“Dan“: „KOMUNALNO“ I „VODOVOD“ ZA POREZE DUZNI PREKO MILION EURA | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\n“Dan“: „KOMUNALNO“ I „VODOVOD“ ZA POREZE DUZNI PREKO MILION EURA\nŽiro računi ulcinjskih javnih preduzeća Komunalne djelatnosti i Vodovod i kanalizacija nisu u blokadi, ali su u tim kolektivima svjesni činjenice da bi Poreska uprava uskoro mogla primjeniti tu mjeru. Podsjetimo, direktor Poreske uprave Miomir M. Mugoše je pred Novu godinu najavio da će početkom godine blokirati račune opštinama i javnim preduzećima zbog neredovnog plaćanja dugovanja i tekućih obaveze. Među njima je i Ulcinj koji, prema ranije saopštenim zvaničnim podacima, Poreskoj upravi duguje oko šest miliona eura i to samo na ime reprograma koji je dogovoren još 2015. godine. Mugoša je istakao da opštine više neće moći da plaćaju zarade bez plaćanja poreza i doprinosa.\nDirektor JP Komunalne djelatnosti Skender Kalezić kaže da preduzeće na čijem je čelu vrši javnu funkciju i ako bi došlo do blokade, to bi sigurno imalo implikacije. – Zasad nismo u blokadi, a činjenica je da imamo dugovanja Poreskoj upravi. Takođe, činjenica je da i mi imamo dužnike od kojih je najveći Opština Ulcinj koja nam na dan 31.12.2018. godine duguje 1.200.000 eura. Iz toga proizilazi da bi u situciji da mi budemo u blokadi i mi morali nekoga da blokiramo. Ipak nadam se da do toga neće doći i da će se naći neko rješenje – kaže Kalezić.\nIz Poreske uprave saopštili su da su svjesni činjenice da su lokalna preduzeća i javne ustanove od vitalnog značaja za funkcionisanje opština i da su u direktnoj funkciji građana, ali smatraju da je kod njih potrebno uspostaviti veći stepen poreske discipline. – Rješenja o reprogramu poreskog potraživanja ukinuta su kod dva lokalna preduzeća iz Opštine Ulcinj, koja se nalazi među najvećim poreskim dužnicima sa nivoa lokalne samouprave – JP Vodovod i kanalizacija i JP Komunalno preduzeće. Imajući u vidu da ukupan poreski dug ova dva subjekta, koji je momentom ukidanja rješenja u potpunosti dospio, iznosi preko milion eura, to je kod istih preduzeća mjera prinudne naplate blokadom žiro računa. Takođe, isti će biti predmet inspekcijskog nadzora – saopšteno je iz Poreske uprave.\nInače, zvanični podaci koje je nedavno prezentovala Demokratska partija socijalista, odnosno lokalni odbor te partije u Ulcinju, pokazuju da je finansijska situacija u najjužnijoj opštini katastrofalna. Tu se prije svega misli na dugove jer Opština Ulcinj i javna preduzeća čiji je osnivač po osnovu kratkoročnih i dugoročnih finansijskih obaveza duguju 51,4 miliona eura. U DPS-u tvrde da su takvo stanje zatekli kada su prošle godine preuzeli vlast u Ulcinju. Inače, od tog iznosa 40,25 miliona eura duguje Opština, dok je dug javnih preduzeća 11,15 miliona. Na osnovu ovih podataka, može se zaključiti da Ulcinj spada u red najzaduženijih opština, s obzirom na to da se proteklih godina budžet prosječno realizuje u iznosu od oko pet do šest miliona eura. Najveće obaveze Opštine Ulcinj potiču od zaduženja za investicione projekte kanalizacije i vodosnabdijevanja kod Evropske investicione banke i njemačke KfV banke i iznose 25,88\nmiliona. Po osnovu reprograma, Poreskoj upravi se duguje 5,71 milion, dobavljačima 1,92 miliona, a kreditne obaveze su 3,97 miliona. Opština duguje i za neisplaćene lične dohotke, poreze i doprinose 2,76 miliona. Od javnih preduzeća najviše su zaduženi JP Vodovod i kanalizacija i JP Komunalne djelatnosti, čije obavaze iznose skoro po četiri i po miliona eura. Slijede JP Centar za kulturu sa 824 hiljade eura, RTV Ulcinj 381 hiljadu, JP Uzgoj i zaštita divljači sa 459 hiljada, Agencija za razvoj i izgradnju Ulcinja sa 408 hiljada i Javna ustanova „Sirena“ sa dugom od 109 hiljada eura. Za lokalnu Turističku organizaciju nisu navedeni podaci o zaduženosti.\nA po osnovu neplaćenog poreza na nepokretnosti, u periodu 2003. do 2017. godine Opštini Ulcinj duguje se oko 9.661.373 eura, ali više od polovine tog duga, tačnije 5,62 miliona eura, zastarelo je i više nije naplativo. Da se radi o ogromnoj svoti za lokalnu samoupravu pokazuje podatak da je realizovani opštinski budžet u 2017. godini iznosio oko šest od planiranih 15 miliona eura. Budžet za 2018. godinu takođe je planiran u iznosu od 15 miliona eura, od čega je ostvareno nešto preko šest miliona. Opština je krajem prošle godine usvojila budžet za 2019. godinu i on je planiran u iznosu od 10,9 miliona eura. (Miljan Knežević, Dan)\nPrevious: Sezona VIVO: U PETAK NOVI KONCERT\nNext: Predstavljena ponuda u Tirani: TURISTI IZ ALBANIJE RADO U CRNOJ GORI


Svečano otvaranje "WELCOME TURKEY" poslovnog susreta, Novi Sad, 10. oktobar 2019. godine\nU Novom Sadu održaće se prvi poslovni susret "WELCOME TURKEY" domaćih organizatora putovanja sa predstavnicima organizatora putovanja iz Turske, dana 10. oktobra 2019. godine sa početkom u 10.00 časova u kongresnoj sali hotela "Sheraton" (I sprat).\nTuristička organizacija Srbije, zajedno sa USAID-ovim Projektom za konkurentnu privredu, organizuje od 09. do 13. oktobra studijsku posetu grupe nemačkih novinara Srbiji.\nMeđunarodni video festival „Videomedeja“, Novi Sad, od 10. do 12. oktobra 2019. godine\nMeđunarodni video festival „Videomedeja“ se sastoji od takmičarskog programa i različitih pratećih programa koji se, u zavisnosti od trenutne produkcije i koncepcije, dešavaju na različitim lokacijama u Novom Saduod 10. do 12. oktobra.\nProgram „Oplenačke berbe i Sabora izvornog narodnog stvaralaštva „Topola 2019“\n10.00- 15. Međunarodno ocenjivanje vina i rakije – Karađorđeva kasarna\n„Serbia Fashion Week“, Novi Sad, od 09. do 14. oktobra 2019. godine\n“Serbia Fashion Week” je peta najveća nedelja mode u Evropi i najveća nedelja mode u Jugoistočnoj Evropi prema broju posetilaca, kvalitetu produkcije i kvalitetu i obimu programa. Svako izdanje festivala poseti blizu 30.000 posetilaca kojima se predstavi oko 70 modnih dizajnera.\nOtvaranje izložbe ULAZ-a „Zrenjaninski susret slikara“, Zrenjanin, 07. oktobar 2019. godine\nU ponedeljak, 07. oktobra u 19.00 časova, u Malom salonu Narodnog muzeja Zrenjanin biće otvorena izložba19. Zrenjaninski susret slikara u organizaciji ULAZ-a (Udruženje likovnih amatera Zrenjanina) i NMZ. Učestvuju slikari iz Beograda, Novog Sada, Bele Crkve i Zrenjanina, čak 43 autora sa ukupno 63 rada. Selektor je Jelena Gvozdenac Martinov, akademski slikar i direktor Narodnog muzeja Zrenjanin.\n"Žikina Šarenica" i "Biserna griva Donjeg Srema", Surčin, nautičko selo "Biser" u Boljevcima, 06. oktobar 2019. godine\nEmitovanje vikend emisije "Žikina Šarenica" (autora i urednika Živorada Nikolića), u saradnji Gradske opštine Surčin i RTV Pink, održava se u nedelju, 06. oktobra 2019. godine, u Nautičkom selu "Biser" u Boljevcima, od10:00 do 13:00 časova.\nPrvi put internet publika u ulozi žirija za nagradu „Turistički cvet “\nTuristička organizacija Srbije i ove godine 11. decembra dodeljuje nagradu “Turistički cvet” za značajna ostvarenja u podizanju kvaliteta turističkih usluga i za doprinos razvoju i promociji turizma.78 prijavljenih kandidata takmiči se za nagrade u pet kategorija, a odabir pobednika vrši stručni žiri.\nSamostalna izložba Nikole Markovića „Prizor” u Salonu Muzeja savremene umetnosti, Beograd, od 04. oktobra do 11. novembra 2019. godine\nU Salonu Muzeja savremene umetnosti Nikola Marković se predstvalja novom serijom slika i crteža koju ovom prilikom grupiše pod nazivom „Prizor“. Novom serijom radova Nikola Marković čini svojevrsni zaokret u svojoj slikarskoj praksi koji karakteriše interesovanje za figuraciju i pozivanje na primere iz istorije slikarstva.\nJesenji sajam cveća, meda, zimnice i vina, Smederevo, od 04. do 31. oktobra 2019. godine\nGrad Smederevo u periodu od 04. do 31. oktobra 2019. godine na Gradskom trgu organizuje Jesenji sajam cveća, meda, zimnice i vina. Svečano otvaranje je planirano za 4. oktobar 2019. godine, na Gradskom trgu sa početkom u 14.00 časova.\nPrva Prethodna 14 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 51 Sledeća Poslednja


Obeležen Dan oslobođenja Beograda u I srpskom ustanku - Studio B\nObeležen Dan oslobođenja Beograda u I srpskom ustanku Beoinfo\nObjavljeno: 13.12.2018. 14:22 Izmenjeno: 13.12.2018. 17:20\nVesić je podsetio da su na današnji dan pre 212 godina srpski ustanici pod komandom vožda Karađorđa počeli sa oslobađanjem Beograda. On je naglasio da je Beogradska tvrđava oslobođena nešto kasnije, ali da je Beograd na današnji dan postao slobodan.\n– Oslobađanjem Beograda, ustanička Srbija se konstituisala kao nezavisna srpska država, prvi put posle više vekova turske okupacije. Od 15. veka, kada je Beograd pao pod tursku okupaciju, sa izuzetkom nekoliko perioda kada su Austrijanci vladali Beogradom, našim gradom vladali su turski osvajači. Uz oslobođenje grada, Beograd je postao i središte nove srpske države i tu su počele da se razvijaju sve institucije koje su za nas bile važne, kulture, obrazovanja i državne uprave. Zato danas treba da pamtimo sve ove događaje i da ih se sećamo, jer da nije bilo oslobađanja Beograda u Prvom srpskom ustanku, pitanje je kako bi izgledala naša istorija danas – rekao je Vesić.\nZamenik gradonačelnika naglasio je da gradska vlast nastoji da neguje kulturu sećanja.\n– Mislim da je važno za jedan narod da vodi računa o značajnim ljudima iz svoje istorije i da obeležava značajne datume, jer ako to ne radimo, onda ne znam kako možemo da planiramo budućnost. Mi smo narod koji ima svoju istoriju, pa će tako iduće godine biti osam vekova ustavnosti Srbije, odnosno od Krmčije Svetog Save. Mi smo narod koji je svoju državu imao i u srednjem veku, koji je imao slavne revolucije kroz Prvi i Drugi srpski ustanak, dakle imamo šta da slavimo i da pokažemo. Nije normalno da ne obeležavamo bitne datume iz svoje istorije koje imamo, jer vidimo i neke narode koji nemaju svoju istoriju pa izmišljaju datume. Mi imamo šta da slavimo i zato ćemo nastaviti to da činimo i u budućnosti – kazao je Goran Vesić.\nPredsednik Glavnog odbora Zadužbinskog društva „Prvi srpski ustanak” iz Orašca Branko Zlatković podsetio je da ovo društvo od 1990. godine odaje počast voždu Karađorđu.\n– Današnji dan označava početak oslobođenja grada u Prvom srpskom ustanku, a Beograd je konačno oslobođen tri meseca kasnije, početkom 1807. godine. Beograd je tako postao prestonica ustaničke Srbije, na čijem su se plamenu slobode grejale kasnije generacije i zato naše društvo ovim istorijskim događajima treba da prida punu pažnju – istakao je Zlatković.


Vesti iz BCBP, Više nema zabranjenih pitanja: sada su potrebni brži odgovori\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Više nema zabranjenih pitanja: sada su potrebni ... /\nViše nema zabranjenih pitanja: sada su potrebni brži odgovori\nSeminar sa novinarima o dometima reforme sektora bezbednosti u Srbiji\nDrugi put smo ocenjivali reformu sektora bezbednosti.\nNačin na koji mediji u Srbiji izveštavaju o sektoru bezbednosti podseća na PR, tvrdi Ljubodrag Stojadinović.\nJovan Palavestra i Maja Bjeloš pokušali su da utvrde kako izgleda profil idealnog novinara.\nJovan Stojić (BIA) poručio novinarima: imate mogućnosti, pitajte.\nTenzija između interesa javnosti i potrebe za tajnošću: Ivan Ninić postavlja pitanje Jovanu Stojiću.\nDrugi put u 2011. godini pokušali smo da proverimo ocene koje smo dali za reformu sektora bezbednosti u Srbiji. Naši gosti od 11. do 13. maja u Zrenjaninu bili su predstavnici vodećih medija u Srbiji, kako televizija (RTS, Avala), radio programa (Radio Beograd), dnevnih novina (Blic, Danas), agencija (Tanjug) tako i novih formi izveštavanja, portala Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) odnosno portala „Pištaljka“ posvećenog izveštavanju o koruptivnoj praksi u državnoj upravi. Tri dana programa, u sedam raznovrsnih panela, zajedno sa nama oni su razmatrali nalaze istraživanja „Mapiranje i nadgledanje reforme sektora bezbednosti u Srbiji“.\nNovinarski uvid u rad institucija sektora bezbednosti bio je tim kompletniji, što su prvi upoznati sa rezultatima ispitivanja javnog mnjenja Srbije o bezbednosti (JSB 2011) koje je za potrebe Beogradskog centra za bezbednosnu politiku sproveo CeSID u aprilu 2011. Najzad, pružena im je prilika da sve ono što ih interesuje o tokovima reforme, a nisu do sada imali prilike da pitaju, saznaju od predstavnika Ministarstva odbrane (MO) i Bezbednosno-informativne agencije (BIA).\nKako se danas izveštava o bezbednosti?\nVeterani izveštavanja o sektoru bezbednosti, Miloš Vasić (Vreme), Ljubodrag Stojadinović (Politika), Batić Bačević (NIN) i Vlada Milić (Mreža) uputili su u prvom panelu više saveta svojim kolegama, ali i opisali medijsku scenu u Srbiji. Naglasili su da način na koji mediji u Srbiji izveštavaju danas sve više liči na PR, a sve manje na novinarstvo. Stojadinović je kao klasičnu grešku novinara na početku karijere istakao potrebu da se „u tri minuta razgovora nađu izjave četiri sagovornika“ ukazujući na ograničenja koja se tiču vremena i same pažnje publike.\nVasić je na pitanje, „šta se promenilo nabolje u sektoru bezbednosti“ nakon demokratskih promena, odgovorio kako on najpre vidi napredak u radu kriminalističke policije. Smatra da deset godina nakon promena „problem i ne predstavljaju više institucije, već frakcije izvan policije i BIA“ koje se i dalje bore za politički uticaj. Kao primer izazova sa kojima se svi koji istražuju promene u sektoru bezbednosti suočavaju, on je naveo slučaj iz 2010. godine kada su, u vezi sa reizborom sudija članovi Vrhovnog saveta sudstva optuženi da su od BIA tražili podatke iz operativne evidencije. Sam Vasić istakao da se ne slaže s tim da „služba bude pitana za mišljenje“.\nDa bi ilustrovao moć kojom mediji raspolažu, Bačević je rekao kako „bez medija nema terorizma i obrnuto“, aludirajući na to da svaki teroristički akt u jednom delu jeste planiran i kao spektakl za medije. Milić je pak istakao da su za promene na bolje nisu „zaslužni“ nosioci ovlašćenja u sektoru bezbednosti, već pritisci iz okruženja.\nKako ustanoviti da li je informacija „prava“?\nVasić smatra da je novinarima na raspolaganju više mogućnosti, pre svih, „pronaći nekog ko to možda zna“, ali je i upozorio da čak i provera navoda sa više sagovornika može odvesti u grešku. Sve i da ne pogrešite, posledice mogu biti ozbiljne, budući da je Srbija „jedna od retkih zemalja gde nije izvršena dekriminalizacija uvrede i klevete“. Zato novinari u Srbiji plaćaju značajne novčane odštete licima vrlo sumnjive biografije. Vasić je ovo ilustrovao ličnim primerom gde je sud presudio da on zbog „uvrede časti“ mora izvesnom licu platiti odštetu: što bi možda i učinio, da isto to lice nije u međuvremenu pobeglo, suočeno sa pretnjom zatvorske kazne. Posledica je, glasi ocena sa kojom su se složili učesnici panela, „autocenzura koja preti da nam uzme najbolje rečenice“.\nKako građani Srbije vide ličnu, a kako bezbednost nacije i države?\nDrugi panel ponudio je našim gostima pravu premijeru. Tokom predstavljanja rezultata ispitivanja javnog mnjenja, saznali su kako se, na temelju uzorka koji je činilo 1,200 građana i građanki Srbije, u Srbiji doživljava bezbednost pojedinca, odnosno države. Velika većina građana se oseća lično bezbedno: najbezbednije u svojoj kući (84,5%), u svom mestu (77,9%) i fizički bezbedno (75,3%).\nZabrinjavajuće je da među onima koji se osećaju bezbedno svega 6,1% ispitanika veruje da su institucije za to zaslužne. Čak 47,1% građana ističe da su bezbedni jer „žive normalno i poštuju red i zakon“ ili 21, 2% „zato što žive u dobrom okruženju“. U svojoj potrazi za bezbednošću, čak 50,3% ispitanika se oslanja na sopstvene resurse, ali i 7,6% na komšije, odnosno 8,4% na prijatelje. 29,1% gradjana, pak vidi policiju kao instituciju koja je najzaslužnija za njihovu ličnu bezbednost. Predstavnicima medija posebno zanimljivo bilo je da čuju kako građani doživljavaju način na koji policija tretira različite grupe, odnosno, da li ih diskriminiše. Građani u većini (55% ispitanih) veruju da policija diskriminiše građane na osnovu materijalnog statusa i političke orijentacije, ali ne i prema polu ili nacionalnoj pripadnosti.\nGrađani i građanke Srbije, ako je suditi po rezultatima istraživanja, nemaju kratko pamćenje. Naprotiv, većina građana misli da je njihova lična i državna bezbednost bila najviše ugrožena tokom 90-ih. Indikativno je da na pitanje koliko je bezbednost Srbije danas ugrožena, ispitivanjem su prepoznate dve grupe koje se nalaze na potpuno suprotnim pozicijama. Prva grupa od 44,6% smatra da je bezbednost Srbije ugrožena, nešto malo manje, 39,5% ispitanika smatra da bezbednost Srbije uglavnom ili uopšte nije ugrožena. Prilikom interpretacije ovih nalaza, novinari i istraživači su se složili da postoji osećaj nepravde na individualnom nivou koji se projektuje na kolektivni.\nCentar će nalaze javnomnjenskog istraživanja predstaviti 9. juna u Medija centru.\nDa li su se novinari složili sa našom ocenom reforme? Šta je za njih tema?\nTokom drugog dana seminara, goste smo upoznali sa metodologijom i nalazima istraživanja „Mapiranje i nadgledanje reforme sektora bezbednosti u Srbiji“. Tome je doprinela i maštovito osmišljena radionica u kojoj su, preuzimajući na sebe uloge voditelja i komentatora, novinari i istraživači razgovarali o dometima reforme sektora bezbednosti u Srbiji. Njihova ocena reforme nije se pritom razlikovala od one koju su predstavili istraživači Centra.\nU evaluaciji seminara, gosti su istakli u prvi plan aktuelnost i atraktivnost problema koji se tiču javnih nabavki u sektoru bezbednosti; kontrole rada BIA, VOA i VBA; rada privatnih bezbednosnih kompanija; kao i zaštite podataka o ličnosti. Uopšte, informacije koje su dobili od istraživača „sa kojima dele profesionalno interesovanje“ ocenili su kao „jako korisne“. U tom smislu, istakli su kako je „uvek bolje detaljnije razgovarati o nekoj temi sa ljudima koji nisu novinari“ kako bi se „prilagodili jedni drugima i temu što bolje predstavili javnosti“. Čak su istakli kako su „neki od podataka do kojih su istraživači došli dobra ideja za istraživanje i priču”.\nNovinari su takođe bili spremni da pomognu istraživačima, savetujući ih kako da predstave rezultate istraživanja. Tako smo mogli da čujemo da postoje „konkretne informacije za koje se ljudi kače”, odnosno, „da treba da očekuju da mediji i njih (istraživače) pritisnu”. Važnost dobre pripreme se u tom smislu podrazumeva, a priprema će uključiti i procenu potrebe medija, odnosno gledalaca.\nKako do idealnog sagovornika?\nKako se seminar bližio kraju, tako su usledila dva izuzetno zanimljiva panela: prvi, na kome su, podeljeni u grupe, novinari i istraživači „skicirali” idealne sagovornike; i drugi, gde su predstavnici MO i BIA odgovarali na pitanja.\nMogli smo da čujemo da „idealni” novinar specijalizovan za bezbednosne teme, odnosno novinarka navodi izvore informacija, nije površan, izbegava stereotipe, spreman je da sasluša celu priču i kreativno koristi Internet. S druge strane, „idealni” istraživač /ica razume potrebe medija, ume da „spakuje” sadržaj, izražava se kratko i jasno, koristi plastične primere i nudi „ljudsko lice” celoj priči. Naravno, raspravili smo i portret idealnog sagovornika iz sektora bezbednosti. Ovde smo tvrdili da je on(a) dostupan, stručan, pouzdan, neko ko iznosi potpunu i proverenu informaciju.\nKoje savete su novinarima uputili predstavnici institucija?\nNa koji način MO i BIA sarađuju sa medijima predstavili su Petar Bošković, načelnik Uprave za odnose sa javnošću Ministarstva i Jovan Stojić, šef kabineta direktora BIA. Posmatrajući vreme koje je složenim sistema, poput odbrane potrebno da reaguju, Bošković je naglasio da „tajming (u kome se informacija traži) nikada neće biti dobar“. Međutim, on je istakao kako je „vreme potrebno da se dostavi informacija medijima sa tri nedelje, za četiri godine spušten na tri dana“, pod uslovom da je reč o informaciji koja „jeste za davanje“. Ovome je doprinela promena u samoj Upravi, gde su na radna mesta raspoređeni ljudi sa iskustvom rada u novinarskoj profesiji.\nPitanja novinara ticala su se broja zaposlenih u bezbednosnim službama; zatim, da li je moguće saznati kada je neko stavljen(a) na mere, kada vredi pozivati se na Zakon o slobodnom pristupu informacijama (ZSPIJZ), a kada ne i šta u stvari jeste tajna. Reagujući na primedbu jednog učesnika, Stojić je kazao kako pomenuti „Zakon pruža širok spektar mogućnosti“, te da je na novinarima „da nas pitaju“. Podsetio je i na komparativnu praksu, ističući kako je „sam Poverenik Šabić utvrdio da je ZSPIJZ jedan od najliberalnijih zakona te vrste u Evropi“.\nNovinari su svoj sud izneli i u evaluaciji. Istakli su da je deo problema u činjenici da „postoji spremnost na saradnju koja je deklarativna“, i da ona ishodi „generalno raspostranjenim stavom (u bezbednosnim insititucijama) kako treba dati što manje informacija i odgovor koji nema veze sa pitanjem“. Kritikovali su i što preovlađuje sporost državnih organa u reakciji pri čemu su odgovori nedovoljno informativni, ili netačni.\nPredstavnici institucija su najzad ukazali da je velika razlika u nameri da se informaciji pristupi zahtevom za slobodan pristup informacijama, u odnosu na neformalan, partnerski kontakt koji mogu ostvariti u saradnji sa jedinicama zaduženim za kontakte sa medijima.\nPovezane teme:mapiranje, reforma sektora bezbednosti, konsultacije, mediji, umrežavanje, obrazovanje


Trivan: Dve optužnice zbog odlaganja opasnog otpada - Naslovi.net vesti\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca. On je rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to poslednja mera, ali da za... »\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca. On je rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to poslednja mera, ali da za ovakve slučajeve zakon predviđa između šest meseci i pet godina... »\nBEOGRAD: Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca.\nOn je rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to poslednja mera, ali da za ovakve slučajeve zakon predviđa između šest meseci i pet godina zatvora. Mislimo da to nije dovoljno, rekao je Trivan za RTS i dodao da je to zločin... »\nPosle Obrenovca i Novog Sada, otkrivene su još tri lokacije sa oko 200 tona nepropisno smeštenog opasnog otpada na području Pančeva i Bavaništa. Evo šta o tome kaže resorni ministar\nDo sada su podignute dve opštužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca, rekao je za RTS ministar zaštite životne sredine Goran Trivan. Goran Trivan je rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to... »\nBeograd -- Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca.\nOn je rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to poslednja mera, ali da za ovakve slučajeve zakon predviđa između šest meseci i pet godina zatvora. "Mislimo da to nije dovoljno", rekao je Trivan za RTS i dodao da je to zločin... »\nBEOGRAD - Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da su do sada podignute dve optužnice za nepropisno odlaganje opasnog otpada u blizini Obrenovca.\nGoran Trivan je za Dnevnik RTS-a rekao da ne voli da govori o kaznama jer je to poslednja mera, ali da za ovakve slučajeve zakon predviđa između šest meseci i pet godina zatvora. "Mislimo da to nije dovoljno", dodao je Trivan.... »\nNa lokaciji u Pančevu blizu pruge otkrivena je burad, kanisteri sa izmešanim emulzijama, korišćeno ulje, mazut, na nekim mestima je bacana piljevina da skupi masne tragove i to je sada takođe opasan otpad. Postoje bar još dve... »


Dug u Kreditnom birou stopira kredit na časnu reč\nKada je u drugoj polovini avgusta Narodna banka Srbije (NBS) usvojila meru kojom će građani moći da podignu kredit u banci u kojoj ne primaju platu ili penziju, najčešće postavljano pitanje kol-centru i na društvenim mrežama banke bilo je da li se gledaju podaci u Kreditnom birou. Iz ovoga je jasno da su za kredit od 90.000 dinara zainteresovani upravo oni koji su u Kreditnom birou u „crvenom”, to jest imaju neki registrovan dug koji im uskraćuje mogućnost novog zaduženja. Banke još nisu ponudile klijentima pomenuti kredit, a mnoge i neće. U banci s početka priče rekli su da, bankarskim jezikom rečeno, „takav proizvod neće ni imati u ponudi zato što ne mogu da prihvate izjavu dužnika bez drugih sredstava obezbeđenja”. Podsećaju da se keš kredit odobrava samo onima koji imaju redovna\nSrbi na kredit kupuju stanove, a Turci zlato\nDok Srbi u ovom kriznom vremenu podižu kredite za kupovinu stanova, jer procenjuju da im je to trenutno isplativo ulaganje, Turci u svojim bankama zajme novac da bi pazarili zlato. Kupovina ovog plemenitog metala postala je nova moda u celom svetu. Nemci su u prvoj polovini godine kupili 83,5 tona zlata, čime su pretekli i Kineze. S obzirom na to da mnogi investitori u ovom metalu vide sigurnu luku za zaštitu imovine od inflacije, koju očekuju zbog štampanja novca centralnih banaka, cena zlata porasla je od početka godine za oko 25 odsto i trenutno vredi oko 1.930 dolara po unci. Dostizala je čak i 2.000 dolara, početkom avgusta, što je istorijski najviša vrednost. Nenad Gujaničić, glavni broker „Momentum sekjuritiza”, kaže da je rast vrednosti zlata posledica velike neizvesnosti oko\n29.08.2020 u 20:30\nPromenljiva kamata obara mesečnu ratu kredita\nKada je našem čitaocu Đ. P. banka u julu, nakon isteka tromesečnog moratorijuma, dostavila novi plan otplate kredita produžen za ta tri meseca, bio je iznenađen onim što mu je izračunato – i to prijatno. Rate za ostatak otplate gotovinskog zajma nisu mu povećane. Otkud to, upitao se, kada je nakon stupanja na snagu moratorijuma rečeno da oni koji ga prihvate mogu da očekuju za nekoliko stotina dinara veću ratu u slučaju keš kredita i nekoliko evra za ratu stambenog kredita. Kada se prisetio uslova za odobrenje zajma, našao je i rešenje ove „ukrštenice”. On je dinarski kredit uzeo sa promenljivom kamatom, a u međuvremenu cena novca je pala, i to značajno. Referentna kamata Narodne banke pala je s 2,25 odsto, koliko je iznosila krajem prošle godine, na sadašnjih 1,25 odsto. Za njom\n27.08.2020 u 22:00\nVirus korona i ekonomske nedaće koje je izazvao potpuno različito deluju na zaduživanje građana i privrede. Prvi su povukli kočnicu na nove zajmove, a drugi su je otkočili. To pokazuju novi podaci Narodne banke Srbije o obimu kredita za prvih šest meseci. U drugom kvartalu, koji se podudara sa vremenom pojave virusa, banke su stanovništvu odobrile novih kredita u vrednosti 75 milijardi dinara. U odnosu na isti period prošle godine, to je upola manje, tačno za 52,6 odsto, odnosno za 40,7 odsto po isključenju efekta kredita refinansiranih kod iste banke. Kod novoodobrenih kredita gotovinski zajmovi činili su 47 odsto svih, a stambeni 23 odsto. U masi svih zajmova odobrenih stanovništvu vidi se povećanje zaduživanja za 50,7 milijardi dinara, a u NBS napominju da je to delom rezultat


Ponuda Srpske na sajmovima u Istanbulu i Ljubljani | Banjaluka.net\nPonuda Srpske na sajmovima u Istanbulu i Ljubljani\nTuristička organizacija Republike Srpske (TORS) promovisaće narednih dana ponudu i programe najatraktivnijih destinacija Srpske na međunarodnim sajmovima turizma “Natur Alpe Adrija” u Ljubljani i “Emitt” u Istanbulu.\nSajam u Ljubljani počinje danas i trajaće do 30. januara, a u Istanbulu počinje danas i traje do 31. januara.\nOvo je prilika da se zainteresovanim posjetiocima i potencijalnim partnerima predstavi ponuda Republike Srpske i da budu pozvani da posjete Srpsku u narednom periodu i uživaju u ponuđenim destinacijama, saopšteno je iz TORS-a.\nNa međunarodnom sajmu turizma u Ljubljani TORS nastupa na samostalnom izložbenom prostoru, na kojem će svoju ponudu i programe predstaviti i lokalne turističke organizacije Šipovo, Laktaši, kao i predstavnici Banje Kulaši kod Prnjavora.\nPonudu Srpske u Istanbulu TORS će predstaviti u partnerstvu sa Turističkom organizacijom (TO) Beograda, na osnovu posebnog Memoranduma o saradnji koji je sa TO Beograda potpisan 2014. godine.\nTORS će na sajmovima u Ljubljani i Istanbulu posebno istaći programe i ponudu banjskog, seoskog, avanturističkog, planinskog turizma, kao kulturno-istorijskog nasljeđa, ali i “siti brejk” destinacije.\nTržišta Slovenije i Turske veoma su interesantna za prezentaciju ponude iz Srpske, imajući u vidu kontinuirano povećanje broja dolazaka i noćenja gostiju iz ovih zemalja.


UN: U Etiopiji vlada glad\nŠef humanitarne misije Ujedinjenih nacija Mark Lovkok je rekao da na istoku Etiopije vlada glad. "Tamo je glad sada. Samo će da se pogorša", rekao je on nakon objavljivanja novog izveštaja o situaciji u tom regionu, prenosi BBC.\nLoukok: Na istoku Etiopije vlada glad\nŠef humanitarne misije Ujedinjenih nacija Mark Loukok je rekao da na istoku Etiopije vlada glad. "Tamo je glad sada. Samo će da se pogorša", rekao je on nakon objavljivanja novog izvještaja o situaciji u tom regionu, prenosi BBC.\nŠef humanitarne misije UN: U Etiopiji vlada glad\nŠef humanitarne misije Ujedinjenih nacija Mark Lovkok je rekao da na istoku Etiopije vlada glad. „Tamo je glad sada. Samo će da se pogorša“, rekao je on nakon objavljivanja novog izveštaja o situaciji u tom regionu, prenosi BBC.\nSTRAVIČNO STANJE U ETIOPIJI: Ljudi nemaju šta da jedu\nTigraj je opustošen borbama između vlade i pobinjenika. Šef humanitarne misije Ujedinjenih nacija Mark Lovkok je rekao da na istoku Etiopije vlada glad. "Tamo je glad sada. Samo će da se pogorša", rekao je on nakon objavljivanja novog izveštaja o situaciji u tom regionu, prenosi ...\nUN: Samo u jednoj etiopskoj regiji gladuje oko 350.000 ljudi\nU analizi agencije Ujedinjenih naroda i skupina za pomoć procjenjuje se da oko 350.000 ljudi u etiopskoj regiji Tigrayu zahvaćenoj sukobima gladuje, prema internom dokumentu Ujedinjenih naroda koji je Reuters vidio u srijedu.\nU analizi agencije Ujedinjenih nacija i grupa za pomoć procjenjuje se da oko 350.000 ljudi u etiopskoj regiji Tigraju zahvaćenoj sukobima gladuje, prema internom dokumentu Ujedinjenih nacija, kojeg je Reuters vidio u srijedu.


Američki borbeni avioni nad Jadranskim morem, objavljeni snimci vojne vežbe NATO u regionu /video/ - 04.02.2022, Sputnik Srbija\nAmerički borbeni avioni nad Jadranskim morem, objavljeni snimci vojne vežbe NATO u regionu /video/\nAmerički borbeni avioni sa nosača „Hari Truman“ završavaju učešće na vežbi pod nazivom „Udar Neptuna 2022“ tokom koje su uvežbavali nad Jadranom, Panonskom... 04.02.2022, Sputnik Srbija\nTokom vežbe, koja je počela 24. januara, a završava se danas, avioni „F/A-18 hornet“ sa Jadrana leteli su do Hrvatske, Mađarske i Severne Makedonije kako bi uvežbavali napad na ciljeve na zemlji i blisku vazdušnu podršku sa kontrolorima za navođenje više savezničkih vojski iz jugoistočne i severoistočne Evrope, navodi portal „Balkanska bezbednosna mreža“.Mađarska vojska navodi da su njeni vojnici imali priliku da zajedno sa kolegama iz drugih zemalja vežbaju sa borbenim avionima kakvi se retko viđaju u ovom delu Evrope.Ministarstvo odbrane Severne Makedonije saopštilo je da na poligonu Krivolak „horneti“ uvežbavaju koordinaciju sa vojnim kopnenim komponentama i dejstvovanje po ciljevima na zemlji. Podseća se da su prošle godine nad Krivolakom već vežbale američke leteće topovnjače „AC-130“.„Horneti“ sa „Trumana“ prethodno su uigravali uz obalu Hrvatske zajedničko delovanje sa italijanskim palubnim borbenim avionima „harijer“ i stelt lovcima „F-35“.Podaci sa „Flajt radara“, kako se navodi, otkrivaju da su avioni za dopunu gorivom u vazduhu „KC-135“ leteli nad centralnim i južnim delom Jadranskog mora.Ključni akteri vežbe „Neptunovog udara“ su udarna grupa nosača aviona na nuklearni pogon „Hari Truman“ sa 90 letelica iz sastava američke Šeste flote, stalna pomorska grupa 2 NATO-a i snage italijanske mornarice predvođene nosačem aviona Kavur.Kako se napominje, to su prvi pomorski vojni manevri nakon Hladnog rata u kojima je američka udarna grupa nosača aviona zajedno sa plovilima drugih saveznika stavljena pod direktnu pomorsku komandu NATO-a.\nregion, region – politika, region – vojska i naoružanje, nato\n© AFP 2022 / MICHAEL W. PENDERGRASS / US NAVY Avion F/A-18 Hornet poleće sa nosača aviona "Enterprajz".\nAmerički borbeni avioni sa nosača „Hari Truman“ završavaju učešće na vežbi pod nazivom „Udar Neptuna 2022“ tokom koje su uvežbavali nad Jadranom, Panonskom nizijom i poligonom Krivolak napade na velikim daljinama i sadejstvo sa vojskama Hrvatske, Mađarske, Rumunije, Severne Makedonije, Poljske, Italije i baltičkih država.\nTokom vežbe, koja je počela 24. januara, a završava se danas, avioni „F/A-18 hornet“ sa Jadrana leteli su do Hrvatske, Mađarske i Severne Makedonije kako bi uvežbavali napad na ciljeve na zemlji i blisku vazdušnu podršku sa kontrolorima za navođenje više savezničkih vojski iz jugoistočne i severoistočne Evrope, navodi portal „Balkanska bezbednosna mreža“.\nMađarska vojska navodi da su njeni vojnici imali priliku da zajedno sa kolegama iz drugih zemalja vežbaju sa borbenim avionima kakvi se retko viđaju u ovom delu Evrope.\nMinistarstvo odbrane Severne Makedonije saopštilo je da na poligonu Krivolak „horneti“ uvežbavaju koordinaciju sa vojnim kopnenim komponentama i dejstvovanje po ciljevima na zemlji. Podseća se da su prošle godine nad Krivolakom već vežbale američke leteće topovnjače „AC-130“.\n„Horneti“ sa „Trumana“ prethodno su uigravali uz obalu Hrvatske zajedničko delovanje sa italijanskim palubnim borbenim avionima „harijer“ i stelt lovcima „F-35“.\nPodaci sa „Flajt radara“, kako se navodi, otkrivaju da su avioni za dopunu gorivom u vazduhu „KC-135“ leteli nad centralnim i južnim delom Jadranskog mora.\nKljučni akteri vežbe „Neptunovog udara“ su udarna grupa nosača aviona na nuklearni pogon „Hari Truman“ sa 90 letelica iz sastava američke Šeste flote, stalna pomorska grupa 2 NATO-a i snage italijanske mornarice predvođene nosačem aviona Kavur.\nKako se napominje, to su prvi pomorski vojni manevri nakon Hladnog rata u kojima je američka udarna grupa nosača aviona zajedno sa plovilima drugih saveznika stavljena pod direktnu pomorsku komandu NATO-a.\nAmerički nosač aviona u Jadranskom moru, predvodi borbenu grupu na vojnoj vežbi\n3 Februar, 09:22


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: FSCG obustavio dvije lige mlađih kategorija\n03. 07. 2020. 17:14 >> 17:11 0\nUVEDENE NOVE MJERE\nNacionalno koordinaciono tijelo za borbu protiv zaraznih bolesti donijelo je nove mjere u cilju spriječavanja širenja covida-19 a koje se odnose na oblast sporta, saopšteno je iz FSCG.\n"Svi fudbalski klubovi u Crnoj Gori obavezni su da trenažni proces i takmičarske utakmice organizuju u skladu sa preporkama Instituta za javno zdravlje i uz poštovanje svih mjera usvojenih na sjednici Nacionalnog koordinacionog tijela", navodi se u saopštenju.\nNa sjednici NKT-a su usvojene sljedeće mjere koje se odnose na oblast sporta:\n- Trenažni proces sportista profesionalaca, amatera i rekreativaca i sportska takmičenja u zatvorenim i na otvorenim sportskim objektima organizuju se bez prisustva publike.\n- Obavezna je dezinfekcija rekvizita koji se koriste za treninge, takmičenja i turnire, kao i predmeta koji se azjednički koriste od strane sportista u skladu sa preporukama Instituta za javno zdravlje.\n- Poštovanje mjera lične higijene - redovna higijena ruku, prije i nakon završene sportske aktivnosti.\nZbog uvođenja novih privremenih mjera za teritorije opština Rožaje, Gusinje, Berane i Bijelo Polje utakmice Druge lige na svojim stadionima neće moći da igraju Ibar i Jedinstvo.\nUtakmice u kojima su domaćini fudbaleri Ibra igraće na stadionu u Plavu, dok će fudbaleri Jedinstva za odigravanje utakmica koristiti stadion u Mojkovcu.\nTakmičarska komisija Fudbalskog saveza Crne Gore je, shodno epidemiološkoj situaciji u zemlji i odlukama Nacionalnog koordinacionog tijela, donijela odluku o obustavljanju takmičenja u grupama B finalne faze Omladinske i Kadetske lige Crne Gore.\n"Fudbalski savez Crne Gore apeluje na sve klubove da poštuju mjere nadženih državnih organa i na taj sačuvaju zdravlje igrača, trenera i zaposlenih u klubu kao i zdravlje kompletnog društva", saopštio je FSCG.\nSjutra sjednica IO Fudbalskog saveza


Srbija, zemlja koja je spremna da okrivi penzionere za sve\nSrbija, zemlja koja je spremna da okrivi penzionere za sve\nVeć neko vreme primećujem da se u javnosti sa velikom zabrinutošću prilazi problemu broja penzionera u Srbiji. Naime, broj penzionera maltene dostiže broj zaposlenih i razni funkcioneri najavljuju da je takav sistem neodrživ. Uprkos tome što sam laik za ekonomiju, smatram da su penzioneri nepriznati tajni adut srpskog društva pa i same ekonomije i da nisu zaslužili ovakav tretman.\nAko sa jedne strane ostavimo pitanje predrasuda prema ljudima baziranih na njihovom životnom dobu tzv. ejdžizam, penzioneri se već jako dugo tretiraju kao balast koji crpi ekonomske resurse, odnosi prevagu na izborima svojim tobože nekompetentnim izbornim glasovima i u svakom smislu vuče naše društvo unazad. Takva postavka stvari ne samo da nije tačna već činjenice u pojedinim aspektima stoje potpuno suprotno.\nNaime, srpski problem u statističkom pogledu proističe iz toga što istovremeno penzionera ima puno a radnika ima malo. Penzionera ima puno u odnosu na ukupnu populaciju jednim velikim delom zbog loše demografske slike, mi smo društvo starih ljudi i generacije koje su danas u penziji su očigledno bile brojnije od generacija koje danas mogu biti radno aktivne. Sa druge strane, broj zaposlenih ljudi unutar aktivne populacije je ekstremno nizak, što naravno ne znači da tako malo ljudi radi već bi se pre reklo da su siva i crna zona zaposlile značajan deo statistički nezaposlenih građana.\nOtud, Srbija nastavlja sa jugoslovenskom praksom da narod živi potpuno drugačije od onoga što nam govore statistike. Naime, ogroman deo prihoda i razmene se dešava mimo statistički merljivih tokova. Jedan od tih tokova su i penzioneri koju mimo statistika izuzetno puno doprinose našoj ekonomiji.\nNajveći ekonomski udar na naše društvo otud ne proističe iz toga što se penzioneri finansiraju našim novcem već iz mogućnosti da penzioneri komercijalizuju svoje aktivnosti i izađu na tržište. Zamislimo samo Srbiju u kojoj baka naplaćuje čuvanje unuka i kuvanje za celu porodicu, deka naplaćuje život u njegovom stanu a preci sa sela po tržišnoj ceni šalju hranu familiji u gradu. Sa prelaskom na tržišnu ekonomiju unutar srpskih porodica i tzv. proširenih zajednica ispostavilo bi se da mnogim penzionerima ni ne bi bila potrebna državna penzija, bolje bi zarađivali kada bi tržišno naplaćivali svoje usluge.\nSa druge strane, hajde da pogledamo i kako penzioneri raspolažu svojim novcem – oni su najrevnosniji u pogledu plaćanja komunalija, kupuju lekove mahom naše proizvodnje i naravno kupuju hranu koja je takođe naš proizvod. Minimalan deo novca koji penzioneri dobiju od države ne biva vraćen nazad u privredne tokove i mahom odlazi našim preduzećima.\nKonačno, ako pogledamo i njihov politički angažman, sadašnja stranka koja ih predstavlja – PUPS je jedna od kadrovski najsnažnijih, pre svega zato što je čine penzioneri – ljudi koji su pre bavljenja politikom zapravo radili nešto u životu. Glavni kadar te stranke, predsednik Krkobabić je imao značajnu ulogu u uspostavljanju i funkcionisanju našeg penzionog sistema u periodu kada je ova država spadala među uzore raznim zapadnim socijaldemokratijama. Konačno, jedina stranka koja je uspela da porazi čak i zahteve MMFa kod nas je upravo PUPS. Otud, politički predstavnici penzionera kod nas su daleko od naivnih i nestručnih. Tim pre, sa gađenjem možemo da se prisetimo kako je pre nekoliko godina u Srbiji aproprirana poljska omladinska akcija „Sakrij babi ličnu kartu“ čiji je cilj bio da mladi prevagnu na izborima tako što stari ljudi neće moći da glasaju, uprkos tome što niko od favorita ove političke opcije nije ispunio znatniji deo svojih obećanja.\nPredsednik Saveza penzionera Srbije Đura Perić je u svojoj kolumni u Politici pre nekog vremena opisao i kako se kod nas reflektuje fenomen „sive sile“. Naime, na Zapadu je prisutan fenomen „grey force“ pojave na tržištu rada gde ljudi koji su u penziji nastavljaju sa radom na poslovima koji su prilagođeni za njih. Perić u svom tekstu argumentovano objašnjava da su penzioneri danas u Srbiji zaposleni na poslovima koji su ili takvi da je njihova kompetencija nezamenjiva, ili na poslovima koje zbog privremenog statusa i niskih prihoda radno aktivni građani ne mogu ili neće da prihvate. Dakle, kod nas „siva sila“ zapravo nije dovela do ozbiljnijeg poremećaja na tržištu rada, kao što se recimo dešava u nekim zemljama poput Australije.\nMnoge afere koje imaju veze sa penzionerima potiču pre svega iz samog državnog aparata a ne od njih. Jedan od oglednih primera je afera vezana za nacionalne penzije za istaknute umetnike i kulturne radnike. Država je u jednom trenutku, naime, shvatila da nije u stanju da pruži dostojanstven život penzionerima ali da neki od njih zbog javne prirode svog posla idu po medijima i odlučila je da ih korumpira dodacima na osnovnu penziju ne bi li ih spečila da idu okolo krezavi i u ritama i da se žale na svoj bedan položaj. Uskoro je naravno, sam prestiž te laskave titule potpuno izgubljen i nacionalna penzija je postala lukrativna stvar i vesti o sveopštoj otimačini su se ubrzo našle u javnosti. Građani koji su već decenijama senzibilizirani protiv penzionera od strane udarnih pesnica neoliberalizma mogli su samo da se dodatno učvrste u svom negativnom stavu. Kada je povrh svega odjednom na spisku zaslužnih umetnika počeo da se javlja i svet sa estrade, sa ponekim učesnikom reality emisija, postalo je jasno da je vrag odneo šalu. Umesto da je država mudro suzila spisak ljudi koje će pomagati na one koji su se bavili formama koje Ministarstvo inače subvencioniše, da su ta priznanja zadržala formalnu a ne finansijsku funkciju, sve bi bilo mnogo lakše. Slično se desilo i kada je vršilac dužnosti direktora Službenog glasnika pre nekog vremena razobličio grupu pohlepnih kulturnih radnika koji su pisali peticije i pisma protiv njega tvrdeći da je prethodni direktor bio plodniji za srpsku kulturu a onda se ispostavilo da im je isplaćivao opscene iznose na ime raznih angažmana. Među tim kulturnim radnicima bilo je i ponosnih vlasnika nacionalnih penzija čija pohlepa nije bila zadovoljena čak ni tom dosta visokom sumom za naše uslove. U više navrata smo dakle bili svedoci bedne otimačine u kojoj su ponovo prikazani grozni prizori srozavanja naših umetnika čime su izgubili poštovanje koje bi imali i kao javne ličnosti i kao stari ljudi.\nNažalost, živimo u društvu u kome je država spremna da okrivi jednu ugroženu populaciju za svoje neuspehe. To ipak ne znači da treba da svaku propagnadu prihvatamo zdravo za gotovo. Penzioneri zaslužuju našu solidarnost ne samo zato što ćemo i mi jednog dana biti stari i penzionisani već zato što je ceo koncept penzija nastao kao jedan prvih, najmasovnijih i najplemenitijih oblika solidarnosti među ljudima i zato ga ne treba tako olako relativizovati. Cena osporavanja sistema koji sada imamo može biti previsoka.


Nova ruska navigacija: Sistem za sprečavanje sudara aviona - 31.05.2022, Sputnik Srbija\nNova ruska navigacija: Sistem za sprečavanje sudara aviona\nU Rusiji je napravljen prvi sistem za sprečavanje sudara za sve tipove aviona, saopštio je Sputnjiku generalni direktor kompanije „Navigator“ i tvorac sistema... 31.05.2022, Sputnik Srbija\nOsim toga, sistem imam i režim hibridnog pražnjenja, odnosno, on prati situaciju u vazduhu u pasivnom režimu i pomoću antene, koja prenosi informacije drugim letelicama.Sistem je predviđen za sve tipove aviona Il-96, Suhoj superdžet-100, Il-14, MS-21 i druge.Prema njegovim rečima, na svim avionima je ranije ugrađivan sistem TCAS (TCAS) koju proizvodi američka kompanija „Kolins“, koja je svetski monopolista.Baburov je zaključio da je u sistem integrisano nekoliko dopunskih funkcija, među kojima i prepoznavanje kontura zemlje, kao i podaci o njenoj blizini.\nrusija, nauka i tehnologija, navigacija, sudar, magazin\nU Rusiji je napravljen prvi sistem za sprečavanje sudara za sve tipove aviona, saopštio je Sputnjiku generalni direktor kompanije „Navigator“ i tvorac sistema Sergej Baburov.\n„Sistem protiv sudaranja aviona u vazduhu je prvi, unikatni ruski sistem i u svetu nema sličnih. Ovaj sistem upozorava avione, šalje signal u autopilotski sistem kako bi se izbegao sudar sa drugim avionom. On je zamena za uvozne navigacije, to je naš proizvod i ujedno i deo koji je nedostajao našoj avionskoj industriji“, rekao je Baburov.\nOsim toga, sistem imam i režim hibridnog pražnjenja, odnosno, on prati situaciju u vazduhu u pasivnom režimu i pomoću antene, koja prenosi informacije drugim letelicama.\nSistem je predviđen za sve tipove aviona Il-96, Suhoj superdžet-100, Il-14, MS-21 i druge.\n„Na avionima se sada ugrađuje ovaj sistem i ispituje se na avionu L-410“, dodao je direktor kompanije „Navigator“.\nPrema njegovim rečima, na svim avionima je ranije ugrađivan sistem TCAS (TCAS) koju proizvodi američka kompanija „Kolins“, koja je svetski monopolista.\n„Sistem je toliko složen da su ga Amerikanci desetinama godina stvarali, kao i mi. Velika je sreća da se proizvede tako tako unikatan sistem“, podvukao je Baburov i dodao da je ruski sistem prvi put predstavljen na prošloj Međunarodnoj avionskoj i kosmičkoj izložbi MAKS.\nBaburov je zaključio da je u sistem integrisano nekoliko dopunskih funkcija, među kojima i prepoznavanje kontura zemlje, kao i podaci o njenoj blizini.\n10 Februar, 14:00


Željeznički prevoz Crne Gore - Značajno bolje poslovanje u septembru ove godine od prošlogodišnjeg\nNaslovna » Novosti » Značajno bolje poslovanje u septembru ove godine od prošlogodišnjeg\nZnačajno bolje poslovanje u septembru ove godine od prošlogodišnjeg\nU septembru mjesecu 2015. godine u lokalnom saobraćaju broj prevezenih putnika veći je za 8%. Takođe, realizovani prihodi veći su za 17% u odnosu na septembar 2014. godine.\nDo povećanja broja putnika i prihoda došlo je prevashodno zahvaljujući promotivnim cijenama u lokalnom saobraćaju i kvalitetnoj usluzi. Prosječno kašnjenje umanjeno je za 11% u odnosu na septembar 2014. godine i iznosi 3.30 min/voz.\nUkupan broj prevezenih putnika u lokalnom saobraćaju u septembru mjesecu iznosio je 102.941 putnika.\nNa relaciji Bar – Bijelo Polje – Bar prevezeno je 4.426 putnika, na relaciji Bar – Nikšić – Bar 2.187 putnika, na relaciji Podgorica – Nikšić – Podgorica 26.701 putnika, na relaciji Podgorica – Bar – Podgorica 55.507 putnika, dok je na relaciji Podgorica- Bijelo Polje – Podgorica prevezeno 14.120 putnika.\nS druge strane u međunarodnom prevozu je došlo do povećanja svih pokazatelja poslovanja kada je riječ o relaciji Bar – Beograd – Bar, a takođe i u periodu kada je saobraćao jedan voz na relaciji Novi Sad – Subotica i obratno. Boljim rezultatima u 2015. godini u odnosu na isti period 2014. godine doprinijelo je uspostavljanje redovnog putničkog saobraćaja na pruzi Bar-Beograd-Bar, kao i saobraćajem tri para vozova do 7. septembra.\nTako su broj pokrenutih vozova i realizovani vozni km uvećani za 12%, realizovani prilivi uvećani su za 65%, dok su ukupni veći za 81% u odnosu na septembar 2014. godine. Prosječno kašnjenje po vozu uvećano je u odnosu na septembar 2014.godine i iznosi 23 minuta po vozu. Ova zakašnjenja su uglavnom na prugama ŽS.\nUkupan broj prevezenih putnika u ovom mjesecu u međunarodnom saobraćaju iznosi 20.000.


SEVERNA KOREJA: Tvitovi američkog predsednika totalno besmisleni - Nova Borba\nSEVERNA KOREJA: Tvitovi američkog predsednika totalno besmisleni\nSeverna Koreja je američkog predsednika Donalda Trampa opisala je kao lidera koji često tvituje "čudne izraze svojih egoističnih misli" i "izbacuje besmislice" koje njegovim saradnicima zadaju probleme.\nZvanična severnokorejska novinska agencija KCNA je, takođe, kritikovala "poslušnog" južnokorejskog ministra odbrane, koji "divlja" dok se istovremeno oslanja na svog "gazdu Belu kuću", prenosi agencija AP.\nTakve ocene KCNA usledile su samo nekoliko sati nakon što je severnokorejska vojska obećala "nemilosrdnu odmazdu" zbog zajedničkih vojnih vežbi SAD i Južne Koreje, koje su, prema ocenama Pjongjanga, proba za invaziju.\nAmerički vojni komandanti odbacili su pozive da obustave ili smanje intenzitet vojnih vežbi sa Južnom Korejom.\nVojne vežbe su od ključnog značaja za očuvanje borbene spremnosti protiv Pjongjanga, poručili su američki komandanti, a prenosi agencija AP.\nKomandant američkih snaga u Pacifiku, admiral Hari Haris, rekao je novinarima tokom posete Južnoj Koreji da, iako traganje za diplomatskim rešenjem za severnokorejski nuklearni program predstavlja prioritet, postoji i potreba da se diplomatija podrži "kredibilnom borbenom silom".


Republika / BEOGRADSKO MORE KONAČNO SPREMNO! Više od 80 ronilaca čistilo Adu Ciganliju!\n19:23Filipović: Ne bih bacio mrlju na ovo EP! 19:21RAZGOVOR VUČIĆA I GRENELA NEĆE BITI LAK 19:16(VIDEO) Konačno se suočili David i Janjuš: Ani srce sišlo u pete! 19:00Pijetlović: Ne mogu se Španci pet puta u nizu dobijati na penale! 19:00ZNALI SMO DA MARINIKA LAŽE, AL NISMO ZNALI DA NE ZNA DA ČITA 18:57Savić: Ne mogu da kažem da je zaslužena pobeda, ali... 18:53Preminuo učesnik rijalitija: Iznenada je umro, TRI DOKTORA su pokušavala da ga spasu! 18:52SUDAR NA NBG, JEDNA OSOBA POVREĐENA 18:50Ovo je Mrkelin plan za januarski prelazni rok! 18:46KOMŠIJE NASTRADALE VASPITAČICE U ŠOKU: Delile smo dobro i zlo, a sada je više nema\nBEOGRADSKO MORE KONAČNO SPREMNO! Više od 80 ronilaca čistilo Adu Ciganliju!\nsubota, 6. 7. 2019.| 18:35\nNa Adi Ciganliji danas je održana tradicionalna ekološka akcija podvodnog čišćenja Savskog jezera u kojoj je učestvovalo više od 80 ronilaca policije, vojske i ronilačkih klubova iz Srbije i Republike Srpske.\nManifestaciji je prisustvovao i ministar zaštite životne sredine Goran Trivan koji je rekao da Beograd ima 186 vodoizvorišta i 12 jezera i istakao da se Ada Ciganlija nalazi u neposrednoj blizini vodoizvorišta, što joj daje poseban značaj i da je važna kao reprezentativan sportsko rekreativan centar ne samo Beograda već i cele Srbije, saopštilo je resorno ministarstvo.\nPosebno je zahvalio roniocima koji godinama učestvuju u ovoj ekološkoj akciji i ukazao da količine danas izvađenog otpada i onih koje su ronioci pronašli predhodnih godina mogu biti ekvivalent brige o životnoj sredini.\n-Odgovoran odnos prema životnoj sredini, vodi, zemljištu i vazduhu, biljnom i životinjskom svetu je civilizacijska mera i nedopustiv je nehajan odnos prema tim prirodnim resursima - rekao je Trivan.\nOn je podsetio da Srbija pripada jednom od najbogatijih područja biodiverzitetom u svetu, ali da istovremeno imamo najmanje autohtonih, površinskih voda u ovom regionu Balkana. On je kazao da je važno da se obezbedi voda za budućnost jer je nestašica pijaće vode urgentno svetsko pitanje, koje ima ozbiljne ekonomske, ekološke, ali i socijalne posledice, i da je najvažniji posao Ministarstva rešavanje pitanja otpadnih voda i izgradnje 359 postrojenja kakvo je Centralno postrojenje koje se gradi u Leskovcu koje je juče obišao, a koje je prvo od 359 planiranih u Srbiji.\nPredsednik Olimpijskog Komiteta Srbije Božidar Maljković je rekao da Beograd ima Adu Ciganliju, bogatstvo kakvo retko koji grad u svetu ima i da treba da odgovornim odnosom pokažemo da nam je stalo do čiste i zdrave životne sredine u čitavoj Srbiji.\nBožana Ostojić, predsednik SOPAS-a, koji je član Svetske ronilačke federacije (CMAS), i predsednik komisije za ekologiju i održivi razvoj Olimpijskog Komiteta Srbije navela je da su ronioci ranijih godina imali puno više posla oko mnogo većih količina smeća i otpada nego što danas, kada je iz Savskog jezera izvađeno pedesetak kilograma.\nCilj manifestacije je da se podigne svest društva o značaju zaštite životne sredine i skrene pažnja javnosti na loše navike bacanja smeća u reke, jezera i prirodu.\nAkciju čišćenja Savskog jezera, kojoj je domaćin JP "Ada Ciganlija", organizovali su Olimpijski komitet Srbije (OKS) i Savez ronilaca Srbije (SOPAS), u saradnji sa Ministarstvom zaštite životne sredine i ronilačkim klubom "Kalipso".\nDirektor Doma zdravlja Vračar o narkomanu: Odmah smo pozvali policiju i dali im snimke kamera, možda je do sad i uhvaćen\nSrbija Beograd Ada Ciganlija Ronioci Savsko jezero Vojska Policija OKS Smeće Otpad Ronilac\n- sreda, 22. 1. 2020. u 18:12 2\n"Termoelektrane nisu doprinele poslednjem talasu zagađenja vazduha u Srbiji", izjavio je danas...


PREINAČENA PRESUDA: STEFANOVIĆ PLAĆA NIN-U - TVS\nPREINAČENA PRESUDA: STEFANOVIĆ PLAĆA NIN-U\nIz izveštaja zaštitnika građana o postupanju policije u toj noći vidi se da je policiji "iz vrha" naređeno da ne reaguje.\nStefanovićev advokat "začuđen"\nAdvokat Nebojše Stefanovića Vladimir Pantelić kaže da je začuđen što su javnost i mediji pre njega i klijenta saznali sadržinu presude Apelacionog suda.\nApelacioni sud je preinačio presudu kojim je Stefanović dobio spor protiv NIN-a, kao i samom presudom, ukoliko je, kako kaže, tačno da je preinačena.\n"Mi nismo primili presudu, pa sam malo začuđen da javnost i mediji znaju sadržinu presude pre mene i mog klijenta. O samoj sadržini pričaću kad je budem video i pročitao, odnosno kad nam je Sud bude uručio", rekao je Pantelić za Tanjug.\nZačuđen je, kaže, brzinom donošenja drugostepene odluke, kao i samom presudom, "ukoliko je tačno da je preinačujuća", jer je takva presuda izuzetak, odnosno, kako je objasnio, sud obično donese potvrđujuću ili ukidajuću presudu.\n"Samo preinačenje sam tek par puta video u svojoj praksi. Ukoliko je tačno, mi najavljujemo, kao što su tuženi svojevremo najavljivali, borbu do kraja, znači - do Strazbura, ako treba", rekao je Pantelić i izrazio nadu da presuda nije rezultat pritiska na sud, bilo da je reč o pritisku "javnosti, ulice ili čega god".\n"Mi nismo rekli nijednu reč povodom toga, a ovako, malo sam...iznenađen, videćemo šta će dalje biti", rekao je Pantelić.\nLekić: Neprimeren pritisak na ministra\nPredsednik NUNS Slaviša Lekić, na odluku suda da NIN nije kriv za tekst u vezi Nebojše Stefanovića i Savamale kaže da je to neprimeren pritisak na ministra.\n"Mislim da je to neprimereni pritisak na ministra unutrašnjih poslova, šta li će se tek desiti kada mu sutra otvore doktorat", rekao je Lekić.\nSmajlovićeva: Dobra vest za Srbiju\nPredsednica UNS Ljiljana Smajlović izjavila je da je dobra vest to što je apelacioni sud preinačio presudu kojom je Nebojša Stefanović dobio spor protiv NIN-a.\n"To je dobra vest za Srbiju. Posebno mi se dopada što je sud podsetio ministra da je pre tužbe mogao da iskoristi svoje pravo da odgovori NIN-u", rekla je Smajlovićeva za portal Komentarpress.net.\nOdluku suda pozdravio je i novinar lista "Danas" Zoran Panović i dodao da će to doprineti poboljšanju medijske situacije u Srbiji.\nĆulibrk: Nastavićemo da pišemo o Savamali\nGlavni urednik NIN-a Milan Ćulibrk kaže da je očekivana odluka Apelacionog suda da NIN nije kriv za tekst "Nebojša Stefanović: Glavni fantom iz Savamale".\nOn je istakao da se taj nedeljnik nije ogrešio o pravila profesije i da i dalje od nadležnih traži da se taj slučaj razreši.\nApelacioni sud u Beogradu danas je objavio da je preinačio prvostepenu presudu Višeg suda kojom je NIN bio obavezan da isplati Stefanoviću 300.000 dinara zbog povrede ugleda i časti u tekstu "Nebojša Stefanović: Glavni fantom iz Savamale".\nDodao je da je, za redakciju NIN-a presuda Apelacionog suda u Beogradu očekivana, ali da se po svemu što se dešavalo u tom slučaju moglo očekivati da će predmet biti vraćen na prvostepeno odlučivanje.\n"Mi bismo na bilo kom sudskom postupku u Srbiji ili Strazburu dokazali da se nismo ogrešili o pravila profesije. Nastavićemo da pišemo o tom slučaju dok se ne utvrde sve činjenice", rekao je Ćulibrk.


Ronaldo o kritičarima: Moj zadatak je da postižem golove, nastaviću da pobeđujem i zapušiću im usta\nIzvor: MozzartSport.com, 23.Okt.2021, 12:41\n"Kritike su oduvek bile deo ovog posla. Nisam zabrinut zbog posla. I na njih gledam kao na dobru stvar, da budem iskren. Ako brinu zbog mene ili pričaju o meni, to je zbog toga što znaju moj potencijal i vrednost", ističe Portugalac\nMenjali su navijači Mančester Junajteda boje poput semafora poslednjeg dana prelaznog roka. Bilo je i onih koji su na trenutak zaboravili sve ono što je Kristijano >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << Ronaldo uradio za njihov klub u svom prvom mandatu na Old Trafordu i otišli toliko daleko da su palili Portugalčev dres kada se jedan od njihovih idola našao na korak od prelaska u Mančester Siti, samo da bi nedugo zatim iz stadijuma razočarenja prešli u stanje euforije, jer Ronaldo se – vratio!\nTri gola po povratku u Premijer ligu navela su pristalice Crvenih đavola da maštaju o tituli u Premijer ligi, na njih je Kristijano nakalemio još tri u Ligi šampion, od kojih su dva direktno donela dve dosadašnje pobede u grupnoj fazi, ali na kritike usled sve slabije Junajtedove forme, iako njegov učinak ne nedostaje, nije ostao imun ni sam Kristijano.\nOno što je dalo povoda kritičarima da progovore jesu podaci koje su prethodnih nedelja izvukli pedantni ostrvski statističari - Ronaldo prosečno po utakmici ubedljivo najmanje od svih napadača u Premijer ligi (koji su odigrali makar 270 minuta u sezoni) vrši pritisak na protivničke defanzivce. U intervjuu za Skaj Sport uoči sutrašnjeg derbija sa Liverpulom, Portugalac je odgovorio kritičarima rečima kako u njegovoj igri ne žele da vide dobru stranu, već isključivo lošu.\n"Znam kada je mom timu potrebna pomoć u defanzivi. Ali moja uloga je da timu donosim pobede i postižem golove. Ljudi koji ne žele da vide to su oni koji me ne vole, ali da budem iskren, imam 36 godina, sve sam osvojio i pomalo sam zabrinut za ljude koji govore loše o meni. Lepo spavam uveče, idem u krevet sa mirnom savešću. I nastaviću tako, jer ću i dalje pobeđivati i zapušiti usta kritičarima", uveren je Ronaldo.\nŠtaviše, kako to najčešće biva sa najvećim sportistima, kritike ga samo dodatno motivišu, a želja za pobedom je i dalje ista, iako igra 20. sezonu u seniorskom fudbalu.\n"Kritike su oduvek bile deo ovog posla. Nisam zabrinut zbog posla. I na njih gledam kao na dobru stvar, da budem iskren. Ako brinu zbog mene ili pričaju o meni, to je zbog toga što znaju moj potencijal i vrednost. Daću vam primer: ako pitate najgoreg đaka u školi da li voli najboljeg, reći će da ga ne voli. Mislim da je najbitnije da sam i dalje srećan i da uživam u fudbalu. Nebitno je koliko sam toga osvojio u karijeri. Konstantno osvajam, ali sam i dalje motivisan. Otvorio sam novo poglavlje u životu i zbog toga sam ovde – želim da nastavim sa osvajanjem trofeja i mislim da Mančester treba da bude na istom ovom nivou pobeđivanja i razmišljanja o osvajanju velikih trofeja, tako da sam tu da pomognem."\nPo povratku na Old Traford, najbolji strelac u istoriji reprezentativnog fudbala je izjavio kako veruje da Junajted može do trofeja, prvog još od 2017. godine. Međutim, mančesterski tim već posle osam kola zaostaje pet bodova za liderom Čelsijem.\n"Rekao sam ono što sam osetio u tom trenutku – ovde sam da osvajam trofeje. Nisam ovde da bih odmarao, Mančester junajted je sinonim za pobedu. Rekao sam da vidim veliki potencijal u ovom timu, vrlo mladi igrači, sa dosta potencijala, a ja sam tu da pobeđujem i pomognem timu da izgradi nove stvari."\nRonaldo se na udaru kritika našao i posle remija sa Evertonom na Old Trafordu, kada je vidno nezadovoljan po završetku samo uputio ka tunelu.\n"Ne volim da gubim. Bio je remi? Jeste, remi, ali za mene, remizirati kod kuće sa Evertonom, koji ima moje poštovanje, isto je kao i poraz. Možda ja mislim pogrešno, ali to je način na koji motivišem sebe i zahvaljujući kojem sam osvajao trofeje tokom karijere i igrao za najveće klubove na svetu. Kao što rekoh, kritike će uvek postojati. Ne krijem se od toga i zaista ne obraćam pažnju na njih jer znam da su sastavni deo fudbala. Svi me znaju. Uvek sam bio takav. Neću se menjati sada. Uvek ću dati 100 odsto za klub i moje reakcije si deo ono što jesam i što osećam u tom trenutku. Znam da će oči biti uprte u mene zbog toga ko sam, šta sam postigao i osvojio", zaključio je Ronaldo.\nPravi fudbalski potres dogodio se kada je Kristijano Ronaldo po drugi put u karijeri obukao dres Mančester junajteda. Portugalski as sjajno igra ove sezone, Mančester je trenutno šesti na tabeli Premijer lige, prvi je Čelsi sa pet bodova više u odnosu na ‘crvene đavole’. – Sada smo u periodu...


Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je da je Turska zainteresovana da nakon isporuke ruskih protivvazdušnih sistema S-400 „Trijumf“ započne i zajednički rad sa Rusijom na proizvodnji sistema S-500 „Posejdon“.\nTakva ideja se u poslednjih dvadesetak dana dvaput čula. Prema pisanjima turske agencije „Anadolu“, još početkom meseca je šef ruske korporacije „Rosteh“ Sergej Čemezov izjavio da će Rusija pozdraviti želju Turske da se priključi projektu razvoja ruskog sistema S-500 i da je Moskva takođe spremna da podrži težnju Turske ka razvoju sopstvene odbrambene industrije.\nDeo ruskih eksperata smatra da je teoretski zajednička proizvodnja sistema S-500 sa Turskom moguća i da je za to potrebno dogovoriti jedinstveni sistem tehničkih standarda između dveju zemalja, te da bi turski inženjeri morali u Rusiji da prođu obuku i steknu praktično iskustvo. Drugi deo, pak, smatra da je zajednička proizvodnja S-500 za sada nemoguća, jer kako objašnjavaju, postoje određeni regulatorni akti, naredbe predsednika zemlje, vladine uredbe i ukazi Ministarstva odbrane da se ne može se govoriti o izvoznim isporukama, a još manje o zajedničkoj proizvodnji, sve dok taj najsavremeniji sistem ne dobije izvozni pasoš. Osim toga, PVO sistem S-500 još uvek je u fazi državnih testiranja i još nije usvojen od strane vojske Ruske Federacije, a pravljenje izvoznog pasoša i njegovo dobijanje je veoma daleka perspektiva.\nZbog toga u Moskvi Erdoganovu izjavu mnogi eksperti shvataju kao „ambicioznu“, naročito ako se tome doda činjenica da je Turska jedan od učesnika najskupljeg vojnog projekta u istoriji SAD — programa za stvaranje lovaca F-35.\n„To je veoma ambiciozna izjava. Naime, Erdogan kaže da će njegova zemlja verovatno postati superdržava, koja je u stanju da proizvede borbene avione pete generacije Sjedinjenih Američkih Država i S-500 sistema pete generacije Ruske Federacije. To jest, to je zemlja koja integriše najveće tehnologije u sebe. Mislim da je u ovoj geopolitičkoj situaciji, kada su odnosi SAD i Rusije veoma napeti, to veoma ambiciozna izjava. Ali s druge strane, optimizam sa kojim Erdogan gleda na moguću blisku saradnju sa Rusijom, uključujući i tehničku, nikako se ne dopada SAD“, kaže ruski vojni ekspert Andrej Koškin.\nTurska je 2011. godine intenzivirala jačanje vazdušnih kapaciteta zbog sigurnosnih pretnji u regionu.\nNakon propalih pregovora o kupovini američkog PVO sistema „Patriot“, Turska je odlučila da od Rusije kupi PVO sistem S-400, što je izazvalo negodovanje Vašingtona i pretnje da bi zbog toga Turska mogla da bude isključena iz NATO-a, da bi se mogla naći na udaru američkih sankcija i da će biti stopirana isporuka američkih borbenih aviona F-35 pete generacije.\nMeđutim, Erdogan je potvrdio da je ugovor za S-400 završena stvar i da bi isporuke trebalo da počnu u julu, a možda i ranije. On je rekao da predstoje razgovori sa Rusijom o S-500, uključujući i zajedničku proizvodnju, a takođe je i uveren da će Vašington ispuniti sve svoje obaveze prema Turskoj u okviru programa F-35.\nPod pretpostavkom da Erdogan zna o čemu govori kada je reč o zajedničkoj proizvodnji S-500, nameće se pitanje da li je to Rusiji potrebno?\n„S-500 je veoma složen, raznovrstan i perspektivni projekat koji privlači pažnju celog sveta. Moguće da Erdogan tako smireno formuliše svoje perspektivne odnose sa Ruskom Federacijom, tj. pokazuje koliko blisko sarađujemo. Ipak, čini mi se da je još rano govoriti o nekoj praktičnoj strani ovog posla, iako su ubrzali isporuku S-400, a štaviše, postoje i određeni planovi da se reše problemi sa F-35, odnosno SAD. Dakle, tek je potrebno rešiti mnoge taktičke zadatke kako bi se prešlo na ozbiljne razgovore o takvom strateškom, ambicioznom zadatku zajedničke proizvodnje S-500“, smatra Koškin.\nEkspert ističe da se projekat S-500 i dalje drži u najstrožoj tajnosti i da je taj sistem jedinstven u svetu.\n„Koliko mi je poznato, novinari i eksperti čak nemaju ni fotografije tog sistema, pa samim tim postoje male šanse da Turska direktno bude uključena u razvoj tog sistema. Što se tiče Rusije, mi smo otvorena zemlja, spremni smo da razgovaramo o svim, čak i, kako kažu, suludim projektima, spremni smo da pronalazimo zajedničke tačke, uključujući i sa Turskom, sa kojom imamo mnogo energetskih projekata. Dakle, otvoreni smo za bilo koji oblik saradnje sa svakom zemljom, pa čak i za saradnju sa SAD u vojno-tehničkoj oblasti“, zaključio je Koškin.\nZapadni mediji navode da je novi sistem protivvazdušne odbrane ruskog predsednika Vladimira Putina najbolji na svetu i da mu oružje SAD ne može apsolutno ništa. On dejstvuje na većoj udaljenosti nego bilo koji drugi raketni sistem na svetu i može da ruši stelt i obične letelice, balističke rakete, dronove, čak i hipersonične projektile, kao i „nevidljive“ lovce pete generacije, koji su ponos američkog ratnog vazduhoplovstva. Taj sistem može da obori više meta istovremeno, a među njima su i lovci F-22 i F-35.\nOčekuje se da će isporuka sistema S-500 ruskoj vojsci početi 2020. godine.\n← Raspali! Impresivna akcija srpskih vojnih brodova (foto, video)\nISPLIVALO: Ovo je najteži mogući rival Zvezdi na putu ka Ligi šampiona →\nAugust 19, 2019 admin Komentari isključeni za Ovo je 15. država koja je povukla priznanje Kosova\nNA KOSOVO STIŽE 500 ALBANSKIH VOJNIKA: U šetnji severnom Mitrovicom koja je uznemirila Srbe, pored Albanaca bili i Crnogorci!\nApril 7, 2019 admin Komentari isključeni za NA KOSOVO STIŽE 500 ALBANSKIH VOJNIKA: U šetnji severnom Mitrovicom koja je uznemirila Srbe, pored Albanaca bili i Crnogorci!\nZANEMELA CELA SRBIJA! Raketni sistem S-300 ne stiže u Srbiju!\nMart 16, 2019 admin Komentari isključeni za ZANEMELA CELA SRBIJA! Raketni sistem S-300 ne stiže u Srbiju!\nSeptembar 15, 2019 admin Komentari isključeni za VIC DANA: Sakib se zaposlio u auto-salonu u Njemačkoj\nZaposlio se Sakib u auto-salonu u Njemackoj… i prvi dan on na poslu, dodjose neki Japanci, odma njima Sakib proda


15:59h UŽIVO, Zvezda - Spartak (2:0), Falko se radovao, VAR mu poništio gol! Zanimljiv detalj na Marakani, sudija proveravao snimak\nmarija lekic 23.09.2021. 22:54h 00:25h\nOpsada Kosovske policije na Jarinju i blokada na administrativnom prelazu doveli su do tačke kada mora da se umeša međunarodna zajednica i zaustavi nasilje od strane Prištine, koje ugrožava bezbednost celog regiona, jasni su sagovornici Kurira.\nProf. dr Ivana Luknar navodi da situacija nije način postizanja ikakvog napretka, ne pogoduje Srbiji, ali ni zemljama u regionu.\n- Iako se čini da ovaj događaj donosi određene koristi samoproklamovanoj državi Kosovo, šira slika koja se šalje međunarodnoj zajednici je nestabilnost regiona, što znači nedovoljna stabilnost za njegov dalji rast, razvoj i ulaganja. Fizičko nasilje, govor mržnje i politika optuživanja doprinose nazadovanju regiona. U savremenom svetu i politici umreženost znači vitalnost, a izolovanost, "samodovoljnost" propadanje. Pomenuta situacija nije način postizanja ikakvog napretka, ne pogoduje Srbiji, ali ni zemljama u regionu. Štaviše, situacija na Kosovu pitanje Zapadnog Balkana može zamrznuti na neko vreme. Pokrenuti Berlinski proces i inicijativa Otvoreni Balkan postavili su temelje međunarodne politike za stabilnost i razvoj viševekovno trusnog tla Zapadnog Balkana. Dužnost je regiona, pa i šire zajednice da reaguju na kršenje Briselskog sporazuma i garantuju mir i stabilnost. Jedini razuman korak je kooperativnost Srbije i Kosova i pronalaženje zajedničkog rešenja kroz mir i saradljivost obeju strana - rekla je Ivana Luknar.\nI Dr Ilija Životi, narodni poslanik i stručnjak za bezbednost, navodi da su nasilje i populističke mere koje Kurti preuzima su vapaj očajnika.\nIlija Životić foto: Zoran Šaponjić, Privatna Arhiva\n- Nasilje i populističke mere koje Kurti preuzima su vapaj očajnika koji pokusava da se na neki nacin dodvori svojim biracima. Jednostavno, u nedostatku investicija sa jedne strane i prisustvu korupcije i organizovanog kriminala sa druge u drustvu koje je apsolutno zavisno od strane pomoci Prištinske vlasti se umesto korenitim reformama okrecu nasilju. Medjutim istorija nas uci da je sila kao krajnja mera uvek pretposlednji akt neke vlasti. Poslednji je uvek i samo uvek strmoglavi pad jer ovakvi potezi ce nahraniti gladne nacionalisticke i ekstremne duhove samo do trenutka kada budu pristigli računi za placanje sledeceg meseca. Ukratko, pristinske vlasti kupuju vreme a ceh placaju svi građani Kosova i Metohije, ne samo Srbi. Predsednik Vučic je apsolutno u pravu kada postavlja pitanje Evropi, Postoji li Briselski sporazum ili ne. Neprihvatljivo je da Prištinska strana aktivira samo pojedine elemente i to tumaceci ih kako njoj odgovara. Mirnim protestima na Kosovu i diplomatskim aktivnostima Beograda odgovorili amo adekvatno i nismo dali povod Pristinskim vlastima da ovu situaciju iskoriste za izbijanje sukoba u kome bi Srbiju predstavili kao agresora. Posebno nas treba radovati jedinstvo naroda na Kim koje je odolelo svim pokušajima stranaca i pristinskih vlasti da putem potkupljivanja i ucena sprovedu taktiku zavadi pa vladaj, jer kao i u slucaju ugrizavanja prava na veroispovest u Crnoj Gorii i ugrizavanja prava u Republici Srpskoj postojanje cvrstog narodnog jedinstva bilo je presudno za sprecavanje najgoreg scenarija. Srpsko jedinstvo je bilo presudno - rekao je Životić.\nKosovo i Metohijaadministrativni prelaz na KosovuKosovoIvana LuknarstabilnostBriselski sporazum\nEVO KO JE VELJKO BANOVIĆ VOTKA KOGA JE BELIVUK HTEO DA LIKVIDIRA Blizak Luki Bojoviću, preživeo čistku, strah i trepet u Holandiji 2


Otvorena škola streljaštva za osobe sa invaliditetom\nObjavljeno 17.09.2013. u 17h\nU prostorijama streljačkog kluba „Olimp“ u Zrenjaninu danas je otvorena škola streljaštva za osobe sa invaliditetom.\nOtvaranju su prisustvovali članovi kluba, zamenik predsednika skupštine grada Ljubomir Stanisavljev, članica gradskog veća zadužena za sport i omladinu Zlatana Ankić, predsednica Saveta za saradnju sa osobama sa invaliditetom Jovana Nikić, i brojni osnovci škole „Petar Petrović Njegoš“ koji će se u narednom periodu baviti ovim sportom.\nŠkola streljaštva otvorena je uz pomoć finansijskih sredstava dobijenih na konkursu „Zajednici zajedno“ koji je organizovala Naftna industrija Srbije. Četvoromesečna obuka u streljani najpre je bila predviđena za osobe sa invaliditetom, a zatim je proširena i na učenike osnovne škole „Petar Petrović Njegoš“. Đaci će moći da izaberu streljaštvo kao treći izborni sport u okviru fizičkog vaspitanja i jednom nedeljno treniraju u klubu.\n„Primarni cilj osnivanja škole jeste uključivanje u obuku što većeg broja lica sa invaliditetom kako bi se oni kasnije aktivno bavili streljaštvom” izjavio je na otvaranju predsednik kluba Zoran Šipka.\nŠipka se zahvalio i Gradskoj upravi i osnovnoj školi „Petar Petrović Njegoš“ na uspostavljenoj saradnji, koja će omogućiti da se deca više bave fizičkim aktivnostima, druže se sa osobama sa invaliditetom i uvide da „nema velike razlike između čoveka u kolicima i „zdravog” čoveka”.\nDirektor škole „Petar Petrović Njegoš“Miroslav Brnjoš izrazio je nadu da će saradnja biti dugoročna, ističući da je škola već učestvovala u projektima vezanim za inkluziju osoba sa invaliditetom.\n„Naše društvo treba da shvati da smo svi jednaki i da imamo ista prava, zbog čega se nadam da će ovaj klub proširiti saradnju i sa ostalim školama u gradu”, izjavio je medijima zamenik predsednika Skupštine grada Ljubomir Stanisavljev.\nTagovi:konkurs, naftna industrija srbije, osnovna škola, osobe sa invaliditetom, Petar Petrović Njegoš, škola, streljački klub, streljaštvo, zrenjanin


Broj članaka u arhivi za Maj 2014: 8\nHumanitarna turneja grupe ArHai po Srbiji\nGrupa ArHai koja neguje jedinstveni spoj elektronske muzike sa folk uticajima iz Velike Britanije, kao i balkanskog regiona danas će krenuti na humanu turneju po Srbiji na kojoj će promovisati poslednji album Eastern Roads (Balkanworlds Records, 2013). ArHai će u sklopu turneje posetiti Gračanicu, Kosovsku Mitrovicu, Kragujevac, Negotin i Beograd. U živim nastupima tehnologijom transformišu tradiocionalne intrumente Balkana, stapajući ih s višeslojnim vokalima.\nThe Prodigy i druge zvezde Exita uputile aplel za pomoć\nPoslednji u nizu EXIT izvođača koji su pružili podršku ljudima ugroženima u poplavama u Srbiji, ali i Bosni i Hrvatskoj je The Prodigy, koji su na svom Twitter nalogu objavili podršku ovim zemljama, pozivajući nas da ostanemo jaki.\nZbog poplava Georgiev odložio koncert\nZbog pogoršanja situacije u poplavljenim delovima naše zemlje, domaći kantautor Vlado Georgiev odlučio je da otkaže solistički koncert u Kombank Areni.\nDeca Loših Muzičara u Nišu 24.maja!\nNakon sjajnog nastupa na prošlogodišnjem Nišville Jazz Festivalu, Deca Loših Muzičara održaće posle dužeg vremena samostalni koncert u Nišu u subotu, 24.maja u Dvorištu Univerziteta (Banovina), sa početkom u 21h!\nStiven Sigal sa svojim bluz bendom 24. juna u Beogradu\nStiven Sigal sa svojim bluz bendom će nastupiti u Sava centru, 24. juna. Ulaznice za koncert su u prodaji od srede, 7. maja po cenama od 2500, 2900 i 3500 dinara.\nNovi spot Alekse Jelića\nKlub WATS nije imao dovoljno prostora da primi mnogobrojne kolege, prijatelje i medije koji su sa nestrpljenjem čekali da vide novi spot Alekse Jelića, pod imenom „JOŠ JEDNOM“, saradnja sa Tijanom Bogićević & Dragim Jelićem. Aleksa je, i pored mnogobrojnih obaveza što u matičnom pozoristu, što u šou Ples sa zvezdama, bio vidno raspoložen i dočekivao svoje goste.


Trebinje domaćin prvog energetskog samita – ASinfo Portal\nBANJALUKA – Prvi energetski samit “Energetska budućnost zapadnog Balkana SET 2020”, u organizaciji “Elektroprivrede Republike Srpske”, grada Trebinja i firme SET, biće održan 5. i 6. marta u Trebinju.\nPokrovitelj ovog samita, koji će u Trebinju na jednom mjestu okupiti predstavnike energetskog sektora iz zemlje i regiona, poslodavce, predsjednike uprava, menadžere, predstavnike državnih institucija, lokalnih samouprava, kao i predstavnike akademske zajednice, razvojnih agencija, nevladinog sektora i medija su Vlada Republike Srpske i Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nKako je saopšteno, tema samita “Energetska budućnost zapadnog Balkana SET 2020” nametnula se sama po sebi, a učesnici samita biće u prilici da se kroz rad na devet panela upoznaju s aktuelnim dešavanjima u elektroenergetskom sektoru i trendovima koji nas očekuju.\n“Na panelima će, između ostalih, učestvovati čelni ljudi elektroprivreda iz cijelog regiona, predstavnici kompanija koje su lideri u razvoju elektroenergetskog sektora, predstavnici izvršne vlasti koji kreiraju energetske politike, finansijeri energetskih projekata kao i akademski stručnjaci”, navedeno je u saopštenju.\nTakođe, naglašava se da će ovaj samit omogućiti dobre poslovne kontakte i ponuditi neke nove poglede vezane za što kvalitetniju realizaciju brojnih projekata koji su u fazi projektovanja ili realizacije.


JUBILEJ: 20 godina Britanske internacionalne škole - Market Network\nJUBILEJ: 20 godina Britanske internacionalne škole\nU utorak, 13. juna u svečanoj sali Skupštine Grada Beograda, organizovana je svečanost povodom 20 godina postojanja i uspešnog rada Britanske internacionalne škole.\nSpecijalni gosti bili su ambasador Velike Britanije, Njegova Ekselencija gospodin Denis Keefe i predstavnici brojnih ambasada, diplomatski kor, druge značajne ličnosti kao i dvadeseta generacija maturanata gimanzije, brojni saradnici i prijatelji, predstavnici medija.\nPored pozdravnih govora uvaženih gostiju i principala škole, muzičkog programa i koktela, dvadesetoj generaciji maturanata škole odevenim u školske toge, ambasador Velike Britanije, Njegova Ekselencija gospodin Denis Keefe uručio je diplome.\nPrincipal Britanske internacionalne škole mr Aleksandra Keserović je tom prilikom istakla\n– Ponosni smo na dvadesetu generaciju naših maturanata, ali i na sve prethodne generacije koje su vredno učile i napredovale uz najsavremenije programe i uz posvećene i izuzetno stručne nastavnike. British International School je osnovna i srednja škola za učenike od 4 do 18 godina. Učenici British International School se tokom školovanja ohrabruju da teže visokim akademskim standardima kroz razvijanje veština kritičkog razmišljanja, usvajanje i primenu stečenog znanja kao i da samostalno i timski obavljaju svoje školske zadatke. Naš dugoročni cilj je da kod svakog pojedinačnog učenika razvijemo trajnu ljubav prema učenju i saznavanju. BIS svojim učenicima obezbeđuje prijatnu i podržavajuću atmosferu u kojoj je svaki učenik podjednako važan i stimulisan da ostvari svoj puni potencijal. Takođe, podstiče se razvijanje svesti o kulturološkim razlikama unutar i izvan škole. Posebno smo ponosni na mnogobrojne međunarodne nagrade koje su naši učenici osvojili na internacionalnim takmičenjima iz gotovo svih oblasti obrazovanja i na činjenicu da su naši učenici završavali prestižne fakultete i da sada rade na odgovornim pozicijama na svim kontinentima. To je za mene motiv da i ubuduće nastavimo sa istim entuzijazmom i još većom energijom.\nSa uverenjem u nove uspehe i sa istrajnošću u onome što radimo, nastavljamo i dalje da se razvijamo. Nastojimo da usmeravamo naše učenike ka uspesima na koje će jednoga dana moći da se osvrnu u budućnosti.’\nBritish International School je otvorena u Beogradu 1997. godine, za potrebe porodica diplomatskog kora i stranog biznisa, kao i za domaće porodice koje žele da svoju decu obrazuju na engleskom jeziku. BIS je prva škola u Srbiji registrovana od strane britanskog Ministarstva prosvete (DfE) kao i od Univerziteta u Kembridžu. Kao alternativa britanskom sistemu obrazovanja, naši učenici poslednje dve godine srednje škole imaju priliku da uče po akreditovanom američkom sistemu i da dobiju University of Nebraska High School diplomu. BIS je redovna članica Evropskog Saveta Internacionalnih škola (ECIS), kao i članica Saveta Britanskih Internacionalnih Škola (COBIS), a takođe priznata i od strane Ministarstva Prosvete Republike Srbije.\nHoloLens tehnologija u Gorenje proizvodima\nBambi podržao projekat “Narodne kuhinje”


Aktivan odmor - Škola skijanja, jahanja, masaza...\nPostavio Tyr jun 3, 2013 in Aktivnosti | 0 komentara\nKako biste svoje zimovanje ili letovanje na Zlatiboru ispunili doživljajima, Apartmani Radosti za Vas organizuju niz kako opuštajućih, tako i aktivnosti za goste koji odmor na planini žele da provedu aktivno.\nZimovanje na planini skoro i da nije zimovanje bez skijanja i uživanja na snegu.\nUkoliko vam skijanje nije jača strana, ili jeste i baš zbog toga želite da usavršite svoje ski sposobnosti, u okviru ponude Apartmana Radosti, možete angažovati insturktora skijanja koji će se prilagoditi vašim željama i potrebama.\nLjubitelji snega i zimskih sportova ne treba ni da pomišljaju na zimovanje na planini bez duge vožnje motornim sankama.\nSpa centar Iva nalazi se na samo 4 km od centra Zlatibora, u Čajetini.\nApartmani Radosti za vas organizuju posetu ovom luksuzno opremljenom spa centru i dvočasovno opuštanje i uživanje u toplim vodama spa centra Iva.\nOdmor na planini ne mora da podrazumeva samo skijanje i tople čajeve.\nIskoristite priliku za shopping turu i svratite u obližnje Arilje.\nTajlandska masaža predstavlja drevnu veštinu koja zbog svoje velike terapeutske vrednosti, a bez negativnih efekata, opstaje i danas.\nZa savršen odmor na Zlatiboru, Apartmani Radosti za Vas organizuju posetu ovom jedinstvenom tajlandskom spa centru.


Izraelska policija saslušava Netanyahua osumnjičenog za korupciju\nIzraelski premijer Benjamin Netanyahu kojeg večeras u Jerusalimu zbog sumnji u korupciju ispituje policija\nPolicijski istražitelji večeras saslušavaju izraelskog premijera Benjamina Netanyahua u njegovoj rezidenciji u Jerusalimu.\nOsumnjičen da je primao mito, Netanyahu je uoči saslušanja poručio svojim rivalima da "još ne slave", da je to "pucanj u prazno" i da neće biti nikakvih posljedica po njega.\n"Vidjeli smo da izvještaji u medijima imaju atmosferu slavlja a slična atamosfera je u televizijskim studijima i uglovima opozicionih stranaka.Želio bih da im poručim 'Pričekajte sa slavljem ne žurite'. Ponavljam neće biti ničega jer nema ničega nastavite da ispuštate svoj topli azduh dok mi nastavljamo da vodimo državu Izarael", rekao je Netanyahu svojim pristalicama iz Likuda koji su mu oduševljeno aplaudirali.\nPolicajci nisu razgovarali s novinarima, a mediji su javili da se provjeravaju sumnje da su Nentyahu i njegova porodica primili od dva biznismena poklone i povlastice u vrijednosti stotina hilada šekela (desetina hiljada eura).\nUoči saslušanja za koje je javljeno da može trajati satima, crni paravan je postavljen ispred rezidencije premijera da novinari ne bi videli i snimili ko ulazi i izlazi.\nList "Harec" je objavio da policija ima svjedoke, od kojih je jedan, čije je svjedočenje već dovelo do preokreta, američki biznismen i predsjednik Svjetskog jevrejskog kongresa, Ronald Lauder potvrdio policiji da je davao poklone, uključujući odijelo i finansirao putovanje u inostranstvo Netanyahuovog sina Jaira.\nDavid Amsalem, predsjedavajući Odbora Parlamenta za unutrašnje poslove i član Netanyahuove konzervativne partije Likud, kritikovao je policiju što istragom "politički progoni" premijera.


U PETAK 11-TA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE DIMITROVGRAD – Radio Televizija Caribrod\nU PETAK 11-TA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE DIMITROVGRAD\nZa petak, 15. oktobar, zakazana je 11. sednica Skupštine opštine Dimitrovgrad. Na dnevnom redu je 21 tačka, a sednica će biti održana u sali Centra za kulturu, sa početkom u 10 časova, uz direktan prenos na radiju i televiziji Caribrod.\nNa samom početku nakon usvajanja zapisnika sa prethodne sednice, pred odbornicima će se naći predlog oluke o izmeni odluke predloga Odluke o izmeni Odluke o pristupanju izradi Plana razvoja opštine Dimitrovgrad za period 2022-2028 godine. Na konferenciji za novinare predsednik Skupštine opštine Dimitrovgrad Zoran Đurov istakao je da je razlog za donošenje te odluke pomeranje roka do kraja juna naredne godine. Na sednici će biti razmatran i izveštaj o poslovanju budžeta za prvu polovinu ove godine.\nPred odbornicima će biti i predlog o rebalansu budžeta za tekuću godinu.\nNa dnevnom redu je i set tačaka, koje regulišu zoohigijenu i držanje kućnih ljubimaca, kao i predlog odluke o davanju na upravljanje dečjih igrališta sportsko-turističkom centru i dečjem vrtiću.\nNa sednici bi trebalo da budu usvojen predlog odluke o dodeli stambene podške za 6 korisnika, kao i nove, delimično korigovane cene programa obrazovanja i vaspitanja u Predškolskoj ustanovi 8mi septembar.\nOdbornici će se izjasniti i o usklađivanju osnivačkog akta i promeni imena Sportsko-turističkog centra Caribrod, kao i o davanju u zakup zemljišta i objekata u ulicama Gradinjska i Vasil Levski, u delimičnom vlasništvu opštine. Značajne tačke u drugom delu sednice biće usvajanje akcionog plana za rodnu ravnopranost u naredne 4 godine, kao i akcionog plana zapošlljavanja od ove do 2023. godine.Na dnevnom redu biće i izveštaj Komunalca za prvu polovinu ove godine.\nNa dnevnom redu biće i usvajanje izveštaja za prošlu i davanje saglasnosti predškolskoj ustanovi za ovu nastavnu godinu, kao i imenovanje članova saveta roditelja iz redova opštine za ovu školsku godinu. Sednicu će zaključiti pitanja i predlozi odbornika, uz odgovore na neka do sada postavljena pitanja. Sednica će biti održana u petak u sali Centra za kulturu, sa početkom u 10 časova, uz direktan prenos na radiju i televiziji Caribrod.\n← NA SAJMU ZAPOŠLJAVANJA, KOJI JE ODRŽAN KRAJEM JULA U DIMITROVGRADU PONUĐENO JE 280 RADNIH MESTA, A NAKON TOGA 66 LICA JE DOŠLO DO ZAPOSLENJA\nEpidemiološka situacija stabilna, jedno lice sa sumnjama na virus poslato na dalja ispitivanja\nОДРЖАНА ЈАВНА РАСПРАВА У ОКВИРУ ПРИПРЕМА ЗА СЕДНИЦУ СКУПШТИНЕ ОПШТИНЕ


ZA VEĆU SIGURNOST UČESNIKA - Glas Podrinja\n(18. februar 2016.)\nSASTANAK O BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA\nZA VEĆU SIGURNOST UČESNIKA\nPredstavnici Agenicije za bezbednost saobraćaja održali su sastanak sa Gradskim savetom za koordinaciju bezbednosti saobraćaja, što je predstavljalo prvu aktivnost u okviru treće faze projekta Benčmarking bezbednosti saobraćaja u lokalnim samoupravama. Šabac u ovom projektu učestvuje sa još 10 gradova i opština, a ovom prilikom su prezentovani dosadašnji rezultati i uporedilo se gde je Šabac u odnosu na ostale učesnike. Pokazalo se da je Šabac iznad proseka, kada je u pitanju ova problematika.\n-Rezultati pokazuju da Šabac radi na bezbednosti saobraćaja, ali da ima još dosta prostora i to vezano za upravljanje bezbednošću. Treba da delujemo aktivno i sprečimo da posledice u saobraćajnim nezgodama budu veće. Svi subjekti koji su uključeni u bezbednost saobraćaja treba da porade na međusobnoj koordinaciji. Treba staviti akcenat na ranjive kategorije učesnika, a to su deca, mladi, motociklisti, biciklisti. Smanjenjem stradanja tih kategorija imaćemo bolje rezultate. Takođe, mora se obratiti pažnja na korišćenje sigurnosnih pojaseva, kao i upotrebu mobilnih telefona koji odvraćaju pažnju, naveo je pomoćnik direktora Agencije za bezbednost saobraćaja Zoran Alimpić.\nNemanja Pajić, predsednik Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja podsetio je da je za ovu godinu naručena Strategija o bezbednosti saobraćaja, prema kojoj će se orjentisati u daljem radu, kada bude gotova. Ovakvu strategiju ima samo nekoliko gradova u Srbiji.\n-Zahvaljujući ovoj metodi možemo da se uporedimo sa drugim gradovima u Srbiji i ne samo da nastojimo da budemo bolji na lokalnom nivou, nego da vidimo gde stojimo na nivou Srbije kada se radi o bezbednosti saobraćaja. Prema tome možemo da donosimo prave odluke kako bi svi u našem gradu bili bezbedniji, rekao je Pajić.


Trampovi advokati pozvali Senat da odbaci postupak opoziva predsednika – NovostiDana.rs\nPravni tim predsednika SAD Donalda Trampa naveo je danas da on nije učinio „apsolutno ništa pogrešno“, pozivajući Senat da odbaci postupak opoziva koji su nazvali „lažnim“ i „opasnim izvrtanjem Ustava“.\n„To je karikiranje ustava“, napisali su advokati u objavljenom delu odbrane pred Senatom predsednika SAD, a koju pripremaju kao odgovor na optužbe demokrata.\nTvrde da istraga, koja se fokusira na to da li je Tramp zloupotrebio predsednička ovlašćenja i tražio pomoć strane vlade Ukrajine, da oslabi mogućeg rivala na predsedničkim izborima Džoa Bajdena i poveća svoje šanse na predsedničkim izborima sledeće godine, nikada nije imala za cilj pronalaženje istine.\n„Umesto toga, demokrate od početka žele da pronadju neki način, bilo koji način, da iskoriste moć impičmenta kao političko orudje za poništavanje rezultata izbora 2016. i uplitanje u izbore 2020. Sve to je opasno izvrtanje Ustava koje Senat treba brzo da se odbaci“, napisao je Trampov pravni tim.\nOve nedelje se očekuje se nastavak sudjenja Trampu u Senatu.\nDemokrate su u optužnici navele da je Trampov cilj bio njegov lični politički dobitak i da je „zatim pokušao da prikrije svoju zaveru opstruirajući istragu Kongresa o njegovom nedoličnom ponašanju“.\nMedjutim advokatski tim navodi da i čak i ako je Tramp zloupotrebio svoja ovlašćenja, to nije povod za opoziv, jer nije prekršen krivični zakon.\nOni su naveli i da je optužnica „strukturno manjkava“, jer Trampa optužuju za više dela, stvarajući „opcije po izboru“ kao moguće osnove osude.Kao deo odbrane pripremili su i široku odbranu predsedničke moći, tvrdeći da su i prethodna dva sudjenja o opozivu predsednika SAD bila slično neispravna.


23.04.2018. / 10:30\nBANJALUKA, Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić rekao je da su u toku ozbiljni pregovori sa jednom kineskom kompanijom u vezi sa izgradnjom auto-puta Vukosavlje-Brčko-Bijeljina i dalje prema Srbiji.\nTrninić je naveo da je tehnička dokumentacija već urađena za auto-put od Vukosavlja, pa dalje za obilaznicu oko Brčkog prema Bijeljini, i da se spoji sa Srbijom.\n“Ukupno se radi 90 kilometara auto-puta koji bi išao i na Koridor `Pet ce`”, rekao je Trninić za “Večernje novosti”.\nOn je dodao da je u planu izgradnja brzog puta Istočno Sarajevo-Pale-Sokolac-Rogatica-Višegrad i granica sa Srbijom.\n“Naša procjena je da bi ovaj projekat koštao milijardu maraka i tražićemo strtateške partnere za ovaj posao. Nametanje priča iz Savjeta ministara BiH je bespotrebno, posebno o nekoj novoj ruti puta Sarajevo-Beograd. Pogotovo da BiH to neće ništa koštati, to su prazne priče”, rekao je Trninić.\nOn je istakao da je Hrvatska obećala da će uskoro dobiti građevinsku dozvolu za izgradnju mosta na rijeci Savi u Gradiški, te da Srpska očekuje u narednih mjesec dana da se to i desi.\n“Nakon toga raspisujemo tender za izgradnju mosta i očekujem, već na jesen, početak izgradnje”, naglasio je Trninić.\nOn je dodao da Vlada Srpske i resorno ministarstvo očekuju ove godine završne radove na graničnom prelazu na mostu “Bratoljub” između Bratunca i LJubovije u Srbiji. Večernje novosti\nTagovi: auto-putizborkineski investitorisrbijatrninićvlada rs


Tanjug 23. februara 2020. 14:15\nLJUBLJANA – Slovenačko Ministarstvo spoljnih poslova savetovalo je danas građane Slovenije koji putuju u Italiju da zbog širenja koronavirusa u toj zemlji budu oprezni prilikom povratka u zemlju i da prate situaciju u italijanskom regionu u koji idu.\nMinistarstvo je istaklo da se širenje koronavirusa i mere za obuzdavanje istog brzo menjaju i pozvalo građane koji putuju u Italiju da provere situaciju kod svojih domaćina, putnjičkih agencija ili hotela, prenosi STA.\nVlasti severne Italije uvele su hitne mere kako bi obuzdali širenje virusa, zbog čega su pojedini gradovi u Lombardiji i Venetu u izolaciji.\nRegion Fruli Venecija Đulija, koji se graniči sa Slovenijom, proglasio je vanredno stanje zbog blizine Veneta gde je broj zaraženih koronavirusom porastao na 25.\nDodaje se da su slovenačka ambasada u Rimu i generalni konzulat u Trstu u kontaktu sa italijanskim vlastima i da prate razvoj događaja.\nU Sloveniji nije zabeležen ni jedan slučaj koronavirusa iz Kine, sem dva putnika koji su se zarazili virusom na kruzeru Dajmond princes i koji su hospitalizovani u bolnici u Japanu.\nOstala četiri putnika su nakon karantina puštena i vratili su se u Sloveniju gde su ponovo testirani i stavljeni u kućni karantin na dve nedelje.


Realov zabrinjavajući odgovor Ronaldu, rat Zidana i Pereza, ipak stiže zimski "galaktikos"?! - Sportske.net\nRealov zabrinjavajući odgovor Ronaldu, rat Zidana i Pereza, ipak stiže zimski "galaktikos"?!\nKada dođe težak period, u Madridu kreću pristici sa svih strana, ali ovakav odnos sa najboljim igračem nikada nije bio ovakav!\nPrimera: Kraj Barsinog prokletstva posle 11 godina, Real bliži ispadanju nego odbrani titule (PREGLED)Paulinjo duplo bolji od RonaldaReal bliži Segundi nego Barsi, da je obrnuto, "streljanje"!?Ronaldo sada traži da ide iz Madrida, ali tamo za njega NEMA mesta?!Trampa veka - Plan napravljen još prošlog leta?!\nPisali smo juče o tome (više OVDE) da je Ronaldo zatražio od kluba da mu poveća platu i približi Mesiju i Nejmaru, a madridski mediji danas su preneli zabrinjavajući stav kluba.\nNavodno, uprava kluba na čelu sa Florentinom Perezom smatra da je Ronaldo izabrao najgori mogući trenutak za ovu inicijativu, odnosno da se poneo sebično u momentu kada je tim u najvećoj krizi rezultata. Klub kategorično tvrdi da ovo nije trenutak za priču o novom ugovoru i plati koja bi daleko narušila hijerarhiju u svlačionici, jer bi Ronaldo u tom slučaju imao skoro tri puta veću platu od kapitena Serhija Ramosa.\nRonaldova egocentričnost u svlačionici nije prvi put tema u Madridu, i kada je sve išlo kako treba, bilo je onih koji su bili nezadovoljni što sebe stavlja u prvi plan, a sada je to očekivano još veći problem.\nTitula je izgubljena, Barselona ima 19 bodova više, ostaju Kup kralja i Liga šampiona koja je prioritet.\nTim ne igra dobro, ne daje golove, Ronaldo je dao samo četiri u prvenstvu, isto koliko i Bejl, a Benzema samo dva, pa upravo zbog toga stiže na red i nova tema.\nKorijere delo Sport je ovog jutra na svojoj naslovnici otkrio da će Real Madrid panično pokušati da kupi Maura Ikardija ove zime i tvrdi da će ponuda stići u narednim danima.\nFlorentino Perez je spreman da plati klauzulu od 110 miliona evra i pojača ofanzivu do kraja sezone.\nDobra stvar je što Argentinac ima pravo nastupa u Ligi šampiona i da će moći da pomogne u dvomeču sa Pari sen Žermenom u osmini finala.\nNije Ikardi jedina želja Madriđana ove zime, tu je i dalje golman Arizabalaga Kepa, koga Zinedin Zidan ne želi ove zime.\nTrener Reala je u nekoliko navrata podvukao da mu pozicija golmana nije neophodna ove zime, naročito kada se uzme u obzir da Kepi na leto ističe ugovor i da bi tada mogao da dođe besplatno, dok bi Madriđani sada morali da plate klauzulu od 20 miliona evra.\nPerez iz nekog razloga želi Kepu ove zime i tu je došlo do sukoba sa Zidanom, pa je sasvim jasno da u Realu trenutno nikako ne cvetaju ruže, a zamislite šta bi moglo da se desi ako ne pobede PSŽ u Ligi šampiona za mesec dana.


POSIJANI PRVI RASADNICI\nSjetvom paprike i paradajza, čiji će se rasadni materijal podijeliti trebinjskom poljoprivrednicima, na lokalitetu Trebinjskog polja, Agrarni fond Trebinje je stavio u funkciju dva plastenika površine 300 metara kvadratnih.\n„Osim zasijavanja rasada paprike i paradajza, proizvodimo i sadnice šipka, smokve i masline, a sav taj rasad i sadnice ćemo, putem javnog poziva, podijeliti poljoprivrednim proizvođačima sa područja grada Trebinja koji podižu nove zasade, s tim što se paprika i paradjaz dijele u većim količinama, kako bi se u domaćinstvima koji se bave uzgojem ovog povrća stvorili viškovi za tržište, jer je naš cilj proizvodnja za tržište i plasiranje zdrave hrane, što je jedan od strateških ciljeva grada“, ističe Veselin Dutina, direktor Agrarnog fonda.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić koji je obišao novootvoreni plastenik, potvrdio je da je u pitanju izuzetno korisna investicija i zbog proizvodnje zdrave hrane, i zbog turizma koji se u Trebinju u dobroj mjeri oslanja na zdravu hranu, ali i zbog saradnje sa Centrom srednjih škola, čijim je učenicima ovdje obezbijeđeno izvođenje praktične nastave.\n„U razgovoru sa učenicima sam primijetio da su oni oduševljeni ovakvom nastavom koja im mnogo znači, ali to dugoročno mnogo znači i nama, jer su poljoprivreda, turizam i energetski sektor naše strateške grane, ali su mlade generacije u svemu tome najbitniji faktor društva o kome moramo najviše brinuti adekvatnim obrazovanjem i stvaranjem uslova za rad“, rekao je Ćurić.\nOn napominje da je za hercegovačkim proizvodima ogromna potražnja, naročito otvaranjem Hercegovačke kuće u Banjaluci, ali će se proizvodnja i otkup proširivati i zbog turizma, odnosno, gastro ponude, pa će s tim u vezi i Grad Trebinje povećati sredstva za poljoprivredu i Agrarni fond.\n„I u ovoj godini ćemo, osim besplatnog rasada i drugog sadnog materijala, nuditi besplatnu obradu obradivog zemljišta, besplatno korištenje hladnjača, a dijeliće se i podrške za samozapoljavanje i drugu podršku u domenu poljoprivrede“, dodaje on.\nKaže da je Grad Trebinja, u cilju što veće konkurentnosti trebinjskih organskih proizvoda, subvencionisati što je više moguće njihovu proizvodnju, čime će se smanjiti i uvoz voća i povrća.\nVrijednost repromaterijala nabavljenog za proizvodnju u ovom plasteniku, koji je neophodan da bi se zaokružio proces prizvodnje ovoga rasada i sadnice, iznosi oko 5.000 maraka, što je Agrasrni fond obezbijedio iz redovnog priliva sredstava iz budžeta Grada Trebinja.\nUlaganjem ovih sredstava u repromaterijal u Agrarnom fondu procjenjuju višestruko korisnim, jer će dobijeni rasad i sadnice koštati oko 20.000 maraka, s obzirom da je u pitanju količina od 15 do 20 hiljada sadnica rasada povrća i između 1.500 i 2.000 sadnica pomenutog voća....


Er Frans i Lufthanza otkazali letove zbog štrajkova - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Er Frans i Lufthanza otkazali letove zbog štrajkova\nLufthanza je bila primorana da otkaže 800 od ukupno 1.600 planiranih letova zbog štrajka radnika javnog sektora. Štrajk je organizovan na aerodromima u Frankfurtu, Minhenu, Kelnu i Bremenu. Er Frans je istovremeno otkazao svaki četvrti let, pošto je osoblje aviokompanije stupilo u štrajk u znak podrške zahtevu za povećanje zarade za šest odsto. Lufthanza je saopštila da je oko 90.000 putnika pogođeno štrajkom radnika nemačkog javnog sektora, što ne obuhvata osoblje same aviokompanije.\nU Francuskoj je i železnički saobraćaj pod pritiskom štrajkova osoblja Državnog preduzeća za francusku železnicu (SNCF) zbog reformi zakona o radu francuskog predsednika Emanuela Makrona.\navioniFrancuskalufthanzaNemačkaŠarl de GolŠtrajkBerlinPariz\nKako je i najavljeno ranije danas, hiljade rudara je večeras u 18 sati došlo ispred kapija rudnika u kojima rade, kako bi još jednom izrazili svoj revolt zbog neispunjavanja uslova koje su tražili od Vlade FBiH, odnosno resornog ministra i Elektroprivrede BiH.\nPotpredsednik Vlade Crne Gore i lider pokreta URA Dritan...