodne infrastrukture i u zemljama u okruženju kojima bi Srbija mogla da isporučuje gas”, rekao je Antić za praznično izdanje lista “Blic”.\nOn je dodao da u ovom trenutku “izgleda da stvari idu u dobrom pravcu koji Srbiji treba da obezbedi još jedan pravac snabdevanja, energetsku sigurnost, ali i profit koji donosi sama tranzitna taksa”.\nReč je o magistralnom gasovodu kroz Srbiju od granice sa Bugarskom do granice sa Mađarskom kao delu srpsko-gasnog transpornog sistema koji gradi i realizuje kompanija “Gastrans”.\n“Ovaj projekat doprineće ukupnoj energetskoj bezbednosti i Srbije i ovog dela Evrope jer je reč o potencijalnih deset do 15 milijardi kubnih metara ruskog gasa koji će iz Turske prolaziti kroz Bugarsku, Srbiju, Mađarsku do Austrije”, rekao je Antić za “Blic”.\n“To je istorijski posao i veliki korak ne samo za kompaniju, već i stanovništvo i privredu cele istočne Srbije ali i nacionalnu ekonomiju”, rekao je Antić ističući da je uveren da je ovo jedan od najboljih poslova kroz koji je Srbija prošla u periodu privatizacije i strateških partnerstava koji garantuje da će se RTB Bor razvijati, da će imati snažnu investicionu politiku, čuvati radna mesta i zapošljavati ljude.\nKompanija “Ziđin” se obavezala da će u narednih šest godina investirati 1,26 milijardi dolara u poboljšanje proizviodnje, otvaranje novih rudnika, povećanje efikasnosti, i da će povećati proizvodnju.\n“Očekujem da će Srbija biti treći najveći evropski proizvođač bakra sa povećanjem učešća rudarstva u BDP na pet odsto, u odnosu na sadašnjih jedan odsto”, istakao je on.\nMinistar je dodao da se očekuje da će proizvodnja bakra iz vlastitog koncentrata u RTB Bor biti povcehana sa sadašnjih 40.000 tona na 120.000 – 150.000 tona u periodu od šest godina.\n“Ziđin je kompanija koja predstavlja garant da će se u Boru i Majdanpeku ostvariti rudarska proizvodnja u skladu sa najvišim svetskim standardima kada govorimo o efikasnost i kvalitetu, ali i kada su u pitanju zaštita na radu i ekologija”, poručio je Antić.\nTakođe je kao važno ocenio i to što su u buždetu za narednu godinu uvećana izdvajanja za kategoriju “energetski ugroženog kupca”, što će, naveo je, dobro doći domaćinstvima sa niskim primanjima koja koriste ovu pogodnost.


Teške reči u Briselu zbog budžeta | EurActiv Srbija\nTeške reči u Briselu zbog budžeta\nObjavljeno : 24.10.2014.\t Tweet\nRevizija doprinosa članica EU zajedničkom budžetu izazvala je gnev u Londonu, od kojeg je zatraženo da doplati 2,1 milijardu evra usled poboljšanja privrede od prethodnog obračuna. Sa druge strane, Francuskoj će biti vraćeno oko milijardu evra. U Velikoj Britaniji, u kojoj bi za tri godine trebalo da se održi referendum o članstvu u EU, ovo je dočekano sa gnevom i neodobravanjem, a premijer Dejvid Kameron zatražio je i sastanak ministara finansija o ovom pitanju. Sa druge strane, vlasti u Rimu ušle su u svađu sa Komisijom zbog njenog upliva u planiranje nacionalnih budžeta u cilju smanjenja deficita.\nNovi proračun doprinosa članica Komisija je usvojila 17. oktobra sa ciljem da se do kraja godine zaključi budžet, rekao je portparol za budžetska pitanja Patricio Fjorili (Patrizio Fiorilli). Kako je rekao, promena procene "matematički proističe iz primene parametara obračuna bruto domaćeg proizvoda" i makroekonomskog razvoja svake zemlje.\n"Britanska ekonomija raste mnogo brže od drugih, a logika poreza je da kada neko više zaraduje, plaća više poreza", istakao je on.\nHolandija će takođe morati da doplati doprinos za budžet, i to za 300 miliona evra, dok će Francuska dobiti povraćaj od oko milijardu evra, a Nemačka 780 miliona.\nKonačna odluka o ovom pitanju trebalo bi da se donese u okviru mehanizma rešavanja budžetskih pitanja, u kojem učestvuju Komisija, Evropski parlament i Savet, koji predstavlja države. U Savetu se odlučuje prostom većinom, a Velika Britanija nema pravo na veto.\nBrisel kao vampir žedan britanske krvi\nPremijer Dejvid Kameron je odmah rekao da to nije prihvatljvo, a za tim su usledile reakcije ostalih.\nKameron je to pitanje pokrenuo i 23. oktobra na evropskom samitu, i zatražio da se održi sastanak ministara finansija EU o tom pitanju.\nEvroskeptični konzervativac Džon Redvud rekao da Kameron treba da odbije takaz zahtev kao i da se posluži pravnim sredstvima da bi dokazao da je taj zahtev "nelegalan i neprihvatljiv". Po njegovim rečima Britanci već plaćaju isuviše poreza i nemaju ni najmanju želju da izdvoje dodatnih 1,7 milijardi funti za Brisel.\nLider evrofobnog Ukipa je uporedio EU sa "žednim vampirom koji se hrani krvlju britanskih poreskih obveznika", a krivicu je svalio na Kamerona.\nLaburisti smatraju da je neprihvatljivo da Evropska komisija na takav način donosi taj račun i da vlada treba da radi kako bi dobila najbolji sporazum za Britaniju.\nOvaj spor je došao u trenutku kada je u Velikoj Britaniji u jeku debata o pripadnosti zemlje u EU, a u 2017. planirano je održavanje referenduma o tom pitanju.\nKoliko troši briselska palata\nEvropska komisija je i svojim potezom u oblasti nadzora nacionalnih budžeta zemalja članica takođe razgnevila vlasti. Naime, zatražila je objašnjenja u vezi sa budžetom od pet zemalja - Italije, Francuske, Austrije, Slovenija i Malte, što se radi pre svega kada iz planova proističe da se feficit neće u dovoljnoj meri obuzdati.\nOvo je na posebno žestoku reakciju naišlo u Rimu, gde je odlučeno da se objavi ovo pismo u kojem Komisija skreće pažnju na "značajno odstupanje" od budžetskih ciljeva i traži objašnjenja za razloge tog raskoraka i mere koje će se preduzeti da bi se to rešilo.\nPored toga, predsednik italijanske vlade Mateo Renci (Renzi) rekao je da će objaviti i troškove evropskih institucija.\n"Objavićemo podatke o svemu što troše te palate. Dobro ćemo se zabaviti", rekao je on za vreme trajanja samita lidera EU u Briselu.\nPismo je dobila i Francuska, ali je jedan od predstavniak te zemlje rekao da ono nije javno, i da neće biti objavljeno.\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo usprotivio se potezu Matea Rencija.\n"Evropska komisija nije naklonjena objavljivanju pisma jer trenutno nastavljamo neformalne konsultacije sa vladama", rekao je na konferenciji za novinare.\nPredsednik italijanske vlade je međutim oštro odgovorio.\n"Iznenađen sam što je predsednik Barozo iznenađen objavljivanjem pisma koje je procurelo i objavljeno j e u Fajnenšel tajmsu i jednom velikom italijanskom dnevniku", rekao je Renci.\nOn je kazao da italijanski budžet nije problematičan i da planira da otvori "političku raspravu toe ko sta odlučuje u budžetskim pitanjima".\nFrancuski predsednik Fransoa Oland zauzeo je pomirljiviji stav, rekavši da će vlasti odgovoriti na određeni broj informacija, ali je napomenuo da je privredni rast prioritet.\n"Ništa nas nehe naterati da odstupimo od tog cilja", rekao je Fransoa Oland nakon što je stigao u Brisel na evropski samit, posvećen privredi i rastu, a na koji su se teme budžeta nepredviđeno ubacile.\nIako Francuska i Italija u javnosti čvrsto zastupaju stavove, iza kulisa se vode konsultacije o približavanju stavova sa Komisijom.\nEvorpska komisija bi 29. oktobra mogla da zatraži od nekih članica zone evra da revidiraju planove budžeta ukoliko oceni da je bilo nepoštovanja budžetskih propisa ili da nije dovoljan reformski napor. To se još nije dogodilo, a predsednik Komisije Barozo rekao je da se zalaže za primenu propisa uz maksimalnu fleksibilnost, ali i dodao da se svađalačkim pristupom ništa neće dobiti.\nManje zemlje koje moraju da sprovedu oštre mere za sređivanje budžeta strahuju da će Rim i Pariz imati povlašćeni položaj.\nSlučaj Francuske je posebno osetljiv jer je predviđen deficit od 4,3% BDP-a, što je daleko od 3% na šta se Pariz obavezao.\nU Italiji je predviđen budžet manji od dozvoljenih 3%, ali je problem u nedovoljnom takozvanom strukturnom naporu po evropskim kriteriju\n: Štednja ili rast za EU\n: Izbor Junkera povećava opasnost od istupanja Britanije\n: Protiv izbora Junkera više članica EU


Inicijativu za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti i zakonitosti\nDatum kreiranja: utorak, 17 avgust 2010\nKoalicija za nadzor javnih finansija i Transparentost Srbija podneli su Ustvanom sudu Republike Srbije Inicijativu za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti i zakonitosti Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize (Službeni glasnik RS, br. 45/10), koji je nedavno usvojila Skupština Srbije.\nOdredbe ovog zakona u direktnoj su suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije, Zakonom o javnim nabavkama, Sporazumom o slobodnoj trgovini u centralnoj Evropi – CEFTA 2006 i Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju.\nSuspendovanje nekih od najznačajnih odredaba Ustava Srbije, Zakona o javnim nabavkama, SSP-a i CEFTA sporazuma, kojima se obezbeđuju transparentost procedura, jednak pravni položaj svih ponuđača i poštovanje principa konkurencije, predstavlja otvoren poziv na korupciju, koji je upućen i podržan od strane najviših državnih institucija.\nKoalicija za nadzor javnih finansija i Transparentnost Srbija smatraju da predlaganje i usvajanje pomenutog zakona predstavlja pravno – politički skandal, udar na Ustav i osnovne sistemske zakone, narušavanje jedinstvenosti pravnog poretka i grubo ugrožavanje međunarodnog kredibiliteta zemlje.\nVlada, Skupština i Predsednik Srbije nisu dobili mandat od građana da promovišu korupciju i van snage stavljaju Ustav Srbije i ratifikovane međunarodne sporazume, niti da u pitanje dovode evropsku budućnost zemlje. Podsećamo da su građani Srbije na prošlim izborima većinsku podršku dali upravo politici evropskih integracija i borbe protiv korupcije, kakvu je tada zagovarala danas vladajuća koalicija.\nKoalicija za nadzor javnih finansija i Transparentost Srbija pozivaju Ustavni sud Republike Srbije da prihvati Inicijativu, obustavi primenu Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize i donese odluku kojom se ovaj štetan i korupcionaški zakon proglašava neustavnim i stavlja van pravne snage. Smatramo da je to jedini način da se zaštiti interes građana Srbije i Ustavom garantovano ekonomsko uređenje koje „počiva na tržišnoj privredi, otvorenom i slobodnom tržištu, slobodi preduzetništva, samostalnosti privrednih subjekata i ravnopravnosti privatne i drugih oblika svojine“.


Vesnić trećim mestom "overio" titulu – ZoomUe\nVesnić trećim mestom „overio“ titulu\nby Marija Vranic · septembar 8, 2019\nBRNO – U na mahove uzbudljivoj drugoj trci TCR Istočna Evropa i ESET V4 kupa na automotodromu Brno, Jahim Galaš je dovezao „VW golf“ do druge pobede u sezoni. Njega je na cilju sa 1.761 sekundom zaostatka sledio zemljak i vršnjak Dušan Kouržil u „hjundaiju“, a treći je kraj karirane zastave prošao Milovan Vesnić u „kupri“, 4.091 sekund iza pobednika.\nVišomirski je bio četvrti, a Vitke peti. Martinek je u poslednjem krugu obišao Čižeka i preoteo mu je šesto mesto, a poredak su na pozicijama 8 i 9 zaključili Adamek i Tenke, Mađar kao i juče s krugom zaostatka.\nDanašnjim trijumfom na potpuno suvoj pisti Galaš je obezbedio drugo mesto u ESET V4 kupu, po svoj prilici i u TCR Trofeju Istočna Evropa. Vesniću je izlazak na treći stepenik podijuma praktično potvrdio provizorno obezbeđene titule u obe kategorije, mada ona istočnoevropska tek treba da bude ozvaničena.\nDanašnjim sprintom u Brnu okončana je sezona ESET V4 kupa (CEZ), a na zvanični kraj TCR Itočnoevropskog trofeja moraće da se sačeka Monca, iako su se vozači prisutni u Češkoj dogovorili da tamo neće nastupiti.\nTekst i naslovni foto: Serbiaring\nTags: BrnoMilovan Mikica VesnićTCR Istočna Evropa\nKonvencija DSS-a u Užicu (video)\nby branko · Published februar 23, 2014\nPPU: Za jubilej kamen temeljac i nova linija (VIDEO)\nby Marija Vranic · Published novembar 23, 2018\nPRIJEPOLJE – Bačene dve bombe na vozila\nby Zoran Đurović · Published novembar 3, 2018\nNext story Slobode savladala Polimlje\nPrevious story Tužilaštvo odbacilo krivicu lekara za smrt porodilje iz Priboja


Plenković pohvalio EU za davanje snažnog podsticaja proširenju – NovostiDana.rs\nPremijer Hrvatsnke Andrej Plenković otvorio je danas 13. Dubrovnik Forum, tradicionalnu medjunarodnu konferenciju, porukama o nužnosti saradnje i nastavka evrointegracija kako bi Evropa jačala otpornost na izazove kriza s kojima se suočava poput migracija, rasta populizma i ugrožavanja osnovnih vrednosti koje je Evropska unija gradila.\nPod nazivom „Jačanje otpornosti – Mediteran, Evropa i Zapadni Balkan“, konferencija je počela sinoć večerom koju je za učesnike priredio premijer, a održao je i prva dva bilateralna sastanka, s kosovskim kolegom Ramušom Haradinajemi potpredsednikom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Pjerom Elbronom, prenosi agencija Hina.\nPlenković je pohvalio Evropsku komisiju što je dala ove godine snažan podsticaj proširenju, podstičući zemlje koje još nisu članice EU da nastave reforme i napreduju.\nHrvatska se snažno zauzima za nastavak proširenja, a to je jedan od glavnih izazova ovog dela Europe, rekao je Plenković i podsetio da će Hrvatska biti iduće godine domaćin sastanka Kina + 16 država srednje Europe.\nMigracije od 2015. izazvale su „najveće konkretne posledice na evropski politički pejzaž“, rekao je u govoru hrvatski premijer.“Nikada nijedan dogadjaj tako brzo nije promenio političke odnose i na evropskoj i na nacionalnim nivoima u brojnim državama članicama. Rast populističkih pokreta i stranaka vidljiv je doslovce svagde, od država osnivača do manjih država i te posledice se osećaju i biće ključna tema u godini evropskih izbora (2019)“, rekao je hrvatski premijer, prenosi Hina.\nOn je ukazao da Hrvatska u suočavanju s tim izazovom ima svoju ulogu, da se ona nije odlučila graditi na svojim granicama fizičke barijere, ali je bitno osnažila sposobnost svoje granične policije pa više od 6.500 ljudi danonoćno angažovano u sprečavanju nezakonitih migracija i nad poštovanjem evropskih i hrvatskih propisa.\nKljučno evropsko načelo solidarnosti je bitno negovati, rekao je Plenković i naglasio da je Hrvatska tome i nadalje privržena što cene i regija i partneri u EU.\nOcenio je bitnim da se održi balans izmedju poštovanja načela solidarnosti i istovremenog vodjenja računa o nacionalnim interesima i poštovanja medjunarodnog i evropskog nacionalnog prava, jer to „može biti jedino rešenje“.\n„Ko je mogao zamisliti da će sve što se pažljivo gradilo u šengenskom sistemu poslednjih 30 godina u celosti biti dovedeno u pitanje i da će osnovne vrednosti kao što je fizička sloboda kretanja ljudi postati nešto što nije zagarantovano“, zapitao se.\nCentralna tema ovogodišnjeg foruma je otpornost, koja je potrebna kad je reč o slobodi kretanja ljudi, ali i kad je reč o promeni globalnih odnosa, pa se danas neke države odmiču od multilateralizma, rekao je Plenković.\nPozdravio je napore koje čini u pregovorima o Bregzitu posebni evropski pregovarač Mišel Barnije, koji učestvuje na forumu u Dubrovniku.\nOvogodišnji Forum fokusira se na izazove uzrokovane migracijama, terorizmom, klimatskim promjenama i nizom asimetričnih pretnji s kojima se suočava Evropa i šire područje Sredozemlja na političkom, bezbednosnom, ekonomskom, društvenom i kulturnom nivou.


Vesti online / Vesti / Tema dana / Istorijske promene na mapi Evrope (2): Cevi na dnu Baltika\nAko Danska da saglasnost da se na dnu Baltika mogu postaviti Gaspromove cevi za protok, onda će pitanje gradnje gasovoda Severni tok 2 biti rešeno bez obzira na to što se tome protive Ukrajina, Poljska i SAD.\nDvostruki aršini: Da li je Severni tok 2 politički ili ekonomski projekat\nOčekuje se da se Danska izjasni do kraja ovog meseca, a dosad su saglasnost za ovu gradnju na dnu mora dale Nemačka, Finska i Švedska. Zahvaljujući Stokholmu, Gasprom će moći da postavi cevi dužine 510 kilometara na dnu Baltika u ekonomskoj zoni koja pripada Šveđanima.\nDva glavna protivnika gradnje Severnog toka 2 su Ukrajina i SAD, koje imaju svoje računice. Amerikanci pokušavaju da povećaju prodaju svog gasa Evropi, a najveći konkurent im je Gasprom. Što se tiče Ukrajine, ona ne želi da izgubi tri milijarde dolara, koliko zarađuje na tranzitu ruskog gasa preko svoje teritorije.\nKijev se nada da će, ako uspe da zaustavi gradnju Severnog toka 2, zarada na tranzitu ruskog goriva preko Ukrajine biti još veća, jer planira da poveća za trećinu cene tranzita. Postojeći ugovor između Gasproma i ukrajinskog Naftogasa ističe 2019. godine.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin i rukovodstvo Gasproma više puta su izjavljivali da će se i posle gradnje Severnog toka 2 koristiti ukrajinski gasovod ako za to bude postojala potreba. Na tome insistira i Nemačka, koju sada u Kijevu optužuju da su joj ekonomski interesi najvažniji, pa se zato i dogovara o postavljanju cevi na dnu Baltika.\nKoliko je zapetljan problem tranzita ruskog gasa kroz Ukrajinu pokazuje i to što je Gasprom izgubio spor na arbitražnom sudu u Stokholmu. Ukrajinci su tužili Gasprom da ne ispunjava obaveze po postojećem ugovoru, pa su mu ostali dužni 2,56 milijardi dolara. Gasprom je osporio tu sudsku odluku i počeo proceduru raskida ugovora.\nNa drugoj strani, Ukrajina je krenula u naplatu milijardi koje joj je presudio arbitražni sud u Stokholmu. Predsednik Ukrajine Petar Porošenko nada se da ruski projekat Severni tok 2 neće biti realizovan jer to neće dopustiti SAD i saveznici. Porošenko stalno ponavlja da je Severni tok 2 politički, a ne ekonomski projekat.\nTokom 2017. godine je preko ukrajinskog gasovoda u Evropu stiglo 93,5 milijardi kubika plavog goriva. Kad proradi Severni tok 2, prema rečima Alekseja Milera, prvog čoveka Gasproma, preko ukrajinskog gasovoda bi moglo da u Evropu stiže između 10 i 15 milijardi kubika gasa. Drastično smanjenje tranzita preko Ukrajine dovelo bi u pitanje rentabilnost ukrajinskog gasovoda.\nSutra - Istorijske promene na mapi Evrope (3): Rusi prete praznom puškom\nTEMA DANA Severni tok 2 neophodan Evropi


SKORO ISTE BROJKE KAO JUČE: Novozaraženih manje od 2.000, nažalost preminulo 34 - Radio Nešvil Bogatić - Uživo iz Mačve\nU Srbiji je u poslednja 24 sata na korona virus testirano 10.564 građana, od kojih je 1.795 pozitivno.\nNažalost, preminulo je 34 pacijenata.\nNa respiratorima u bolnicama širom Srbije nalazi se 201 pacijenata.\nI nakon današnjem preseka Beograd je ubedljivo prvi na listi gradova sa najvećim brojem novozaraženih, gde je registrovano tačno još 618 slučajeva. Na drugom mestu je Niš sa 77, a zatim i Kragujevac sa 76.\nU ostalim naseljenim mestima registrovano je još:\nNovi Sad 43\nValjevo i Čačak po 24\nU ostalim naseljenim mestima bilo je manje od 20 pozitivnih lica.\nPodsetimo, juče je testirano 11.123 građana, a pozitivno je bilo njih 1.769, dok je nažalost preminulo 35 pacijenata.\nKrizni štab zaseda sutra u 10 sati! Razmatraće OVE mere


Jednom špijun, uvek špijun\nSlučaj gospodina Polarda\nZa Tabloid piše Vlado Dragićević, nekadašnji pomoćnik načelnika Resora državne bezbednosti Srbije u mandatu Jovice Stanišića, i 12 godina načelnik Uprave za odnose sa stranim službama u BIA. Bio je i član Saveta za nacionalnu bezbednost u Vladi premijera Zorana Đinđića. Na slučaju osuđenog američkog obaveštajca Džonatana Polarda objašnjava kako se postaje špijun. Jednom špijun, zauvek špijun, zla je sudbina onih koji prodaju tajne drugoj službi...\nVest da Obamina Administracija razmatra oslobađanje Džonatana Polarda, osuđenog za špijunažu, kao vid pokušaja da se izraelsko-palestinskim mirovnim pregovorima udahne dodatni, sveži stimulans, predstavlja dokaz da su ovi pregovori definitivno postali put ka ničemu.\nAdministracija može osloboditi Polarda, ali ne treba gajiti iluzije da će njegovo oslobađanje, na neki volšeban način, pojačati izraelski entuzijazam u mirovnim razgovorima sa palestinskom stranom. Izraelci će Polarda dočekati kao nacionalnog heroja, a zatim nastaviti da pokazuju otvorenu nezainteresovanost za miran suživot sa Palestincima, uprkos očevidnim dokazima da takav život može doneti dobroga i jednoj i drugoj strani.\nKo je Džonatan Polard? Amerikanac izraelskog porekla, rođen u Galvestounu, Teksas. Diplomirao je političke nauke na Univerzitetu Stanford, a takođe posećivao studije na Flečer školi Univerziteta Tafts. Tri godine nakon diplomiranja, pokušao je da se zaposli u Centralnoj obaveštajnoj agenciji (CIA), ali je odbijen ( jedan od razloga je bio da je pušio marihuanu). Uprkos ovome, Džonatan je iste godine primljen u Mornaričku obaveštajnu agenciju. Kratko nakon što je počeo da radi, Polard se u Njujorku sreće sa operativcem izraelske obaveštajne službe, Avi Selom, kome počinje da daje informacije vezane za iračka vojna hemijska postrojenja. U novembru 1985. godine, uhapšen je na putu ka Ambasadi Izraela u Vašingtonu. Osuđen je na doživotnu robiju. Mnogi smatraju da ga je, u onome što je učinio, nadmašio jedino Edvard Snouden.\nGodina 1985-ta, postala je u SAD-u poznata po nazivu "Godina špijuna", a nakon serije hapšenja koja su pokazala ozbiljne prodore u bezbednosnu strukturu i odbranu SAD-a. A 22. novembra, Leri Vu-Tan Cin, dugogodišnji pripadnik CIA, uhapšen je od strane FBI i optužen da je špijunirao u korist NR Kine. Dva dana nakon toga, nekadašnji pripadnik Nacionalne bezbednosne agencije (NSA), Ronald Pelton, uhapšen je i optužen za dostavljanje ruskoj strani podataka vezanih za pet obaveštajnih akcija. U maju iste godine, uhapšen je i bivši mornarički oficir, Džon Voker Junior, koji je odavao poverljive informacije KGB-u, a u septembru, u Moskvu je, pred samo hapšenje, pobegao operativac CIA, Edvard Li Hauard.\nNagoveštaji da bi Džonatan mogao biti pušten iz zatvora, predstavljaju dramatičan obrt i pokazuju očajničku želju SAD-a da pregovore održe u životu. Sudeći po još ne potvrđenim vestima, a ukoliko se pokažu tačnim, Izrael bi za uzvrat morao dati značajne koncesije palestinskoj strani. One bi mogle uključiti neku vrstu zamrzavanja širenja izraelskih naselja na teritorijama koje su razlogom sporenja, puštanje na slobodu palestinskih zatvorenika u broju koji je veći od onoga na koji pristaje Izrael, i garancije da će Izrael ostati za pregovaračkim stolom i posle aprila meseca.\nPolardove pristalice kažu da će njegovo puštanje na slobodu dati opravdanje izraelskom premijeru, Bendžaminu Netanjahuu, da pristane na koncesije, dok drugi smatraju da je špijun dobio zasluženu kaznu.\nSam Polard je priznao da je dostavljao poverljive informacije izraelskom operativcu, ali da je za to bio motivisan činjenicom da je Izrael najbliži saveznik SAD-a.\nZa nastavak mirovnih razgovora, ove dve stvari - Polardovo oslobađanje i američka inicijativa u globalu, ne bi nikada trebalo da budu povezane. Njihovo povezivanje smanjuje racionalno razmatranje i jednog i drugog. Samo po sebi, to neće obnoviti mirovni proces, budući da je očigledno da su Izraelci i Palestinci ostali na različitim pozicijama.\nU SAD-u neki, pak, smatraju da Polarda treba osloboditi, ali iz humanitarnih razloga. Nakon 29. godina provedenih u zatvoru, već ozbiljno oboleo, on je zatočenik duže od mnogih koji su počinili slična dela. Podaci koje je dostavljao sada nemaju nikakvu vrednost, pa njegov izlazak na slobodu ne bi ugrozio američku bezbednost.\nOni, koji su drugačijeg mišljenja, smatraju da je Polard prodao svoju zemlju za novac koji je dobio, ne samo od Izraela, već i od Rusa (podaci o ciljevima u Rusiji koji su pokriveni nuklearnim oružjem SAD-a). Neki čak kažu da je Polard otkrio i imena američkih operativaca na terenu, od kojih su neki i ubijeni.\nAko je to cena, kažu oni, koju će Administracija platiti da bi se razgovori nastavili, šta onda treba da uradi da bi se došlo do krajnjeg dogovora?\nTreba podsetiti da se o Polardovom oslobađanju razmatralo jos 1998. godine, kada je tadašnji predsednik SAD, Bil Klinton, bio spreman da to učini. Međutim, morao je da od ovoga odustane pritisnut protestima obaveštajne zajednice i pretnjom tadašnjeg direktora CIA, Dzordža Teneta, da će momentalno podneti ostavku.\nIpak, izgleda da je Administracija SAD-a, spremna da pusti iz zatvora čoveka koji je špijunirao za drugu zemlju, Izrael. Američke diplomate su mišljenja da će, uz pomenute koncesije, Izrael pristati na nastavak pregovora, ukoliko Polard izađe na slobodu. Ako je verovati nezvaničnim izvorima, i Palestinci su spremni da razgovore nastave, ukoliko se iznađe uravnotežen dogovor.\nZa neke izdajnik i špijun koji se rukovodio isključivo novcem, a za druge heroj, Džonatan Polard će ostati upamćen kao čovek koga je nadmašio jedino Edvard Snouden. Američka obaveštajna zajednica nije zaboravila, niti oprostila Polardu. Svaki pokušaj njegovog oslobađanja izazvaće buru u ovim krugovima, pa će Bela kuća morati pažljivo da odmeri između tenzija među svojim obaveštajcima, i geopotičkih prednosti koje ovakvo oslobađanje pruža.\nVeć ostareli obaveštajac bi tako dobio određenu satisfakciju, ali ostao ipak, samo špijun.


Usvojen plan korištenja 71 miliona KM za poljoprivredu (BIH) – PoljoMagazin\nUsvojen plan korištenja 71 miliona KM za poljoprivredu (BIH)\nVlada Republike Srpske usvojila je danas Plan korišćenja 71.000.000 KM namijenjenih za podsticaj razvoja poljoprivrede i sela u ovoj godini.\nU skladu sa Zakonom o obezbjeđenju i usmjeravanju sredstava za podsticanje razvoja poljoprivrede i sela, resorno ministarstvo sačinilo je prijedlog plana za tekuću godinu, te utvrdilo godišnji iznos, odnosno raspored sredstava po pojedinačnim namjenama, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\n“Ukupna sredstva podsticaja raspoređena su na tri glavne pozicije – podrška tekućoj proizvodnji, podrška dugoročnim ulaganjima i sistemske mjere”, navodi se u saopštenju.\nPodrška tekućoj proizvodnji ima za cilj povećanje obima i produktivnosti poljoprivredne proizvodnje, a ukupan obim sredstava za ovu grupu mjera iznosi 55.085.000 KM.\nPodrška dugoročnim ulaganjima, planirana u ukupnom iznosu od 10.350.000 KM, odnosi se na investicije na poljoprivrednim gazdinstvima i u prehrambenoj industriji, kao i na mjere podrške investicijama od zajedničkog interesa.\n“Sistemske mjere podrške imaju za cilj obezbjeđenje uslova za nesmetano odvijanje poljoprivredne proizvodnje, osiguranje zdravstvene zaštite životinja i biljaka, proizvodnja sjemena za vještačko osjemenjavanje u govedarstvu, unapređenje kapaciteta laboratorija, vođenje evidencija i registara i druge mjere podrške, u iznosu od 5.565.000 KM”, naglašava se u saopštenju.\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: plan korišćenja, podsticaj, selo, vesti


Rekordna zarada u severnoameričkim bioskopima – Nadlanu.com\nRekordna zarada u severnoameričkim bioskopima\nLOS ANĐELES, 9. septembra 2009. (Beta-AFP) - Severnoamerički bioskopi ostvarili su ovog leta najveću zaradu u istoriji, ali i zabeležili znatan pad prodaje ulaznica, saopštila je specijalizovana kompanija Egzibitor rilejšens.\nLetnja sezona, koja za američke studije počinje 1. maja, završena je 7. septembra. Ukupan prihod od prodaje ulaznica iznosi rekordnih 4,17 milijardi dolara. Ipak, taj rezultat u senci je pada prodaje ulaznica, kojih je u bioskopima kupljeno 552 miliona, 4,2 odsto manje u odnosu na leto 2008. To je najlošiji rezultat od 1997.\nObaranje rekorda omogućilo je, zapravo, povećanje cena ulaznica, koje je prikrilo pravo stanje. "U tome je problem. Očigledno je ukupan prihod u porastu, ali gledajući prodaju ulaznica to je bilo najgore leto u poslednjih deset godina", kazao je analitičar Džef Bok. "Gledaoci su možda dobili malo više za svoj novac, na primer filmove snimljene u trodimenzionalnoj tehnici, ali je smanjenje broja glealaca" stvarnost, dodao je.


Vladina radna grupa pokrenula akciju za prikupljanje novčane pomoći novinaru Milanu Jovanoviću i traži efikasnije suđenje optuženima za paljenje njegove kuće\nRadna grupa za bezbednost i zaštitu novinara izrazila nezadovoljstvo što odluka Apelacionog suda o presudi optuženima za paljenje kuće Milana Jovanovića, doneta još krajem novembra, nije pravovremeno dostavljena svim stranama u postupku. Organizuje se akcija prikupljanja pomoći novinaru, čiju će procenu bezbednosti MUP ponovo uraditi.\nPovodom odluke Apelacionog suda o ukidanju prvostepene presude protiv Dragoljuba Simonovića, Vladimira Mihailovića i Aleksandra Marinkovića, optuženih za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića, Radna grupa za bezbednost i zaštitu novinara održala je vanredni onlajn sastanak.\nU saopštenju sa sastanka se kaže da su članovi Radne grupe ukazali na činjenicu da je odluka Apelacionog suda doneta krajem novembra i izrazili nezadovoljstvo što ona nije pravovremeno dostavljena svim stranama u postupku. Takođe su apelovali na pravosudne institucije da u budućnosti odluke blagovremeno i bez odlaganja dostavljaju zainteresovanim stranama.\n„Na sastanku je istaknuto da je neophodno doći do pravnosnažne presude u ovom predmetu u najkraćem roku, te da je efikasnost u ponovljenom postupku izuzetno važna imajući u vidu dosadašnji tok slučaja i vreme trajanja. Radna grupa je izrazila očekivanje da će se ponovljeni deo postupka okončati u što kraćem roku, u skladu sa zakonom“, kaže se u saopštenju.\nSredstva za pomoć novinaru Jovanoviću mogu se uplaćivati na sledeće žiro-račune:\nZa dinarska sredstva 265-1100310006448-08\nZa devizna sredstva 265-1000000017731-14\nUplate će se primati do postizanja cilja od 2,5 miliona dinara i kada se dostigne taj cilj, namenski račun neće prihvatati nove uplate.\nSve dodatne informacije o ovoj akciji solidarnosti mogu se dobiti takođe putem SOS telefona za prijavu napada na novinare (0800 100115).\nRadna grupa je saopštila i da će razmotriti i predložiti Vladi Republike Srbije način na koji bi se u narednom periodu obezbeđivala sredstva koja bi bila dostupna novinarima čija je imovina oštećena izvršenjem nekog krivičnog dela i koja bi se vraćala nakon sprovedenih postupaka obeštećenja od izvršilaca krivičnog dela.\nVeran Matić traži od Ane Brnabić hitan sastanak RG povodom ukidanja presude za paljenje kuće novinara\nMilan Jovanović Radna grupa za bezbednost i zaštitu novinara Suđenje Dragoljubu Simonoviću\n← Branko Stanković: Narodni novinar\nReporteri bez granica: U Srbiji nema pravde za novinara čija je kuća zapaljena →


Celulit « ☆eMršavljenje☆ – Stranica 2 Celulit « ☆eMršavljenje☆ – Stranica 2\nSve vezano uz pojam: Celulit\nU borbu protiv celulita možete krenuti već danas, večeras ili slijedećeg jutra, jer sigurno želite da imate predivne noge koje možete pokazati u vrijeme kratkih suknji i haljinica kada je vrijeme da se pokažu atributi. No kao pripadnica nježnijeg spola … Continue reading →\nAnticelulitne hla�ice – Jesu li bolje od krema protiv celulita?\nAnticelulitne hla�ice sve vi�e dobivaju na popularnosti ovih dana jer se mnoge �ene voljno odri�u svojim krema protiv celulita i nose hla�ice. Kako one ne predstavljaju invazivnu ili kemijsku metodu, mnoge �ene ih �ele isprobati. No kada se iskreno upitate … Continue reading →\nIonitermija � neinvazivna metoda protiv celulita\nIonitermija je tretman protiv celulita koji koristi iontoforezu kako bi u potko�ni sloj doveo ekstrakte algi, esencijalna ulja i druge sastojke koji poma�u u borbi sa tvrdokornim celulitom. Ovakav tremtan razvijen je za proces detoksikacije stanica, toniranje mi�i�a i redukciju … Continue reading →\nKako se mu�karci mogu rije�iti celulita?\nMu�karci su jednako �rtve celulita kao i �ene, i jednako se �ele rije�iti celulita, isto kao i �ene. One rupice u grudice ispod ko�e koje se uspore�uju sa korom naran�e ili sa starim sirom jednako ru�no izgleda na �enama i … Continue reading →\nHerbafast Plus Complex krema protiv celulita sastoji se od posebno biranih biljnih ekstrakata sa dokazanim anticelulitnim djelovanjem koji ciljaju na masne naslage i celulit trbuha i bokova a svojim djelovanjem razbijaju, pokre�u i otklanjaju masno�e ravnomjerno iz dubinskih slojeva epidermisa, … Continue reading →


Izložbeno – muzičko veče u okviru projekta “Vaš dom je i naš dom” – Udruženje RODITELJ\nby Roditelj 18/02/2010 18/02/2010 113\n„Hvala vam za energiju koju ste nam večeras dali!“\n„Hvala što ste nas odveli u jedan lepši, drugarski svet! Nadam se da je ovo tek početak…Bilo je sjajno! Puno uspeha, uz vas smo!“\nPrezentacija dosadašnjeg humaniratnog rada Udruženja RODITELJ Užice\nOvo su samo neki od utisaka mnogobrojnih posetilaca koji su bili dragi gosti na manifestacijikojom je Udruženje RODITELJ sa decom iz Doma „Petar Radovanović“ obeležilo Dan zaljubljenih, u utorak, 16. februara u čitaonici Doma u Užicu.\nTo je ujedno bio i prikaz dosadašnjeg rada u okviru projektnih aktivnosti programa „Vaš dom je i naš dom“, u okviru konkursa“ Dobrota“ , koji su finansirali Državna lutrija Srbije i Balkanski fond za lokalne inicijative, u cilju unapređivanja kvaliteta života dece imladih bez roditeljskog staranja.\nUz predivnu muzičku pratnju i posluženje, medijima su se obratili : direktor Doma, Dragan Katić, koordinatorka Dragana Slavujević, kao i gošća iz Beograda, Marija Jovančićević, predstavnica BCIF-a. Utiske su preneli i Marina Jevtić, iz Udruženja „Roditelj“, kao i saradnici udruženja, Tanja i Željko Dimitrijević, i deca učesnici programa.\nPostavka rukotvorina, izrađenih u radionici dečijeg odeljenja Narodne biblioteke, uz pomoć Ratke Vučković sadržala je živopisne predmete od prirodnih materijala, ekološke kese, dekorativne kutije od rebrastog kartona, maske, lutke od kukuruzovine, lutke od tikvi, piljevine, čestitke, ramove za slike, ogledalca ,itd.\nRukotvorine mališana iz Doma\nU ime Udruženja „Roditelj“, Sonja Hristovski je uz slikovitu video-bim pratnju predstavila dosadašnji humanitarno – edukativni rad Užičkog ogranka Udruženja „Roditelj“, kao i utiske sa radionica i buduće planove.\nPre takmičenja recitatora iz Doma, na muzičkom repertoaru su se čule melodije poput: „Devojko mala…“, zatim Van Gogh, Bajaga i sl.\nPrisutni su uživali u muzičkoj pratnji\nDečiji izbor numera je bio sjajan, dirnuli su nas svojom energijom, i muzika je govorila više od reči…\nNadamo se da ćemo i dalje nailaziti na dobru volju donatora za organizovanje ovakvih projekata, kao i da će se sve više entuzijasta uključiti u rad Udruženja RODITELJ.\nBCIFDobrotaDržavna lutrija Srbijehumanitarna akcijaizložbaUžice\nPredstavljamo vam novi sajt Udruženja\nRoditelj 29/04/2013 29/04/2013


Za petak, 10. decembar 2010. godine – Nadlanu.com\nZa petak, 10. decembar 2010. godine\nBEOGRAD, 10. decembra 2010. (Beta) – Beogradski dnevni listovi na naslovnim stranama današnjih izdanja kritikuju odluku vlasti Srbije da njen predstavnik ne prisustvuje dodeli Nobelove nagrade, koja je sinoć ipak preinačena, prenose navode s Vikiliksa i pišu o drugim temama.\nALO – Pod naslovom „Poraz Jeremića, Srbija ide na dodelu Nobela!“, o promeni odluke o učešću predstavnika Srbije na dodeli Nobelove nagrade kineskom disidentu.\nBLIC – „Vlada nije htela da 2008. uhapsi Mladića u Valjevu“, depeše s Vikiliksa o haškom beguncu. „Vlada promenila stav posle kritika: „Srbija prisustvuje dodeli Nobelove nagrade za mir“.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Nije vlada španska serija“, ministar za rad i socijalna pitanja Rasim Ljajić za list govori o izborima, siromaštvu i drugim važnim temema. „Amerikanci se plaše podele Kosova“, piše list.\nDANAS – „Ombudsman neće zastupati Vladu“, o odlasku Saše Jankovića u Oslo. Sedam godina nakon zaključaka komisije Žarka Koraća nije ispitana uloga državnih službi u atentatu na premijera: „Bez odgovornosti za ubistvo Đinđića“.\nKURIR – Pod naslovom „Ovo je siroma’ čovek“, o imovini i primanjima ministra trgovine Slobodana Milosavljevića.\nPOLITIKA – „Beograd sumnjao da Mladiću pomaže Rusija“, piše list o saznanjima iz diplomatskih depeša SAD. „Ivo Sanader pobegao iz Hrvatske“, o jučerašnjem bekstvu bivšeg premijera.\nPRAVDA – „Policajac ubio ljubavnicu, pa sebe“, o tragediniji u beogradskom prigradskom naselju. „Uhapšen bivši direktor Agencije za privatizaciju“, o hapšenju više ljudi zbog zloupotrebe službenog položaj i falsifikovanja dokumenata.\nPREŠ – „Tadić tražio smenu Vuka Jeremića“, piše list. „Vlada 2008. znala gde se krije Mladić“, o navodima „Vikiliksa“.\nPRIVREDNI PREGLED – „Jake institucije najjače oružje“, o borbi protiv korupcije. „I Rusi i Turci u trci za Telekom“, piše list.


U Podgorici potpisan Sporazum Crne Gore i Ruske Federacije\nIzborna ćutnja uoči parlamentarnih i lokalnih izbora u Crnoj Gori, koji su zakazani za 10.septembar, nastupa u ponoć. Za to vrijeme, u Podgorici je danas potpisan Sporazum o saradnji Kancelarije vrhovnog državnog tužioca Crne Gore i Generalnog tužilaštva Ruske Federacije .\nSporazum su potpisali vrhovni državni tužilac Crne Gore Vesna Medenica i njen ruski kolega Juri Čajka.\nDokument predviđa učvršćivanje zajedničkog rada tužilaštava obje ržave i poboljšanje saradnje u borbi protiv terorizma i organizovanog kriminala, kao i obezbjeđivanju zakonitosti i zaštiti prava i sloboda građana.\n“Iskustva Rusije na planu borbe protiv organizovanog kriminala mogu biti od velike pomoći za Crnu Goru”, kazala je Medenica.\nČajka je rekao da se radi o dobrom sporazumu koji sada samo treba realizovati.\n“Spremni smo da sa vama podijelimo naša znanja i iskustva u borbi protiv organizovanog kriminala”, naveo je on. Upitan da li ima saznanja o pranju ruskog novca u Crnoj Gori, Čajka je odgovorio odrečno.\n“Ukoliko neko ima takve informacije neka ih dostavi i mi ćemo, zajedno sa kolegama iz Crne Gore, reagovati. Ali, ukoliko je ruski novac koji se ulaže u Crnu Goru legalno zarađen onda to samo treba pozdraviti”, istakao je on.\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović sreo se danas sa generalnim tužiocem Rusije Jurijem Čajkom i crnogorskim državnim tužiocem Vesnom Medenicom.\nU saopštenju iz Vujanovićevog kabineta navodi se da je interes obje strane suzbijanje organizovanog kriminala koji, po svom karakteru, nije ograničen na djelovanje unutar država, nego ima međunarodni karakter.\nDodaje se da je iskazano obostrano očekivanje da će saradnja biti u funkciji unapređenja odnosa Tužilaštava i pravosudnih organa u cjelini.


Ćufuroviću potvrđeno četiri godine zatvora za ratovanje u Siriji – Fokus.ba\nĆufuroviću potvrđeno četiri godine zatvora za ratovanje u Siriji\nApelaciono vijeće je odbilo žalbe stranaka u postupku, te Ćufuroviću potvrdilo kaznu od četiri godine zatvora\nApelaciono vijeće Državnog suda potvrdilo je prvostepenu presudu kojom je Ibro Ćufurović osuđen na četiri godine zatvora zbog organizovanja terorističke grupe, odnosno ratovanja u Siriji.\n“Sud je otpremio drugostepenu presudu kojom su kao neosnovane odbijene žalbe Tužilaštva, optuženog Ibre Ćufurovića, kao i njegovog branioca, te je potvrđena presuda”, navedeno je iz Suda Bosne i Hercegovine, javlja BIRN.\nPrvostepenom presudom iz decembra 2019. Ćufurović je osuđen na četiri godine zatvora nakon što je priznao da je 21. aprila 2014. napustio BiH i otputovao u Tursku odakle je ilegalno prešao granicu sa Sirijom u namjeri da se bori na strani takozvane “Islamske države” organizovane na teritoriju Sirije i Iraka.\nPrema navodima Tužilaštva, Ćufurović je pod imenom Abu Kasim Albosni učestvovao u terorističkim aktivnostima, pružao pomoć i borio se na strani snaga ISIL-a u Siriji, u jedinici “Bejt Komandos”, koja je kasnije promijenila ime u “El Aksa”.\nĆufurović je u aprilu 2019. deportovan iz Sirije, a Tužilaštvo je optužnicu protiv njega podiglo u julu iste godine, dok je on ranije priznao da je 2014. i 2015. godine ratovao u Siriji, da je bio na stražama i u jedinicama kao i da je kao civil uhvaćen sa porodicom na granici sa Turskom 2016. godine.\nTužilaštvo je u žalbi zatražilo da se Ćufuroviću izrekne kazna u dužem trajanju uz obrazloženje da se radi o “prvom bosanskohercegovačkom državljaninu koji je do kraja bio na ratištu u Siriji i aktivno djelovao u snagama ISIL-a”.\nOdbrana Ćufurovića je zatražila da se preinači prvostepena presuda, te da se izrekne kazna zatvora u kraćem trajanju, dok je sam optuženi predložio da mu se u izrečenu kaznu uračuna i vrijeme provedeno u vojnom zatvoru u Siriji.\nApelaciono vijeće je odbilo žalbe stranaka u postupku, te Ćufuroviću potvrdilo kaznu od četiri godine zatvora.\nTerorista Ibro Ćufurović osuđen na četiri godine zatvora


Nemačka je prošlog meseca smanjila udeo ruske nafte na 25 posto ukupnog uvoza sa 35 procenata koliko je iznosio pre ruske operacije u Ukrajini\n- Druge zemlje nisu napredovale toliko kao mi u pogledu nezavisnosti od nafte. Uspeli smo da dođemo do situacije da Nemačka može da podnese embargo na naftu. To ne znači da neće biti posledica - rekao je Habek dodajući da Nemačka ne želi da izazove ekonomsku katastrofu, prenosi Rojters.\nNemačka je prošlog meseca smanjila udeo ruske nafte na 25 posto ukupnog uvoza sa 35 procenata koliko je iznosio pre ruske operacije u Ukrajini.\nFinska 12. maja odlučuje o ulasku u NATO, a moraju se ispoštovati dva važna koraka\nNeće cela EU da bojkotuje ruski gas: Ukrajinska strana je prekinula režim prekida vatre u čeličani "Azovstalj"\n"Promena režima je američka specijalnost, oni to rade po celom svetu": Lavrov otkrio šta je cilj intervencije u Ukrajini\nHabek je naveo da je glavni izazov za Nemačku da pronađe alternativne dobavljače nafte za rafineriju u Švedu, kojom upravlja ruska državna kompanija Rosnjeft koja snabdeva istočne nemačke regione, kao i područje grada Berlina.\nTi regioni bi mogli da se suoče sa smanjenim snabdevanjem u slučaju EU embarga ako Nemačka ne bude uspela da obezbedi alternativni uvoz nafte do kraja godine, rekao je nemački ministar.\n- Još uvek nemamo rešenje za rafineriju u Švedu. Ne možemo da garantujemo kontinuitet snabdevanja. Sigurno će biti poskupljenja i doći će do prekida. Ali to ne znači da ćemo ući u naftnu krizu - napomenuo je Habek\nDvojica diplomata Evropske unije ranije su izjavila da blok naginje ka zabrani uvoza ruske nafte do kraja godine u okviru šestog paketa sankcija prema Rusiji. Ministri energetike EU će razgovarati u Briselu o predlogu embarga na naftu.\nHabek je takođe ocenio da "treba da shvatimo da je vreme jeftinih fosilnih goriva prošlo", napominjući da se Nemačka sprema za sve scenarije kada je reč o radu rafinerije u Švedu.\nŠto se tiče bojkota ruskog gasa, naveo je da se to za sada ne razmatra.\nJerg Kukis, savetnik nemačkog kancelara Olafa Šolca je izjavio za Fajnenšel tajms u nedelju da je Nemačka podržala planirani embargo EU na rusku naftu, ali da joj je potrebno još nekoliko meseci da obezbedi alternativno snabdevanje.\nKukis je precizirao da je cilj da se za tih nekoliko meseci obezbedi da rafinerija u Švedu bude snabdevana neruskom naftom koja bi se dopremala tankerima u luku Rostok, na Baltičkom moru.\nDa bi to bilo moguće, mora da se produbi gas u luci Rostok i da se završe radovi na cevovodu koji je povezuje sa Švedom, rekao je on.\nRusija nastavlja da zavrće ventile: Obustava isporuke gasa Danskoj i delimično Nemačkoj!\nNemačka Rusija gas sankcije Rusiji Rusija Ukrajina Rusija Ukrajina vesti Rusija-Ukrajina\n"Najki" se povlači iz Rusije: Posle "Mekdonaldsa" i "Gugla", još jedan gigant se pridružio pritiscima na Moskvu!


Bogdanović-Penel: Crna Gora atraktivna filmska destinacija\nDatum objave: 26.07.2019 12:48 | Autor: Ministarstvo kulture\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović sastao se sa predstavnicima producentske kuće “Beacon Pictures” iz Santa Monike.\nRiječ je o kompaniji koju je osnovao poznati holivudski producent, scenarista i reditelj Ermijan Bernstin, a čiju je delegaciju predvodio producent Mark Penel, zadužen za novi sadržaj i specijalne projekte.\nTokom sastanka, najviše riječi bilo je o mogućnostima za snimanje u Crnoj Gori, uz akcenat na afirmaciji naše države kao filmske destinacije. U tom kontekstu, ministar Bogdanović detaljnije je predstavio lokacije predstavnicima holivudske kompanije.\nSagovornici su imali priliku da se iz prve ruke upoznaju sa lokacijama u Crnoj Gori i preko VR iskustva koje im je pruženo putem opreme u posjedu kompanije “Artikulacija”, nabavljene u sklopu programa Ministarstva kulture “Kreativna Crna Gora”.\nGosti su predstavili svoja interesovanja za saradnju sa Crnom Gorom, sa akcentom na snimanja na našoj teritoriji različitih audiovizuelnih formata, uz ponudu i drugih oblika saradnje koja su tiču modernih muzičko-scenskih i audiovizuelnih produkcija i manifestacija.\nMinistar Bogdanović istakao je kako producentskim kućama zainteresovanim u Crnoj Gori danas od posebnog značaja može biti i saradnja sa Filmskim centrom Crne Gore, ali i angažman crnogorske produkcije kao partnerskih strana.