10 godina bitkoina - Sombor portal\nПочетна Моб&ИТ 10 godina bitkoina\n10 godina bitkoina\n10 godina bitkoina – gde je danas „valuta“ koja je trebalo da vlada?!\nNakamoto je na današnji dan, 31. oktobra 2008. godine, objavio 9 stranica dug rad pod nazivom „Bitcoin: A Peer-to-Peer Electronic Cash System“ u kojem je opisao sistem blokčejna, distribuirane datoteke na kojoj se zasniva novi monetarni koncept, danas poznat kao kriptovaluta. Iz ovog razloga Noć veštica ujedno može se smatrati i rođendanom bitkoina, blokčejna pa i opšte kriptovaluta.\nBitkoin će godinama nakon pokretanja biti rezervisan za tržišnu nišu digitalnih „rudara“ i koristiće se samo unutar male bitkoin zajednice. Poznata je priča kako je jedan programer u ranim danima ove kriptovalute dao njih čak 10.000 za jednu picu, što mnogo govori o percipiranoj vrednosti „digitalnog zlata“ u to doba.\nСледећиBroj karaktera povećan na 280, a tvitovi sve kraći\nJokić igrač nedelje NBA lige


Koha: Susret Haradinaja i Kosneta odlučujući za takse – ProSrpski Portal\nvesti — 31/01/2019 comments off\nOvaj sastanak bi trebalo da bude presudan ili za takse ili za vladu, rekao je Kohi izvor iz kosovske vlade.\n"Premijer Haradinaj će sutra razgovarati sa ambasadorom Kosnetom. Ove nedelje će se odlučiti da li će taksa biti ukinuta i da li će pasti vlada", rekao je izvor sajta.\nU Haradinajevom kabinetu nisu mogli da potvrde da će do sastanka sa Kosnetom doći, ali Koha navodi da se pojačao pritisak na Haradinaja.\nPotpredsednik njegove partije Alijanse za budućnost Kosova Arijan Đini potvrdio je da je Haradinaj danas imao telefonski razgovor sa savetnikom za nacionalnu bezbednost američkog predsednika Džonom Boltonom i da su tema tog razgovora bile takse.\nU toku popodneva održan je tročasovni sastanak predstavnika PAN koalicije, nakon čega je objavljeno saopštenje da koalicija ostaje stabilna i funkcionalna i da se takse neće ukidati.\nI potpredsednik kosovske vlade Fatmir Ljimaj poručio je nakon sastanka da će nastaviti da se zalaže za ujedinjenje stavova u interesu Kosova, u saradnji sa SAD i EU, "kako bi okončali otvorena pitanja" sa Beogradom.\nLjimaj, koji je i kopredsedavajući prištinskog tima za nastavak dijaloga sa Beogradom, ocenio je da je "Kosovo i u težim vremenima znalo da nađe zajednički jezik kompromisa i jedinstva radi većeg interesa zemlje".\nUHAPŠENI MONSTRUMI KOJI SU ZVERSKI UBILI STARICU: Devojka (25) ubila nesrećnu ženu, a potom leš prevezla do kontejnera u Krčedinu i zapalila ga


Dan online - Politika: Prekid bojkota usporio izborne reforme - 2019-08-13\nPolitika NA RADNOM SASTANKU RUKOVODSTVA DEMOKRATA SA PREDSTAVNICIMA MJESNIH ODBORA OCIJENJENO\nSa sastanka Demokrata u Nikšiću Prekid bojkota usporio izborne reforme\nCrna Gora bi imala reformisano izborno zakonodavstvo i prve fer i slobodne izbore da dio opozicije nije prekidao bojkot Skupštine, saopštile su Demokrate.\nPredsjednik te stranke Aleksa Bečić, potpredsjednik Momo Koprivica, generalni sekretar Boris Bogdanović i poslanik Danilo Šaranović održali su juče radni sastanak sa rukovodstvima mjesnih odbora u opštinskoj organizaciji Nikšić. Kako je saopšteno, rukovodstvo mjesnih odbora zadovoljno je prihvatanjem Briselskog plana nakon skoro godinu uporne i dosledne borbe.\nDemokrate su saopštile da je jedan od zaključak mjesnih odbora da bismo već imali reformisano izborno zakonodavstvo i prve fer i slobodne izbore da je dio opozicije ostao privržen dogovoru i da nije prekidao bojkot Skupštine.\n– Jasno naglašena međunarodna podrška planu Demokrata za sveobuhvatnu izbornu reformu predstavlja još jedan argument da je Demokratska partija socijalista (DPS) kapitulirala bezvoljnim prihvatanjem rješenja protiv kojih se godinu grčevito borila – navodi se u saopštenju.\nKako su istakli, na sastanku je zaključeno da su Demokrate nakon neargumentovanih napada i podmetanja opet izašle još jače i pokazale da su odgovorna, stručna i evropska partija, koja radi u interesu svih građana Crne Gore.


Omladinski centar “Zdravo da ste” pokrenuo novi projekat: Uz hranu i muziku uče o stranim kulturama - Glas Srpske\nMaja Stanojević 23.11.2020 08:04\nBANjALUKA - Omladinski centar “Zdravo da ste” organizuje zanimljivi projekat “Muzički kuvar”, u okviru kojeg zainteresovani imaju priliku da svakog petka u 14 časova spremaju tradicionalna jela uz muziku karakterističnu za određenu državu.\nPsiholog iz Omladinskog centra “Zdravo da ste” Nataša Pivašević kazala je za “Glas Srpske” da su do sada kuvali jela karakteristična za Njemačku, Italiju, Portugaliju, Španiju i Dansku, a na ovaj način planiraju da upoznaju i druge svjetske države.\n- U okviru našeg druženja imali smo čast da ugostimo ljude koji su rođeni ili duži period živjeli u tim državama te od njih učili specifičnosti vezane za tamošnju kulturu - rekla je Pivaševićeva.\nPrema njenim riječima, imali su dan posvećen Italiji, kada su učili kako da spreme tjesteninu sa karbonara sosom.\n- Od Španca koji već neko vrijeme živi u Banjaluci naučili smo kako se pravi tortilja. “Dan njemačke kuhinje” smo propratili njihovom pank-rok muzikom na preporuku kolege koji je bio onlajn prisutan tokom pripreme jela. Portugaliju smo upoznali spremajući njihove tradicionalne ćufte uz muziku benda “Fara Fanfara”, čije numere nam je svirao član ovog sastava - rekla je Pivaševićeva.\nKako je naglasila, svi učesnici koji su podijelili sa njima kulinarsko umijeće i učinili ovu aktivnost zanimljivijom, na neki način postali su dio ovog Udruženja.\n- Mladi koji su učestvovali u ovim aktivnostima, naši članovi i posjetioci kazali su da su veoma zadovoljni druženjem i novim saznanjima - rekla je Pivaševićeva.\nKako bi se što bolje spremili za ovaj projekat, obnovili su kuhinju i proširili prostor, koji su dobili u najam od Gradske uprave.\n- Sanacija kuhinje je omogućila da mladi pripremaju jela koja vole i inače, ne samo petkom - rekla je Pivašević i dodala da je kuhinja postala omiljeno mjesto okupljanja.\nOpremanje Omladinskog centra “Zdravo da ste” podržao je Institut za razvoj mladih “Kult”.\n- Selidbom na novu lokaciju, našli smo se pred novim izazovima i potrebom za unapređenjem infrastrukture Omladinskog centra - rekla je Nataša Pivašević. Dodala je da su već do sada opremili novu kuhinju i rekonstruisali jedan zid, djelimično obnovili računarsku opremu te nabavili dodatni namještaj.


26. aprila 2021. - Leutar.net\nDan: 26. aprila 2021.\nDođeš po pomoć kažu ti „ni to nećeš dobiti, prevaren si“.\n26. aprila 2021. LEUTAR 0\nDovedu te do prosjačkog štapa svojim dugogodišnjim terorom i bahatom politikom.Dižu kredite po nikakvim uslovima, zaduže nam i praunučad. Piše: Bojan Milićević Od kredita obećaju pomoć na sva zvona kao […]\nHuligan iz Đenove postao načelnik komunalne milicije u Zrenjaninu\nNovoimenovani načelnik Odeljenja komunalne milicije u Zrenjaninu Nemanja Malinić bio je u grupi uhapšenih huligana koji su 12. oktobra 2010. u Đenovi izazvali prekid fudbalske utakmice između reprezentacija Italije i […]\nVlada RS pomaže borcima: Ali evo koji su uslovi!\n26. aprila 2021. LEUTAR 2\nUslovi za odobravanje pomoći… Otvoren je javni poziv za podnošenje zahtjeva za novčanu pomoć socijalno ugroženim nezaposlenim borcima Odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske od prve do pete kategorije, mlađim od 60 […]\nSanja Mandić osvojila titulu šampiona Njemačke, Keltern stigao do duple krune\nSrpska internacionalka Sanja Mandić osvojila je sa Kelternom titulu šampiona Nemačke. Keltern je u finalnoj seriji savladao Osnabrik sa 3:0, a u trećoj utakmici slavio rezultatom 95:69. Keltern je ranije […]\nNelson: Građani moraju tražiti odgovornost lidera\nBANJALUKA – Jedinstveni registar računa fizičkih lica je praktična potreba i ne bi trebao biti političko pitanje. To je baza podataka koja pomaže u borbi protiv pranja novca, protiv korupcije […]


Članice upravnih odbora u Nemačkoj više neće morati da daju otkaze kada odu na porodiljsko - Biznis Telegraf.rs\n17/02/21 | 13:54\nO ovom predlogu odlučivaće se 1. marta\nUpravni odbori velikih kompanija u Nemačkoj mogli bi uskoro da postanu više prijateljski nastrojeni prema porodicama, posebno prema ženama sa bebama. Ove izmene deo su novog pradloga zakona koji bi uskoro trebalo da se nađe na glasanju.\nU budućnosti, ženski članovi odbora moći će da nastave svoje mandate u odborima čak i nakon porodiljskog odsustva, a i muškarci će imati mogućnost da uzmu odsustvo radi nege deteta.\nČlanovi odbora, bili muški ili ženski, takođe će moći da uzmu slobodne dane zbog brige o bolesnim članovima porodice.\nU predlogu zakona stoji da se u tim slučajevima članstvo u odboru zamrzava i ponovo odmrzava nakon godinu dana. To znali da im se garantje mogućnost da e vrate na to mesto kada odustvo istekne, piše Biznis insajder.\nZanimljivo je da kompanija tokom odsustva ženskog člana odbora ne mora da popunjava propisanu kvotu od jedne žene u odboru.\nIzmenu u zakonu je progurala žena koja je nakon porošaja bila primorana da se odrekne pozicije u upravnom odboru, a njen zahtev podržalo je mnogo poslovnih žena koje su se našle u sličnim pozicijama nekada tokom karijere.\nO ovom predlogu govoriće se 1.marta.\nBil Gejts: Bogate zemlje treba da pređu na 100% veštačku govedinu


Press Online :: Biznis :: "Ustupili smo im Slovake, mnogo su nerazvijeni"\n"Ustupili smo im Slovake, mnogo su nerazvijeni"\nPredsednik opštine Rekovac Aleksandar Đorđević izjavio je da će mlekara "Koliba" iz Slovačke u Rekovcu izgraditi mlekaru.\nReč je o Fabrici za prozvodnju mlečnih proizvoda na bazi ovčijeg i kozijeg mleka, koju smo dogovorili sa slovačkim investitorom i "čeka se projekat iz Slovačke koji mora da zadovolji stroge kriterijume Evropske unije", objasnio je Đorđević.\nCelu investiciju podržala je Vlada Srbije i Ministarstvo poljoprivrede, a mlekara u Rekovcu zvaće se "Koliba Levač", izjavio je Đorđević.\nSlovaci će u mlekari, "za početak zaposliti oko 40 radnika", što je veoma važno za Rekovac, nerazvijenu opštinu Srbije, dodao je Đorđević.\n"Po pismu o namerama slovačkog investitora koga je usvojila Skupština opštine, za početak će im biti dovoljno 1.000 litara mleka, a kasnije će povećati proizvodnjnu na 5.000 litara i zaposliti 80 do 100 radnika", rekao je Đorđević.\n"Mi se tome radujemo, jer će mlekara oživeti Levač i doprineti da se za nas čuje ali i ožive sve sfere poljoprivrede i stočarstva u ovom kraju", kaže on.\nPrema popisu, domaćinstva u Levču imaju 12.000 ovaca i 2.000 koza, to je dovoljan broj grla, međutim vrste ovaca i koza koje se ovde gaje nisu toliko mlečne. Od Ministarstva poljoprivrede imamo obećanje, da će, uz našu pomoć, pomoć opštine, finansirati nabavku mlečnijih grla kako bi imali više mleka za tu mlekaru, rekao je Đorđević.\nDogovoru sa rukovodstvom "Kolibe" prisutovao je i predsednik Regonalne privredne komore za Šumadiju i Pomoralje u Karagujevcu Predrag Lučić.\nLučić je investitoru iz Slovače obećao svu potrebnu pomoć kako bi se ova investicija realizovala u najkraćem roku, dodao je Radosavljević. On je istakao i da su Slovaci zainteresovani za otvaranje i drugih fabrika u Srbiji.\nKompanija "Petin" je zainteresovana za fabriku meta i pancira, Kompanija "Minga" za proizvodnju betonskih elemenata, a Farma "Oaza" za uzgoj nojeva.


Graditelji dionice autoputa od Dobrnje do Kaknja još čekaju namirenje dugova: Produžen rok za završetak radova autoputa - Akta.ba\nGraditelji dionice autoputa od Dobrnje do Kaknja još čekaju namirenje dugova: Produžen rok za završetak radova autoputa\n31.03.2009. 10:19 / Izvor: Nezavisne novine\nRok za završetak radova na dionici autoputa na koridoru 5c od Dobrnje do Kaknja produžen je za više od dva mjeseca.\n"Ova dionica autoputa trebalo je da bude završena 6. aprila, godinu nakon uvođenja izvođača u posjed, ali je rok zbog prekida radova izazvanog dugovanjima Vlade FBiH i lošim vremenskim uslovima, produžen do 30. juna", kaže Erdal Trhulj, direktor Direkcije za autoputeve Federacije BiH.\n"Ukupni dug izvođačima iznosi 11,8 miliona KM. Vlada Federacije BiH je krajem prošle sedmice isplatila 2,5 miliona KM, a obećala je da će za petnaest dana izmiriti i ostala potraživanja", kaže Trhulj.\nDionicu Dobrnje - Kakanj dugu 9,4 kilometra gradi domaći konzorcij koji čine "Euroasfalt" Sarajevo, "Hering" Široki Brijeg, "HP Investing" Mostar i "Putevi" Grude.\n"Izgrađen je most u dužini 323 metra na regionalnoj cesti, a preostalo je da bude završen još jedan most u dužini 130 metara i isključna traka za lokalni saobraćaj", precizirao Trhulj.\n"Rok je istekao 30. marta, ali je na zahtjev finansijera Evropske investicijske banke produžen do 20. aprila", kaže Trhulj.


Press Online :: Beograd :: Beograd najživlji grad Evrope\nPrestonica Srbije dobila najviše turističke ocene i preporuke od uglednog američkog magazina "Vog". Opisuju ga kao božanstven spoj sadašnjosti i prošlosti.\nUticajni američki magazin "Vog" objavio je listu destinacija na Balkanu koje turistima nisu mnogo poznate, ali koje preporučuje kao prioritetne kad je reč o putovanjima u nastupajućoj godini, a među njih svrstava i Beograd, opisujući ga kao "jedan od kulturno najživljih gradova u celoj Evropi".\nOvaj ugledni časopis navodi da pored poznatih ostrva, prelepih primorskih gradova i živopisnih starogradskih uličica i tvrđava u Hrvatskoj i Crnoj Gori, na Balkanu postoje i zemlje sa impresivnom prirodom i dinamičnim kulturnim životom koje, kako ističe, smesta treba posetiti, a konkretno preporučuje šest destinacija.\nGlavni grad Srbije se opisuje kao "božanstven spoj prošlosti i sadašnjosti", sa više od 200 splavova na Dunavu i Savi, starom četvrti Dorćolom i modernom Savamalom koja nudi umetničke galerije i kulturne centre.\nMeđu odredištima na Balkanu koja turistima "Vog" savetuje da posete su Prizren, prostor Hercegovine, Ohrid, Transilvanija u Rumuniji i albanski primorski grad Himaru.


Prodaja Stana Srebrnjak, 31,51m2, 1S, Prizemlje, Stan\nProdaja Stana Srebrnjak, 31,51m2, 1S, Prizemlje\n62.000€ (469.585 kn)\nProdajemo garesonjeru s potencijalom u ulici Srebrnjak površine 31,51 m2 u prizemlju održavane zgrade sa lijepim zajedničkim vrtom. Zgrada je kvalitetno izgrađena te U POTRESU NIJE OŠTEĆENA! Stan nema niti jednu pukotinu na zidovima, a pregledom cijelog objekta dalo bi se zaključiti kao da potresa nije ni bilo (uključujući i dimnjake!).Vlasništvo čisto 1/1 bez tereta. Stanu pripada i dodatno spremište od 1 m2. Izvrsna lokacija , mirno okruženje nadomak centra grada. U neposrednoj blizini nalaze se i bolnice (Merkur, Vuk Vrhovec, Petrova, Dječja bolnica Srebrnjak), što daje dodatni potencijal za bavljenjem turizmom - dnevni najam.


Sedamdeset šesti dan rata u Ukrajini. I dalje se vode žestoke borbe oko čeličane „Azovstalj“ u Marijupolju i u drugim mestima na istoku i jugu zemlje. Najmanje 100 civila ostalo je u čeličani koja je pod ruskom vatrom, tvrdi pomoćnik gradonačelnika Marijupolja Petro Andrjuščenko. Ruske trupe ispalile su iz vazduha sedam projektila na Odesu. Šef ruskog pregovaračkog tima Vladimir Medinski kaže da mirovni pregovori nisu stali i da se vode onlajn.\nUkrajinski „Naftogas“: Protok gasa ka Evropi za trećinu manji, ukoliko Rusija ne pristane na novo čvorište\nProtok gasa u Evropu preko Ukrajine mogao bi da padne za trećinu ukoliko Rusija ne pređe na korišćenje rute koju je predložio Kijev nakon što je najvio da će obustaviti protok prirodnog gasa kroz tranzitnu tačku „Sohranjivka“, izjavio je šef ukrajinske državne energetske kompanije „Naftogas“, Jurij Vitrenko. Vitrenko dodaje da to neće uticati na domaće, ukrajinsko tržište. (Reuters)\nKijev najavljuje zatvaranje pristupne tačke za ruski gas i predlaže drugu lokaciju, Gasprom odgovara odrično\nNa najavu ukrajinskog gasnog operatora da će od sutra ujutru zatvoriti transport ruskog gasa kroz dosadašnju ulaznu tačku i predlog nove lokacije, ruski energetski gigant Gasprom saopštio je da to „tehnološki nemoguće“.\nGTSOU je ranije saopštio da će u utorak, zbog više sile, zatvoriti transport ruskog gasa kroz ulaznu tačku Sohranivka, uz zaustavljanje tokova 11. maja, i predložio prenos kapaciteta na drugu lokaciju, Sudžu.\nZapad: Zbog ruskog sajber napada na početku rata bez interneta bile i neke članice EU\nRusija stoji iza masivnog sajber napada na satelitsku internet mrežu zbog koga su desetine hiljada modema na početku rusko-ukrajinskog rata ostali bez pristupa svetskoj mreži, saopštile su SAD, Britanija, Kanada i Evropska unija.\nSajber napad na „Viasat“ mrežu trebalo je da poremeti ukrajinsku vojnu komandu i kontrolu tokom invazije, a te akcije su imale uticaj na druge evropske zemlje“, tvrdi američki državni sekretar Entoni Blinken.\nBritanska ministarka spoljnih poslova Liz Tras nazvala je hakovanje satelitskog interneta „namernim i zlonamernim“, a Savet EU je rekao da je izazvao „nesigurne prekide komunikacije“ u Ukrajini i nekoliko zemalja članica EU.\nSabotaža satelitskog modema izazvala je „ogromne gubitke u komunikacijama na samom početku rata“, rekao je u martu ukrajinski zvaničnik za sajber bezbednost Viktor Žora.\nRusija je pre suspenzije bila u drugoj godini trogodišnjeg mandata. Češka će završiti taj mandat u Savetu, tokom kojeg neće moći da donosi pravno obavezujuće odluke. S druge strane, odluke Praga imaju političku težinu i mogu odobriti istrage, navodi britanska agencija.\nKijev tvrdi da je odbacio ruske trupe van područja Harkova\nUkrajinski vojni zvaničnici saopštil su da su njene snage povratile sela od ruskih trupa severno i severoistočno od Harkova, započinjući kontraofanzivu koja bi mogla da signalizira promenu incijative u ratu i da ugrozi glavno napredovanje Rusije.\nTetjana Apačenko, sekretar za medije 92. odvojene mehanizovane brigade, glavne ukrajinske snage u toj oblasti, naglasila je je da su ukrajinske trupe poslednjih dana ponovo zauzele više naselja severno od Harkova.\nJurij Saks, savetnik ukrajinskog ministra odbrane tvrdi da je ukrajinska vojska potisnula ruske snage van područja Harkova, drugog po veličini ukrajinskog grada, koji je bio pod neprekidnim bombardovanjem od početka rata.\n„Ukrajinska vojska je uspela da potisne Ruse na liniju van domašaja njihove artiljerije“, dodaje Saks.\nKijev: Tela 44 civila u ruševinama zgrade u Izjumu\nTela 44 civila pronađena su u ruševinama zgrade u gradu Izjumu koju je Rusija uništila u martu, tvrdi šef regionalne državne administracije u Harkovu Oleg Sinegubov.\n„Ovo je još jedan stravičan ratni zločin ruskih okupatora nad civilnim stanovništvom“, rekao je Sinegubov.\nIzjum je grad na istoku Ukrajine, u Harkovskoj oblasti.\nLitvanski parlament proglasio Rusiju za terorističku državu\nLitvanski parlament je proglasio Rusiju za terorističku državu.\nParlament je jednoglasno usvojio rezoluciju sa 128 glasova, piše litvanski portal Delfi.\nU rezoluciji je navedeno da su ruske oružane snage i plaćenici počinili masovne ratne zločine u Ukrajini, posebno u gradovima Borođanki, Buči, Irpinju, Gostomelju i u Marijupolju.\nSZO će možda zatvoriti regionalnu kancelariju u Rusiji; Moskva: To je politička odluka\nRezolucija je doneta „kao odgovor na invaziju Rusije na Ukrajinu“.\nRusija kaže da je rezolucija koja bi mogla dovesti do zatvaranja kancelarije SZO „čisto politička“.\n„Više od osam miliona interno raseljenih u Ukrajini“\nViše od osam miliona ljudi interno je raseljeno u Ukrajini od 24. februara, kada je počeo rat, saopštila je Međunarodna organizacija za migracije.\nPrema podacima iz istraživanja koje je sprovela organizacija za migracije sa sedištem u Ženevi, gotovo polovina interno raseljenih, tačnije 44 odsto, razmišlja o daljem preseljenju zbog razmera humanitarne krize u zemlji.\nUN: U Ukrajini ubijeno na hiljade civila više nego što je zvanično objavljeno\nŠefica Posmatračke misije kancelarije za ljudska prava Ujedinjenih nacija u Ukrajini Matilda Bogner kaže da je u toj zemlji od početka rata ubijeno na hiljade civila više od zvanične 3.381 žrtve.\n„Radili smo na procenama, ali sve što mogu da kažem za sada je da je tačan broj žrtava za više hiljada veći nego što smo vam rekli. Potpuna nepoznanica je Marijupolj, gde nam je bilo teško da u potpunosti pristupimo i dobijemo validne informacije“, rekla je na brifingu za novinare u Ženevi Matilda Bogner.\nKonašenkov: Snage Rusije i LNR stigle do administrativne granice LNR\nSnage samoproglašene Luganske narodne republike (LNR), uz podršku Oružanih snaga Rusije, završile su čišćenje naselja Popasna i stigle do administrativne granice LNR, saopštio je predstavnik ruskog ministarstva odbrane Igor Konašenkov.\nKonašenkov je rekao da je likvidirano 120 ukrajinskih, kako je naveo, „nacionalista“ i 13 oklopnih vozila, piše Izvestija.\nNaveo je da je u borbi u vazduhu sinoć iznad naselja Nova Dmitrovka u Harkovskoj oblasti oboren ukrajinski jurišni avion Su-25.\nKuleba: Ako nam EU ne da status kandidata, znači da pokušava da nas prevari\nSveži podaci britanskih obaveštajnih službi o situaciji u Ukrajini\nRusko potcenjivanje otpora Ukrajine i njeno planiranje u „najboljem slučaju“ doveli su do očiglednih operativnih grešaka, sprečavajući ruskog predsednika Putina da proglasi značajan vojni uspeh u Ukrajini na paradi povodom Dana pobede 9. maja.\n▪Veoma je verovatno da je plan ruske invazije bio zasnovan na pogrešnoj pretpostavci da će naići na ograničen otpor i moći brzo da opkoli i zaobiđe naseljena područja.\n▪Ova pretpostavka je podstakla RF snage da pokušaju da izvedu početnu fazu operacije na način koji je osmišljen da postigne brzu pobedu uz minimalne troškove.\n▪Ova pogrešna procena dovela je do ogromnih gubitaka i kasnijeg slabljenja operativne koncentracije Rusije.\nAndrjuščenko: Najmanje 100 civila ostalo u čeličani „Azovstalj“\nNajmanje 100 civila ostalo je u čeličani „Azovstalj“ koja je pod ruskom vatrom u gradu Marijupolju na jugu Ukrajine, kaže pomoćnik gradonačelnika tog grada Petro Andrjuščenko.\n„Pored vojske, u skloništima Azovstalja ostalo je najmanje 100 civila, međutim, to ne smanjuje jačinu napada okupatora“, objavio je na Telegramu Andrjuščenko.\nKijev: Rusija izgubila 26.000 vojnika\nRusija je od početka sukoba sa Ukrajinom izgubila 26.000 vojnika i 1.170 tenkova, tvrdi Generalštav Oružanih snaga Ukrajine.\nNavode da je Rusija izgubila i 2.808 borbenih oklopnih vozila i 519 artiljerijskih sistema, 87 PVO sistema, 199 aviona, 158 helikoptera, 94 krstareće rakete i 12 brodova.\nZelenski: Potpisivanje „Lend-Lease“ zakona istorijski korak\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski zahvalio je predsedniku SAD Džozefu Bajdenu na potpisivanju zakona koji će omogućiti brže slanje naoružanja, vojne opreme, lekova i proizvoda u Ukrajinu i taj korak nazvao „istorijskim“.\n„Zahvalan sam američkom predsedniku Bajdenu i narodu na podršci u borbi za našu slobodu i budućnost. Potpisivanje zakona je istorijski korak. Uveren sam da ćemo ponovo zajedno pobediti i sačuvati demokratiju u Ukrajini i Evropi. Baš kao i pre 77 godina“, napisao je Zelenski na Tviteru.\nAmerički predsednik Džo Bajden potpisao je juče zakon koji oživljava program poznat kao „Lend-lease“ iz 1941. godine, a koji će omogućiti brže slanje naoružanja, vojne opreme, lekova i proizvoda u Ukrajinu.\nRaketni napad na Odesu, pogođen tržni centar\nRuske trupe ispalile su sedam projektila na Odesu koristeći avijaciju, prenosi Unian.\nJedna osoba je preminula, a petoro povređenih je hospitalizovano, saopšteno je iz Operativne komande „Jug“.\nUkrajinski Unian prenosi da su ruske rakete pogodile tržni centar i skladište robe široke potrošnje. Posle napda došlo je do požara.\nDok u gradu počinje obnova porušenih objekata, oko železare Azovstalj i dalje se vode borbe. Procenjuje se da je u bunkerima metalurškog postrojenja skriveno više desetina ukrajinskih boraca.\nPetro Andrjuščenko, gradonačelnik Marijupolja tvrdi da su ruske snage krenule u juriš na čeličanu, usredsredivši se na uništavanje mosta za evakuaciju.\nKonvoj autobusa koji je prevozio ljude sa jugoistoka Ukrajine, među kojima je oko 40 civila koji su se krili u čeličani „Azovstalj“, stigao je u Zaporožje, grad pod kontrolom vlasti u Kijevu, saopštile su Ujedinjene nacije.\nU ruskom bombardovanju škole u selu u Luganskoj oblasti ubijeno je šezdesetoro ljudi, tvrdi ukrajinski predsednik. U zgradi je bilo 90-oro ljudi koji su tu našli sklonište. Nastavljaju se i ruski raketni napadi u drugim gradovima na istoku i jugu zemlje, uključujući i Odesu.\nRaketni napad na Odesu dogodio se u trenutku kada je u poseti tom gradu na Crnom moru boravio predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel. Zbog toga je, nakratko, bio prinuđen da ode u sklonište.\nUkrajinski predsednik traži od Mišela da učini sve kako bi se otvorile ukrajinske luke blokirane ruskim akcijama i omogućio izvoz pšenice i kukuruza. Neophodno je, kaže, sprečiti krizu hrane u svetu, jer gotovo 25 miliona tona žitarica čeka izvoz iz Ukrajine.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je prilikom obeležavanja Dana pobede da se Rusija preventivno oduprla agresiji i da je to bila jedina prava odluka, jer NATO nije želeo da je čuje.\nU Kijevu je praznik skromno obeležen. „Ukrajina nikome neće dozvoliti da prisvoji pobedu nad nacističkom Nemačkom“, poručio ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski.\nŠef ruskog pregovaračkog tima sa Ukrajinom Vladimir Medinski rekao je da mirovni pregovori nisu stali i da se vode na daljinu.\n31/03/2022 01/04/2022 oruzjeonline\t0\n10/03/2022 28/04/2022 oruzjeonline\t0


Bogdanović: Svaki oblik dezinformisanja je narušavanje demokratskih procesa | Aktuelno\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović uputio je danas čestitku Društvu crnogorskih novinara povodom 23. januara, Dana novinara\n“Duga i bogata istorija crnogorskog novinarstva, na koju smo izuzetno ponosni, sve aktere društva obavezuje da u javnom interesu kontinuirano snaže ugled medijske profesije.\nSvjesni izazova pred kojima se danas nalazimo, naročito u vremenu ekspanzije lažnih vijesti i senzacionalizma, želim da vas ohrabrim na dosljednost temeljima novinarske etike i argumentovane javne riječi kao osnove demokratskog društva. Nažalost, i Crna Gora danas se suočava sa globalnim izazovom širenja dezinformacija i neprovjerenih informacija, koje su u kontekstu digitalnog doba izuzetno štetne po razvoj demokratije sa svim negativnim posljedicama po stabilnost društva”, naveo je ministar.\n“Institucije države dijele interes medija da građani budu informisani tačno, pravovremeno i objektivno, jer svaki oblik dezinformisanja predstavlja narušavanje demokratskih procesa i koncepta građanskog društva. Imperativ ovog i, naravno, svakog vremena jesu otvoreni, kredibilni i odgovorni mediji koji poštuju samoregulaciju i medijske standardne, a kojima je najvažniji zadatak kvalitetno i objektivno informisanje javnosti.\nU ime Ministarstva kulture i u svoje ime, predstavnicima medijske zajednice upućujem iskrene čestitke povodom Dana novinara Crne Gore, uvjeren da će praktičnim radom afirmisati civilizacijska načela slobode izražavanja, etike medija i prava i odgovornosti za javnu riječ”, kaže ministar.


Usaglašavanje Halal sertifikata sa UAE povećava izvoz - AgroSmart\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović i državna ministarka Ujedinjenih Arapskih Emirata za prehrambenu sigurnost Mariam Al Maheri dogovorili se da nastave sa usaglašavanjem sertifikata za međusobnu razmenu poljoprivrednih proizvoda.\nDogovoreno je da se u narednom periodu sa Upravom za standardizaciju i metrologiju Ujedinjenih Arapskih Emirata (ESMA) usaglase Halal sertifikati.\nDo sada je završen postupak usaglašavanja za veterinarske potvrde (sertifikati za izvoz u UAE, i to izvoz mesa goveda, ovaca, koza i živine i proizvoda od mesa namenjenih za ishranu ljudi, mleka i mlečnih proizvoda, jaja, proizvoda od jaja, meda i proizvoda od meda).\nU prethodnom periodu su usaglašeni i svi dokumenti koji treba da prate pošiljke hrane biljnog i mešovitog porekla iz Republike Srbije ka UAE i obratno.\nNa sastanku ministra Nedimovića sa državnom delegacijom UAE razgovaralo se i o organizovanju Agrobiznis foruma u aprilu u Beogradu.\nTo bi bila odlična prilika da proizvođači iz Srbije predstave svoju robu trgovcima iz Emirata, koje je dobroplatežno tržište i dobra platforma za ostale arapske zemlje Golfskog zaliva.


Tanjug 6. decembra 2021. 16:05\nAMSTERDAM, 6. decembra ( tanjug) – Evropska agenija za lekove (EMA) preporučila je proširenje indikacija za lek RoAktemra kako bi se uključio u lečenje odraslih sa Kovid-19 koji su na kiseoniku ili zahtevaju mehaničku ventilaciju.\nOvaj lek kompanije Roš već je odobren u EU za lečenje inflamatornih stanja reumatoidnog artritisa, sistemskog juvenilnog idiopatskog artritisa, juvenilnog idiopatskog poliartritisa, arteritisa gigantskih ćelija i sindroma oslobađanja citokina.\nStudija je pokazala da ovaj lek dat infuzijom uz standardni tretman smanjuje rizik od smrti u poređenju sa samim standardnim tretmanom.\nUkupno 31 odsto pacijenata lečenih RoAktemra plus standardnim tretmanom (621 od 2.022) umrlo je u roku od 28 dana u poređenju sa 35 odsto pacijenata koji su primali samo standardni tretman (729 od 2.094).\nPored toga, 57 odsto pacijenata (1.150 od 2.022) koji su primali RoAktemra mogli su da napuste bolnicu u roku od 28 dana u poređenju sa 50 odsto pacijenata (1.044 od 2.094) koji su primali samo standardni tretman, navode u EMA.\nStudija je takođe pokazala da se povećanje mortaliteta ne može isključiti kada se RoAktemra koristi kod pacijenata koji ne primaju sistemske kortikosteroide, ali i da je bezbednosni profil leka povoljan kod onih koji su već na lečenju kortikosteroidima.


Dveri najavile da će u Skupštini tražiti zabranu gej parade – GayEcho\nDveri najavile da će u Skupštini tražiti zabranu gej parade\nPokret Dveri je, povodom Svetskog dana porodice koji se obeležava danas, saopštio da vlast u Srbiji „umesto da radi na merama populacione politike svake godine radi na promiciji homoseksualzma, a na gej paradama učestvuju mnogi državni funkcioneri, od premijerke do ministara u vladi“.\n„Srpski pokret Dveri ima jasan stav po pitanju LGBT zajednice – oni moraju imati ljudska prava i slobode koje im garantuje Ustav i zakoni i ne smeju biti diskriminisani ni po jednom osnovu. Ali Dveri jesu protiv promocije ideologije homoseksualizma i održavanja gej parade čiju ćemo zabranu tražiti i u Narodnoj skupštini“, navodi se u saopštenju.\nDveri podsećaju da u Srbiji svake godine umre 40.000 ljudi više nego što se rodi, a da po zvaničnoj statistici „više od polovine porodica ima jedno dete, 40 odsto ima dvoje, 6,7 odsto troje, dok u samo 1,4 odsto porodica ima četvoro ili više dece“.\n„Jasno je da populaciona politika i mere koje se sprovode daju jako loše rezultate. Da bi se to promenilo, Srpski pokret Dveri je predložio konkretne mere, od kojih izdvajamo – progresivno smanjenje poreza na zarade prilikom stupanja u brak i za svako novorođeno dete i smanjenje poreza na imovinu za porodice sa više dece“, navodi se u saopštenju.\nPredlog Dveri je i da „prednost prilikom zapošljavanja na odgovarajuće stručno radno mesto na javnim konkursima, jednog člana porodice u kojoj nijedan član nije zaposlen, dečji dodatak za svako dete do navršene 18. godine života, kao i obezbeđivanje besplatnih udžbenika i užina za sve đake u Srbiji“.\n« Pesma Evrovizije i LGBT prava – poruke ovogodišnjih izvođača\nFudbaler PSŽ-a neće da igra kad ima LGBT simbola! »


Lizing kuće moraju da vrate svoje avione iz Rusije | Avio Press\nEvropske i svetske lizing kuće primorane su da raskinu ugovore o iznajmljivanju aviona su ruskim avio-prevoznicima nakon što je Evropska unija uvela sankcije najvećoj zemlji na svetu. Evropski blok naložio je svim lizing kompanijama da do 28. marta vrate svoje avione iz Ruske Federacije i prekinu saradnju sa privrednim subjektima u toj državi. Međutim, sprovođenje takve odluke biće veoma teško imajući u vidu da je Rusija predmet novih sankcija kao i da su njene banke izbačene iz sistema svetskog platnog prometa.\nProcenjuje se da je u Rusiji trenutno aktivno čak 980 putničkih aviona od kojih je 777 iznajmljeno od lizing kuća. Čak 515 letelica, vrednih 10 milijardi američkih dolara, u vlasništvu je stranih firmi a najveći korisnici ovih aviona su Aeroflot, S7 Airlines, Rossiya, Azur Air i Ural Airlines.\nNajveću saradnju sa ruskim prevoznicima ima irska lizing kuća AerCap koja u Rusiji i Ukrajini iznajmljuje 152 aviona. Druge firme među kojima su SMBC Aviation Capital, Avolon i Air Lease Corporation će takođe osetiti posledice ove krize imajući u vidu da su u značajnoj meri prisutne na ruskom tržištu.\nAegean Airlines počinje letove za Podgoricu\nCorendon nabavlja dodatne Boeinge 737 MAX


Građani se žale zbog izvršitelja, sudskih i izvršnih odluka - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Građani se žale zbog izvršitelja, sudskih i izvršnih odluka\nIzbor novih zamenika Zaštitnika građana, i kadrovska reorganizacija neće usporiti rad te institucije, tvrdi ombudsman Zoran Pašalić\n5Piše: A. Popović 13. decembra 2018. 08.58 Izmenjeno: 23. januara 2019. 21.59\nOvaj procedura ne bi trebalo da uspori rad institucije a u planu su i druge kadrovske izmene sa ciljem da se efikasnije radi na uspostavljanju vladavine prava, zaštiti medijskih sloboda i imovinsko-pravne sigurnosti, saznali smo iz razgovora sa ombudsmanom Zoranom Pašalićem.\n– Kada sam došao na funkciju zatekao sam četiri zamenika koje je izabrao prethodni Zaštitnik, u ovih godinu i po dana mog mandata, jedan zamenica, Vladana Jović, je napustila tu poziciju, otišla na drugi posao a ostalima je nedavno istekao mandat. Robertu Sepiju i Gordani Stevanović je to prvi mandat i mogu biti ponovo birani, a Miloš Janković je već dva puta izabran tako da on više ne može biti kandidat za tu funkciju. Još uvek nisam predložio nikog, ne postoji zakonski rok za to ali potrudiću se da to bude najbrže moguće. Ne mogu da kažem ništa loše o dosadašnjim zamenicima i verivatno će neka rešenja biit u tom krugu, objašnjava nam Pašalić. On naglašava i da ovaj proces ne usporava rad institucije jer, iako se ona personalizuje kroz jednu ličnost, zaposleni odgovaraju na pritužbe građana. Kako bi se na tome radilo efikasnije u planu je i nova sistematizacija za postojećih 90 zaposlenih ali i verovatno zapošljavanje novih ljudi – pa tek onda izbor zamenika.\n– Skupština je odobrila novu sistematizaciju, kada to okončamo raspisaćemo i konkurs za ljude koji nam nedostaju, a potom ćemo zajedno predložiti zamenike. Instuticija mora da se prilagođava potrebama građana, ističe ombudsman. On ukazuje da su potrebe građana do sada pokazale da najviše problema ima iz imovinsko-pravne i socijalno-ekonomske tematike zato će mnogo više aktivnosti morati da se usmeri u tom pravcu.\n– Sve je više pritužbi iz ove oblasti – na rad izvršitelja, na neefikasni rad pojedinih sudova, upravnih i izvršnih organa, a svakako ćemo morati da radimo na oblastima koje su za Srbiju zacrtane kao problematične. To podrazumeva poboljšanja u sferi pravosuđa, i ovde je vrlo važno naglasiti da nikome ne pada na pamet da se meša u nezavisno sudstvo, ali ombudsmani mogu da pružaju pomoć da se reše problemi dužine trajanja postupka, zloupotrebe procesnih ovlašćenja i neizvršenja sudskih odluka, naglašava Zaštitinik, dodajući da se četvrtina građana koja mu se obrati žali upravo na ove segmente.\n– To su izuzetno hrabri ljudi koji su rizikovali svoj posao i egzistenciju svoje porodice, i njih treba apsolutno zaštititi, ako oni oni oktriju nedostatke institucija u kojimas rade i mogu potpuno slobodno da kažu to što primete to ubrzava izgradnju sistema u društvu a cilj je da da dođemo na nivo koji je ne samo zahtev Evropske Unije nego i poželjan da bi naša država bolje funkcionisala, zaključuje Pašalić. Odgovarajući na pitanje da li i kako Zaštitinik može da pomogne u svakom konkretnom slučaju kada su prava građana narušena, kao što su situacije kada je recimo uzbunjivač otpušten sa posla ili doživljava pritiske, Pašalić kaže da osim što može da, afirmiše i podrži uzbunjivača, može da se oglasi u svakom pojedinačnom slučaju nakon što utvrdi sve činjenice.\n„Nedopustiv svaki vidi pritisaka na novinare“\n– Nasilje nad novinarima je apsolutno nedopustivo, ne samo napadi i vređanje veći i svaka vrsta pritisaka, naša institucija će se tu uvek pojavljivati ne da arbitrira ali kao sagovornik novinarskim udruženjima, sa kojima smo održali jedan sastanak i treba da izgradimo zajedničku platformu, ukazuje on.\nTekst je izašao u okviru projekta Vladavina prava\nizbor, mandat, Zaštitnik građana, Zoran PašalićBeograd\n13. decembra 2018. u 09.17\nJa sam se zalio na sudsku odluku,Zastitnik gradjana me odbio kao nenadlezna institucija !!\n13. decembra 2018. u 10.56\nIsti slučaj… „Nenadležan“\n13. decembra 2018. u 09.28\nOvaj „zaštitni građana“ štiti samo jednog građanina, onog koji ga je postavio na to mesto i naredio mu da se ne meša u svoj posao.\nPredlažem da se ta institucija suspenduje dok SNS vlada i postavlja ovakve likove da se sprdaju sa građanima.\n13. decembra 2018. u 11.33\nKorumpirano,politizavano i nestrucno pravosudje je kancer Srbije.\n13. decembra 2018. u 13.14\nja sam se zalio na sudsku odluku (sudjenje sa EPSom) a zastitnik mi odgovorio da je prosao rok za zalbu od dogadjaja koji je predmet sudskog spora – nisam siguran da razume koncept rokova, a moram da priznam da prethodni nije nista bolji


Mediji tvrde da je vojna oprema za Ukrajinu prošla preko Srbije\nBeta 28. aprila 2022. 10:25\nVagoni sa neborbenom vojnom opremom iz Velike Britanije i Francuske, koji su proteklog vikenda iz Madjarske i Hrvatske upućeni za Ukrajinu, delom trase koristili su teritoriju Srbije, pokazuju medijski izveštaji iz Hrvatske.\nKako navodi portal Balkanska bezbednosna mreža, taj dogadjaj mogao bi da se tumači kao prećutna podrška naoružavanju Ukrajine jer je prvi put od početka ruske invazije 24. februara dozvoljen tranzit sredstava sa liste naoružanja i vojne opreme (NVO) kroz Srbiju.\n„Procedura za to predvidjena je u nacionalnom zakonodavstvu i uskladjena je sa pravnom praksom EU. Za tranzite vojnih snaga kroz Srbiju za potrebe KFOR primenjuje se sporazum SOFA. Promet naoružanja pošiljke iz članica NATO za prolazak kroz Srbiju morao je da bude odobren u skladu sa Zakonom o izvozu i uvozu NVO koji predvidja da za tranzit kopnenim putem dozvolu daje Ministarstvo unutrašnjih poslova, uz saglasnost ministarstava spoljnih poslova i odbrane“, navodi se u tekstu.\nHrvatski mediji navode da je železnička kompozicija sa vojnom opremom NATO saveznika upućena Ukrajini ušla u Hrvatsku u subotu, 23. aprila, iz Madjarske, koristeći granični prelaz Beli Manastir.\nKompozicija je prošla kroz Osijek, pa su se snimci lokalnog stanovništva brzo pojavili na društvenim mrežama. U kompoziciji se vide neborbena transportna vozila Land Rover, Puch i odredjena količina neidentifikovane tehnike pokrivene ciradom.\nVoz je napustio Hrvatsku kod Tovarnika, što implicira da je morao preći u Srbiju. Železnička pruga od tog graničnog mesta u Hrvatskoj dalje vodi preko Šida, Sremske Mitrovice, Rume, Batajnice, Beograda, Pančeva, Vršca ka rumunskom gradu Temišvaru.\n„Propuštanje vojnog konvoja za Ukrajinu preko teritorije Srbije dolazi u trenutku kada ratni dokumentaristi tog sukoba gotovo redovno donose dokaze o prisustvu značajne količine naoružanja i municije iz srpskih fabrika u redovima ukrajinske vojske. Prethodnih nedelja u više navrata otkriveni su minobacači srpske/jugoslovenske proizvodnje M-57, kalibra 60 milimetara, koji su u ruskim izveštajima pogrešno identifikovani kao poljski, odnosno NATO minobacači“, piše taj portal.\nPored toga, u nedavno zauzetom ukrajinskom skladištu municije kod Harkova, pronadjena je velika količina minobacačke municije M-73, sa jasnim oznakama valjevske fabrike Krušik i lot oznakom koja sugeriše da je municija proizvedena u aprilu 2018. godine.\nMinistarstvo odbrane Srbije: U toku vežba Ratnog…


Spomenik sovjetskim vojnicima u Nišu\nNa platou ispred Memorijalnog kompleksa „12 februar“ na Crvenom krstu u Nišu, otkriven je Spomenik sovjetskim vojnicima, koji su poginuli 1944. godine.\nNagrađen Viktor Viktorovič Safjanov\nRuski spasioci Ministarstva za vanredne situacije Ruske Federacije dobitnici su zlatne plakete za kolektivni najplemenitiji podvig, jer su u prošlogodišnjim majskim poplavama iz poplavljenog Obrenovca evakuisali više od 2.600 ljudi.\nSRHC u Nišu: Robototehnički kompleks stavljen u funkciju\nSrpsko ruski humanitarni centar dopremio je dva vatrogasna vozila-robota koja služe za gašenje hemijskih požara pomoću daljinskog upravljanja.\nU Nišu otvaranje Centra za upravljanje krizama\nNačelnik Sektora za vanredne situacije ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Srbije Predrag Marić otvoriće danas u Nišu Centar za upravljanje kriznim situacijama koji će raditi u okviru Srpsko-ruskog humanitarnog centra u tom gradu.\nRusko-srpski humanitarni centar u Nišu radi dobro\n- Zamenik ruskog ministra za vanredne situacije Vladimir Artamanov posetio je Niš i Rusko-srpski humanitarni centar (RSHC) u tom gradu.\nZoran Perišić Gradska toplana JKP Parking servis Južna Srbija Info Čair poplava izbori 2016 MUP RS Branislav Jovanović Zoran Radovanović Medijana gradska opština turizam koridor 10 Radnički FK izbori SPS ubistvo Putevi Srbije recept Tržnica JP fudbal SPC EU SNS DS Ivica Dačić Gradina nasilje javna preduzeća Kosovo i Metohija košarka Stara planina Zorana Mihajlović Niš Preševo Vladičin Han budžet Blace Svrljig Klinički centar Niš


Nove pretnje Vašingtona Rusiji i Iranu zbog podrške Asadu - Sputnjik Srbija\n18:43 20.11.2018 (osveženo 18:49 20.11.2018) Preuzmite kraći link\n„Danas preduzimamo mere protiv složene sheme Irana i Rusije, koja se koristi za jačanje Asadovog režima i stvaranje sredstava za iransku zlonamernu delatnost. SAD nameravaju da vrše finansijski pritisak na Iran, Rusiju i druge zemlje koje nastoje da ojačaju autoritarnu Asadovu Vladu. Takođe, nameravamo da osujetimo iranski režim u sponzorisanju terorističkih organizacija“, naveo je Mnučin.\nU saopštenju, koje su objavili Ministarstvo finansija, Stejt department i Obalska straža SAD, navedeno je da postoji veliki rizik od uvođenja sankcija svima koji pomažu isporučivanje nafte Siriji. Takođe, SAD su upozorile da će u sankcioni spisak uvrstiti kompanije za prevoz tereta, finansijske kompanije i osiguravajuća društva, vlasnike brodova, menadžere i operatere.\n„Američka Vlada će agresivno pratiti svako lice koje bude podržavalo (sirijski) režim, kako bi ga unela na sankcioni spisak, a to važi i za državne kompanije“, piše u saopštenju.\nU utorak su SAD uvele sankcije protiv, kako je navedeno u saopštenju Ministarstva finansija SAD, „iransko-ruske mreže“ za isporučivanje nafte Siriji.\nPrema navodima predstavnika američke administracije, Teheran je uz pomoć ruskih kompanija slao naftu u Siriju, što je sirijskoj Vladi omogućilo da dobije milione barela nafte iz Irana, a Iranu da zaradi stotine miliona dolara iz Sirije za finansiranje Korpusa čuvara iranske revolucije, kao i „Hamasa“ i „Hezbolaha“.\nsankcije Iranu i Rusiji, nafta, sankcije, Ministarstvo finansija SAD, Stiven Mnučin, Sirija, Iran


Više od dvadeset godina govori se o članstvu Republike Srbije u Evropskoj uniji i još uvek je neizvesno kako će izgledati „evropski put“ Srbije. Pored članstva u EU, aktuelno je pitanje odnosa Republike Srbije, Ruske Federacije i EU, kao i inicijative Otvoreni Balkan. Sagovornik LAWLife portala za pravo i privredu je Bojan Stanić, pomoćnik direktora Sektor za strateške analize, usluge i internacionalizaciju u Privrednoj komori Srbije koji će nam dati odgovore koji se tiču privrede Srbije.\nEvropski put Republike Srbije traje više od 20 godina. Da li je punopravno članstvo u EU – mit ili realnost?\nPunopravno članstvo u EU, Vlada Republike Srbije proglasila je kao glavni političko-ekonomski cilj države. Ukoliko se pogleda nedavna istorija Srbije, od 2001. godine do danas, Vlada RS gotovo kontinuirano vodi pro-evropsku politiku, odnosno učestvuje u procesu evro-integracija.\nMeđutim, ono što je činjenica, proces evro-integracija u poslednjih nekoliko godina je za Republiku Srbiju gotovo stagnantan, ali to je vidljivo i u slučaju sa drugim zemljama, odnosno kandidatima. Može se reći da je to rezultat kako relativno sporog ispunjavanja kriterijuma od strane Srbije, ali i nedostatka konsenzusa na nivou EU da se omogući brži proces pristupanja za zemlje regiona Zapadnog Balkana.\nDakle, težnja Republike Srbije da postane članica EU je realna, ali trenutno izgleda da je dostizanje tog članstva u dogledno vreme daleko od realnosti.\nSve više se u javnosti pominje da je ulazak Republike Srbije u EU uslovljen ulaskom u NATO. Da li je za Evropsku uniju presudno da li jeste član ili niste član NATO, jer u ovom trenutku šest članica Evropske unije, od ukupno 27, nisu članice NATO-a i to: Austrija, Kipar, Finska, Irska, Malta i Švedska?\nRazličiti su razlogi zašto navedene članice EU nisu u NATO savezu. Austrija i Finska svoj vojno neutralni status imaju kao posledicu davnih dogovora između njih i Sovjetskog Saveza, Švedska je samostalno proglasila neutralnost još tokom 19. veka, Kipar ima nerešena teritorijalna pitanja, a Irska i Malta su zemlje koje su realno izvan geostrateških zbivanja u svetu poslednjih decenija.\nMeđutim, činjenica je da su gotovo sve nove članice EU, a sve one, koje su nekada bile deo “Istočnog bloka”, prvobitno bile primljene u NATO, pa su tek onda realizovale proces evro-integracija. Iz tog razloga se često i koristi izraz “evro-atlantske integracije”.\nIz ugla EU može se reći da Brisel insistira na bezbednosnim kriterijumima novih članica, odnosno da se moraju imati svojevrsne garancije kako nova članica u EU ne bi unela određene političke probleme, koji prostiču iz nerešenih, odnosno otvorenih pitanja.\nNaravno, tu imamo izuzetak Kipra, ali treba naglasiti da u EU nije primljen deo koji potpada pod tzv. Severni Kipar.\nOd 2023. godine najavljena su nova pravila za ulazak u EU. Drugim rečima, građani Republike Srbije, BiH i Crne Gore moraće da plate 7 evra da bi ušli u EU. Kako komentarišete navedenu naknadu i kako će se to odnositi na privredu i privrednike?\nSlobodno možemo reći da je u pitanju korak unazad na putu evro-integracija regiona, jer se uvodi dodatni uslov prelaska granice sa EU, umesto da bude obrnuto.\nSam trošak u suštini nije veliki, posebno za firme, ali jeste blago obeshrabrujući, s obzirom da je interes privrednicima da njihova roba lakše i brže prelazi granicu ka EU.\nDa li su nova pravila za ulazak u EU neka vrsta pritiska na države koje ne pripadaju EU i da li to znači da je vizna liberalizacija izgubila smisao?\nPraktično ne, iz razloga što je postojanje vizne liberalizacije suštinska stvar. Pretpostavljam da bi se ta naknada plaćala prilikom samog prelaska granice, nešto slično kao kada se za drumski saobraćaj plaća “vinjeta”, ali nemam dovoljno informacija o samoj procedure.\nIpak, ponovno uvođenje viza bi bio zaista veliki udarac, možda i konačan, na proces evro-integracija, jer bi se time iskazalo nepoverenje i dodatno destimulisalo pro-evropsko nastrojenje Vlade i stanovništva.\nDa li te nove naknade znače svojevrsan politički pritisak, moguće.\nDa li eventualni ulazak Republike Srbije u EU donosi potreban privredni rast ili ne, jer postoje podaci da i kod punopravnih članica EU postoji negativni privredni rast?\nTrebalo bi da konkretan progres Republike Srbije na putu ka EU donese sa sobom veće poverenje stranih investitora u pogledu ulaganja u Srbiju. Samo članstvo bi značilo da je Srbija stabilnije tržište za ulaganje, prvenstveno iz ugla zapadnog kapitala.\nNije slučajno i nije naivno što je većina evropskih država do sada ušla u članstvo EU, tu postoje brojni benefiti. Objektivno govoreći, sve nove članice EU su povećale obim investicija, spoljne trgovine i ono što je najbitnije porastao je nivo institucionalnosti, ali i životni standard stanovništva.\nMeđutim, ne bi trebalo da se članstvo u EU posmatra kao pitanje života ili smrti. Bitno je implementirati dobru praksu i raditi na jačanju privrede, institucija, a članstvo kada dođe.\nRepublika Srbija je od izbijanja međunarodne finansijske krize u svetu od 2008. pa do 2018. godine ostvarila privredni rast od oko 13,5%, a centralnoevropske zemlje u tranziciji 25 procenata. Možete li nam objasniti zbog čega je to tako?\nOdgovore na ovo pitanje treba tražiti u nedavnoj ekonomskoj istoriji, prvenstveno iz perioda 90-ih godina. Naime, Srbija je u ekonomskom smislu izgubila gotovo celu deceniju, a posebno devastirajući efekat na privredu imale su sankcije UN, koje su trajale gotovo četiri godine. Naravno, tu su i efekti NATO bombardovanja 1999. godine.\nNakon političkih promena krajem 2000. godine, došlo je do vraćanja Srbije u međunarodne ekonomske tokove, do snažnog privrednog rasta, ali je on zasnivan uglavnom na rastu domaće potrošnje. Svetska finansijska kriza je na neki način resetovala stanje, zaustavljen je rast, pa smo do 2015. godine imali anemičan rast privrede. Većina centralno-evrospkih država nije imala takve probleme.\nIpak, treba istaći da je situacija u poslednjih pet, šest godina znatno promenjena, u pozitivnom smeru po privredu Srbije.\nDa li Republika Srbija ima ili nema stratetegiju privrednog rasta?\nIma, i ona je uspostavljena nakon udara svetske ekonomske krize iz 2009. godine. Konkretno se ta strategija zove “model izvozno orijentisanog privrednog rasta”. Dakle, u pitanju je privlačenje stranih i podsticanje domaćih investicije u izvozno orijentisane delatnosti kako bi se obezbedio održivi rast i razvoj.\nDeluje da taj model polako počinje da funkcioniše, što se vidi u konstantnom porastu spoljnotrgovinske aktivnosti, ali treba imati u vidu da je potrebno još dosta rada na tom modelu kako bi Srbija izašla iz hroničnog deficita spoljne trgovine i obezbedila održivost privrednog rasta.\nTakođe, Vlada RS je usvojila i niz strateških dokumenata po pitanju privlačenja investicije, industrijske politike i tzv. pametne specijalizacije.\nKako treba posmatrati odnos Republike Srbije i Evropske unije, jer je očigledno da i u samoj EU postoji određena kriza i da kod članica EU postoji i protivrečnost, pa i neslaganje u pogledu spoljne politike, ali i rešavanja određenih spornih pitanja i situacija (npr. Izlazak UK, odnos prema Ruskoj Federaciji i sl.) pa se kao logično nameće pitanje kada će Republika Srbija najiskrenije postati prvo sagovornik i partner, a zatim i prioritet prilikom proširenja Evropske unije?\nRelativno mala zemlja, sa ograničenim ekonomskim i političkim potencijalom, ne može biti ravnopravan sagovornik u real – političkim odnosnima.\nNarod kaže da je “ruka koja daje, iznad ruke koja prima”. Slično je i u odnosu prema EU. Dakle, Republika Srbija se prilagođava politici EU na putu evrointegracija, a ne obrnuto.\nMeđutim, treba naglasiti da EU nije idealan sistem, niti da njeno rukovodstvo uvek donosi najmudrije odluke, kao i da zastoj u evro-integracijama nije samo rezultat pristupa Srbije tom procesu.\nImajući u vidu geostratešku poziciju Srbije, njen “landlock” položaj (bez izlaza na more), Srbija nije mogla biti prioritet za Brisel, za razliku od Rumunije i Bugarske, koje su u članstvo EU ušle više iz geostrateških, a manje ekonomskih razloga.\nKada se porede podaci iz oblasti spoljne trgovine, konkretno spoljnotrgovinska razmena, jasno je da je Evropska unija prirodan, ali i strateški partner Republike Srbije. Kako objašnjavate činjenicu, da Evropska unija ne traži od Republike Srbije da uskladi svoju spoljnu politiku u pogledu bescarinskog Sporazuma sa EAEU koji su potpisale Republika Srbija i države članice Evroazijske ekonomske unije (Ruska Federacija, Republika Belorusija, Republika Kazahstan, Kirgiska Republika i Republika Jermenija)?\nTo je na neki način i logično, jer Srbija nije članica EU, a kada bude onda će morati da napusti neke spoljnotrgovinske sporazume. Uzmite primer istočnoevropskih zemalja, koje su bile članice CEFTA sporazuma sve do momenta uključivanja u članstvo EU.\nNaravno, saradnja sa članicama EAEU je ekonomskog karaktera, a Brisel je mnogo osetljiviji na pitanje usklađivanja spoljno-bezbednosne politike, te su u tom smislu pritisci i izraženiji.\nŠta znači kada Republika Srbija, kao kandidat za članstvo u EU, treba da uskladi spoljnu politiku sa Evropskom unijom iz ugla privrede i privredne saradnje?\nTo znači da na dan zamišljenog pristupanja u EU, Srbija treba da ima potpuno harmonizovan pravni sistem sa zahtevima EU, kako bi mogla postati deo jedinstvenog tržišta, ali i prilagođene bilateralne sporazume sa drugim zemljama u skladu sa političkim interesima Evropske unije.\nTo je potpuno razumljivo, jer treba da kao zemlja članica podržavate zajedinički interes. Međutim, stvar je daleko komplikovanija kada imate dugotrajan proces evro-integracija i kada ne znate tačne rokove prijema u članstvo.\nDa li je prihvatljivo i očekivano da prihvatamo sve „evropske“ vrednosti, a da zauzvrat ne budemo skoro 3 decenije deo Evropske unije?\nTo zavisi od političke procene Vlade RS, koja treba da odjednom i na duge staze vaga politički i ekonomski, a vodeći se nacionalnim i bezbednosnim interesom, a sve pod jednim sveobuhvatnim ciljem održive koristi i sigurnosti za celokupno društvo.\nOno što je bitno naglasiti iz ugla privrede, posebno kada je u pitanju savremeno okruženje, privreda ima vrlo ograničen uticaj na politiku i ona obično mora da se prilagođava strateškim političkim odlukama, ali za pomenuti opšti cilj, neophodno je da politička struktura uvažava racionalne ekonomske interese.\nDa li „evropski“ put Republike Srbije posle više od dvadeset godina čekanja i nadanja može biti zaustavljen ukoliko se Republika Srbija ne uskladi sa spoljnom politikom zvaničnog Brisela?\nTaj rizik je realan, ali je teško proceniti verovatnoću da će takav scenario i nastupiti. Treba imati u vidu da postoje članice EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova i Metohije, iako na tome Brisel insistira. Sa druge strane, postoje zemlje članice EU koje nisu spremne da osustanu od ruskih energenata na način kako to predlaže većina članica EU.\nNa taj način verujemo da EU razume i poziciju Srbije.\nUkoliko bi EU insistirala na određenim usklađivanjima, a Srbija to, iz svojih razloga, odbijala, onda bi se moglo desiti da se ukine vizna liberalizacija, da se suspenduje kandidatura za članstvo, kao i da se zvanično zaustavi proces evro-integracija.\nZbog čega se sve više insistira na usklađivanju spoljne politike Republike Srbije sa spoljnom politikom zvaničnog Brisela kada je u pitanju odnos Republike Srbije ka Ruskoj Federaciji?\nVerovatno je u pitanju stvar principa, da sve zemlje kandidati moraju pratiti zvaničan stav saveza (unije) ka kojem teže.\nRat u Ukrajini izazvao je neviđen ekonomski sukob između “kolektivnog Zapada” i Ruske Federacije, pa se na neki način radi na smanjenju raznoglasja i suzbijanju redova u cilju ostvarivanja političkog interesa, a on bi se mogao definisati kao potpisivanje mirovnog sporazuma između Kijeva i Moskve.\nTreba istaći da je Srbiji ova situacija nametnuta, da se ona zaista vodi neutralno, ali EU insistira da se ne može biti neutralan u uslovima “kada se jasno zna ko je žrtva, a ko agresor”.\nUkoliko bi se Republika Srbija uskladila sa spoljnom politikom zvaničnog Brisela i Evropske unije, a ništa se konkretno ne reši povodom evrointegracija, da li se onda može postaviti pitanje da li je Republika Srbija i dalje prihvatljiv partner Evropskoj uniji i članicama Evropske unije?\nOpet se vraćamo na pitanje real – politike i činjenice da je Vlada Srbije pristupanje članstvu u EU proglasila kao osnovni političko-ekonomski cilj, dok je Brisel ta strana koja odlučuje o ispunjenosti kriterijuma članstva.\nU odnosima sa velikom silom, a EU je u odnosu na Srbiju ipak velika sila, političko-ekonomski slabija strana se više poziva na pravdu, a jača strana donosi odluke na osnovu real – političke situacije.\nUpravo iz tog razloga, cilj Srbije, kao što smo i rekli, treba da bude usvajanje evropskih vrednosti i standarda, koji su definitivno uzorni, bez obzira što je samo članstvo na “dugom štapu”, naizgled i nedokučivo.\nNakon svih geopolitičkih prilika decenijama unazad, Republika Srbija nije više centralni problem. Ipak, postavlje se pitanje, da li je odnos Srbije i Ruske Federacije potencijalni problem?\nU suštini odnos Srbije i Ruske Federacije ne može biti problem za Brisel, niti odnos Srbije i EU može biti problem za Moskvu.\nTreba uvažavati politički stav Srbije, koji se otprilike svodi na sledeće: Srbija nastavlja proces evro-integracija, sa željom da se što pre realizuje; Srbija ni u kom pogledu ne utiče na sukob u Ukrajini, ali poziva na mir uz uvažavanje teritorijalnog integriteta Ukrajine kao suverene države; Srbija je bila i žrtva rata i žrtva sankcija, te sa tim iskustvom stalno insistira u pogledu saradnje u regionu i Evropi, na očuvanju mira, stabilnosti, ali i uzajamnog razumevanja i poverenja.\nNek nas proglase i naivnim, ali to je iskustvo i preporuka zemlje, koja je izgubila jednu deceniju (u ekonomskom smilu).\nUkoliko se zaustavi proces evrointegracija, šta se dešava sa sporazumima o slobodnoj trgovini, odnosno Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i Prelaznim trgovinskim sporazumom iz 2008. godine?\nNe mora da znači da bi se po automatizmu svi sporazumi sa EU raskinuli. Imate primer Ujedinjenog Kraljevstva koje je izašlo iz EU (Brexit), ali je i dalje u velikoj meri ostalo deo jedinstvenog tržišta sa EU.\nNaravno, jedno je UK u svom političko-ekonomskom potencijalu, a drugo Republika Srbija.\nIpak, bitno je istaći da Srbija ne vodi politiku konfrontacije u aktuelnim okolnostima, te se samim tim ne očekuju radikalne odluke prema Srbiji, kao što je raskid sporazuma o slobodnoj trgovini, suspenzija pregovaračkog procesa, što bi više bile mere koje se primenjuju kada postoje neprijateljstva.\nSporazumom iz 2008. godine postepeno je ukinuta carina na uvoz robe poreklom iz EU, ali je istovremeno omogućen slobodan pristup robe iz Republike Srbije u Evropskoj uniji. Ukoliko bi se proves evrointegracije zaustavio, šta bi to značilo za srpske izvoznike, ali i srpske proizvode na teritoriji Evropske unije?\nZnamo da se dve trećine spoljne trgovine Srbije odvija sa EU, samim tim uvođenje carina bi dovelo do manje dostupnosti evropskog tržišta za proizvode iz Srbije, jer bi naša roba izgubila na konkurentnosti.\nMeđutim, ono što je najveći problem jeste što bi takav radikalan zaokret politici EU prema Srbiji izazvao uverenje da Srbija više nije pouzdano mesto za ulaganje, posebno iz ugla zapadnih kompanija, koje su u Srbiji najveći investitori.\nTo bi verovatno pokrenulo proces dezinvestiranja (povlačenja kapitala) i do narušavanja makroekonomske ravnoteže. S obzirom da je tržište Srbije relativno „plitko“ potresi bi bili jako veliki.\nNaravno, sve je ovo jedan „scenario katastrofe“, koji je malo verovatan, ali ga ne treba isključiti.\nTakođe, ukoliko se zaustavi proces evrointegracija, kakav će biti odnos Republike Srbije i EFTA zemalja, kao i sa Sporazumom Cefta 2006?\nTeško je zamisliti koje bi bile sve posledice takvog razvoja situacije, ali svakako da su i EFTA i CEFTA od manjeg značaja za privredu Srbije nego EU.\nKada govorimo o investitorima iz Evropske unije koji dolaze i investiraju u Republiku Srbiju, da li je njima svejedno da li je Republika Srbija u Evropskoj uniji ili ne? Očigledno je da ne smeta, jer su investitori prisutni kod nas i sada kada nismo član EU.\nOdgovor na pitanje nije jednostavan. Imamo investitore koji dolaze iz EU i koji se koriste sporazumima koje Srbija ima potpisane sa CEFTA, EAEU, Turskom itd. Dakle, njima odgovara što Srbija nije članica EU.\nSa druge strane, postoje investitori iz vanevropskih zemalja, kojima odgovara što Srbija ima potpisan sporazum o slobodnoj trgovini sa EU (SSP).\nGeneralno, investitori ulažu u stabilne zemlje, tako da status kandidata za mnoge ulagače predstavlja dokaz te stabilnosti, sada i u dužem roku.\nTakođe, za zemlje u razvoju ili tržišta u nastajanju, kao što je Srbija, za investitore je veoma bitno da procene politički rizik.\nAko je Republika Srbija prepoznata sa stabilnim finansijskim sistemom, povoljnom poslovnom klimom, kao i konkuretnim poreskim stopama i sveopšte prisutnim investitorima, da li profit investitora pravi razliku da li je Republika Srbija član EU ili ne?\nOdgovor je sličan kao u prethodnom pitanju. Cilj investicija je profit za investitora. Postoje različite poslovne strategije koje investitori primenjuju, ali do tog cilja se koriste pozicijom Srbije, kao kandidatom za članstvo u EU, koja ima brojne sporazume o slobodnoj trgovoini, sa svojim osobenostima kao investicione destinacije, na granici između EU, Evroazije i Bliskog Istoka.\nNovinar nemačkog dnevnika Frankfurter Algemajne Cajtung“ (FAZ) Mihael Martens pre izvesnog vremena istakao je da je budućnost Balkana nekada bila u EU, ali da je to sada prošlost, jer EU u dogledno vreme neće primati nove članice. Da li je usled trenutne situacije u Ukrajini došlo do promene raspoloženja u pogledu proširenja EU?\nOčigledno je da je EU zaključno sa 2021. godinom bila zasićena od prijema novih članica, to se vidi po dinamici, nije bilo novog proširenja još od 2013. godine.\nPrema procenama analitičara, onih koji dolaze iz zapadnih zemalja, često se mogla čuti formulacija „da Srbija u dogledno vreme neće postati članica EU, a pitanje je da li će ikada.“\nMeđutim, sa aktuelnom kriznom situacijom u Ukrajini ponovo se pokrenulo pitanje ubrzanog prijema u članstvo u EU, ali koliko je to realno, teško je proceniti, s obzirom da takve odluke zavise od političkih procena u Briselu, a verovatno i u Vašingtonu.\nDa li privredne komore regiona mogu da pronađu i ostvare zajedničku saradnju i povećaju ekonomski interes privrednika i time nadjačaju političke prilike?\nTo se praktično pokazalo, da su privrednici našli zajednički jezik u regionu, a da su političari onda pratili.\nRegionalne inicijative u cilju stvaranja zajedničkog tržišta Zapadnog Balkana, koje bi funkcionisalo na osnovi četiri ekonomske slobode (slobodan protok ljudi, roba, usluga i kapitala) je interes regionalnih privrednika, u prvom redu iz Srbije, s obzirom na konkurentsku prednost domaće privrede u proizvodnom sektoru.\nIntezitet regionalne privrede raste, ali i sami strani investitori u poslednje vreme gledaju region kao jedinstvenu investicionu destinaciju. Možemo reći da su politički odnosi u poslednjih nekoliko godina u Evropi kompromitovani, politika nije uspela da sačuva mir u Evropi, ali bi se on mogao ponovo uspostaviti na ekonomskoj racionalnosti.\nKada govorimo o Republici Srbiji i regionu, možete li nam reći koja je uloga Srbije u regionu i kroz Otvoreni Balkan, ali i kroz proces evrointegracija i ekonomske saradnje?\nSrbija je vodeća privreda u regionu, u pogledu ekonomskog potencijala, populacije i teritorije. Takođe, u pitanju je najkonkurentnija regionalna privreda i najatraktivnija je za privlačenje stranih direktnih investicija. Iako nema izlaz na more Srbija ima odličan geostrateški položaj, s obzirom da predstavlja raskrsnicu pan-evropskih koridora.\nOtuda i ne čudi što je Srbija glavni promoter regionalne saradnje i što je ključni pokretač regionalnih inicijativa, koje treba da uspostave zajedničko tržište na prostoru Zapadnog Balkana. Regionalne integracije su nezamislive bez učešća Srbije. U okviru zapadnobalkanske saradnje, Beograd postaje ubedljivo vodeći regionalni centar.\nDa li su i koliko regionalna saradnja i dobrosusedski odnosi važni za proces evropskih integracija država Zapadnog Balkana s obzirom da postoje veliki izazovi, počev od nedostatka finansijskih sredstava, političke situacije, suočavanja sa prošlošću, ali i vladavine prava, koja je uslov svih uslova za nesmetano funkcionisanje?\nČinjenica je da regionalna integracija ne može biti zamena za EU, ali može omogućiti bržu harmonizaciju svih regionalnih privreda kako bi u jednom momentu sve zajedno postale članice EU.\nTo je generalno teorijski pristup, ali realnost je pod uticajem brojnih faktora, od ekonomskih, socijalnih pa do geopolitičkih.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Potpisan Memorandum o formiranju Muzeja pošte\nMINISTARSTVO KULTURE 25. 05. 2020. 17:08 >> 17:10 0\nMemorandum o saradnji na projektu organizacije Muzeja pošte danas su u Ministarstvu kulture potpisali ministar Aleksandar Bogdanović, direktorica Narodnog muzeja Anastazija Miranović i izvršni direktor Pošte Crne Gore Božidar Vuksanović.\nMinistar Bogdanović, nakon potpisivanja ovog dokumenta, saopštio je da će Ministarstvo kulture, Narodni muzej i Pošta Crne Gore zajednički raditi na osnivanju Muzeja pošte kao savremene i edukativne muzejske institucije čiji će osnovni zadatak biti da sakuplja, čuva, istražuje i prezentuje istorijat crnogorske pošte, ali i da ukaže na njenu savremenu ulogu u našem društvu.\n„Sa zadovoljstvom smo se odazvali inicijativi Pošte Crne Gore da i ovaj, ne manje važan, segment istorijskog nasljeđa koji baštini naš nacionalni poštanski operator očuvamo i valorizujemo kroz formiranje posebne muzejske jedinice“, naglasio je ministar Bogdanović.\nNapomenuo je da je Pošta Crne Gore već odvojila dio poslovnog prostora u sklopu Zgrade pošte na Cetinju koji će prilagoditi za potrebe formiranja Muzeja.\n„Shodno tome, danas smo dogovorili i dalji niz koraka ka osnivanju Muzeja pošte. U narednom periodu utvrdićemo akcioni plan za realizaciju projekta i formirati stručni tim za izradu elaborata o opravdanosti formiranja ovog Muzeja. Zatim ćemo izraditi tematsko - ekspozicioni plan koji će obuhvati arhitektonsko-dizajnerske poslove u enterijeru objekta namijenjenog za Muzej pošte, u skladu sa propisima za izlaganje i zaštitu muzejskog materijala. Utvrdićemo i teme za muzejsku ekspoziciju, a bavićemo se i izradom i donošenjem akata za odgovarajući oblik organizovanja Muzeja pošte, kao i izradom muzejske dokumentacije u skladu sa Zakonom o muzejskoj djelatnosti“, kazao je ministar Bogdanović.\nNajavio je i da će zajedničke aktivnosti na realizaciji pomenutog projekta početi tokom ove godine i biti nastavljene u idućoj, do konačne realizacije.\nPrema riječima izvršnog direktora Pošte Crne Gore Božidara Vuksanovića, crnogorska Pošta, njena istorija i značaj koji ima za ukupno društvo čine osnivanje ovog muzeja više nego potrebnim.\n„Izuzetni trenuci crnogorske poštanske istorije obavezuju nas na brižljiv i odgovoran odnos, i zbog prošlih i zbog budućih generacija“, dodao je Vuksanović.\nPodsjetio je da je Crna Gora bila jedna od 22 zemlje koje su 1874. godine učestvovale u osnivanju Svjetskog poštanskog saveza, te da je Crna Gora 1903. prva u ovom dijelu Evrope imala automobilski prevoz pošte.\nKako je naglasio, pored afirmacije bogate poštanske istorije, Muzej pošte biće značajan i za segment turističke ponude, prevashodno zbog brojnih filatelista koji dolaze u Crnu Goru.\n„Upravo će Muzej pošte, kao mjesto gdje ćemo oživjeti istoriju Pošte, biti i dobar prostor za predstavljanje najsavremenijih usluga i servisa kojima odgovaramo na izazove današnjeg tržišta“, istakao je Vuksanović.\nDirektorica Narodnog muzeja Anastazija Miranović izrazila je zadovoljstvo zbog saradnje na ovom projektu, koji će u budućnosti rezultirati novom muzejskom jedinicom.\n„Raduje činjenica da institucije u Crnoj Gori postaju sve svjesnije potrebe čuvanja, prezentacije i valorizacije svog kulturnog nasljeđa. Njima se ovog puta priključila i Pošta Crne Gore, kao institucija sa bogatom tradicijom i istorijom. U tom kontekstu, Narodni muzej, kao matična muzejska institucija u Crnoj Gori, daće svu potrebnu logistiku da dođe do ostvarenja ove odlične ideje“, poručila je Miranović.\nMinistarstvo kulture Aleksandar Bogdanović Pošta Crne Gore Narodni muzej Crne Gore


Sirija pristala da do 10. aprila primijeni Ananov plan - Vijesti.me\nSirija pristala da do 10. aprila primijeni Ananov plan\nDogovor sa Damaskom znači da će nasilje u Siriji biti okončano i da će režim sirijskog predsjednika Bašara al Asada početi da povlači trupe i teško naoružanje iz gradova. Edit\nBeta 2. april 2012, 18:03 ažurirano 24. februar 2019, 10:30\nIzaslanik Ujedinjenih nacija (UN) i Arapske lige za Siriju, Kofi Anan izjavio je danas pred Savjetom bezbjednosti UN da je Damask pristao da najkasnije do 10. aprila počne da primjenjuje njegov plan o ponovnom postizanju mira u Siriji, saopštile su diplomate.\nKofi Anan se putem video linka obratio ambasadorima 15 zemalja članica Savejta bezbjednosti UN koji su danas u Njujorku održali sastanak iza zatvorenih vrata.\nDogovor sa Damaskom znači da će nasilje u Siriji biti okončano i da će režim sirijskog predsjednika Bašara al Asada početi da povlači trupe i teško naoružanje iz gradova.\nPrema izjavama diplomata, Anan je od Savjeta zatražio da razmotri načine na koje bi u Siriju mogla da se pošalje misija posmatrača.\nSirijski režim je nedavno zvanično prihvatio plan Kofija Anana, ali je poslije toga nastavio sa nasiljem prema protivnicina Bašara Al Asada.\nPrema podacima sirijske Opservatorije za zaštitu ljudskih prava, samo danas je u Siriji poginulo 18 ljudi, a vojska je pojačala napade na gradove koji su bili centri sirijskih pobunjenika.\nAnanovim planom se predviđa da sve strane prestanu sa nasiljem, omogućavanje dopremanja humanitarne pomoći, i oslobađanje svih osoba koji su nezakonito u pritvoru.\nSastanak Savjeta bezbjednosti održan je ubrzo poslije Konferencije "Prijatelji Sirije", koja je ovog vikenda organizovana u Istanbulu.\nNa konferenciji, kojoj su prisustvovali predstavnici više desetina zemalja, poslat je apel da se Siriji odredi rok za primjenu Ananovog plana.\nMinistar spoljnjih poslova Rusije Sergej Lavrov danas je međutim izjavio da se protivi postavljanju svake vrste ultimatuma.\nRusija je zajedno sa Kinom već dva puta u Savjetu bezbjednosti uložila veto na donošenje rezolucije kojom se zbog nasilja osuđuje režim Bašara Al Asada.\nPrema podacima UN, od marta prošle godine, kada je počela pobuna protiv Al Asada, u Siriji je poginulo više od 9.000 ljudi.\nSirijski ambasador u UN-u potvrdio prihvatanje roka\nSirijski ambasador pri Ujedinjenim nacijama danas je rekao da je Damask prihvatio 10. april kao krajnji rok za djelimično sprovođenje mirovnog plana izaslanika UN-a i Arapske lige Kofija Anana, ali je istakao da želi istu obavezu i od opozicije.\n"Sirijska vlada se obvezala, ali očekujemo od Kofija Anana i nekih drugih strana u Savjetu bezbjednosti da osiguraju istu vrstu obaveze i od opozicije. Plan neće biti uspješan ako se na njega svi ne obavežu", rekao je novinarima ambasadorima UN-a Bašar Džafari.\n"To je dio zajedničkog dogovora našeg ministra i Kofija Anana", odgovorio je na pitanje ko je sugerisao 10. april kao krajnji rok.\nPortparol Kofija Anana je izjavio da će, ako Anan potvrdi da je došlo do povlačenja sirijske vojske 10. aprila, obije strane imati 48 sati za prekid sukoba.


Tatjana Šipetić, direktorica Farmaceutske komore Srbije je u programu javnog servisa navela da od do sada milion i 600 hiljada obolelih, kod njih 80 odsto moguća je pojava nekog od postkovid simptoma.\nOna je naglasila da mnogi nisu ni primetili da se simptomi delom vezuju za virus korona i da im je potrebna pomoć.\nEksperimentalni program započeo je 5. decembra putem onlajn obuke, na koju su prijavljeni farmaceuti iz različitih gradova Srbije. Program postkovid savetovališta u narednom periodu biće dostupan širom Srbije.\nU naseljima Kevi i Bogaraš ponovo rade apoteke\nU Subotici napadnuta apotekarka od strane migranata\nPrivatizacija senćanskih državnih apoteka


U srijedu sastanak Vučića i zvaničnika RS o dešavanjima u BiH | Novi.ba\nDodik kao uplašeni dječak u šumi: Ne plašim se hapšenja "JASNO JE ŠTA SLIJEDI" NEDIM SLADIĆ SE OGLASIO SA PROGNOZOM: Evo šta nas dana...\nObjavljeno:01.08.2021 - 09:55\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i rukovodstvo Republike Srpske sastat će se u srijedu, 4. augusta, u Busijama kod Batajnice gdje će biti obilježena 26. godišnjica progona Srba u operaciji "Oluja".\nRazgovarat će o aktuelnoj stiuaciji u BiH koja se zakomplicirala nakon što je Valentin Inzko nametnuo zakonska rješenja kojima se zabranjuje negiranje genocida. Narodna skupština RS odbacila je ove zakonske odredbe na posebnoj sjednici održanoj u petak. Vučić je istakao kako "s pažnjom pratii dešavanja u Sarajevu i Banjaluci".\nIstakao je kako ” Srbija želi mir i zato će izaći s konkretnim predlogima kako da sa Bošnjacima vode dijalog”.\n“Moramo da pokušamo da izgradimo bratske odnose u budućnosti. Vrijeme je da pokušamo da u narednih pet, deset ili 15 godina uspostavimo najprije prijateljske, a zatim bratske odnose. Ako to ne postignemo, bićemo podjednako krivi”, rekao je tada Vučić.\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će rukovodstvo Republike Srpske na predstojećem sastanku u Beogradu upoznati predsjednika Srbije o posljednjim dešavanjima u BiH, kao i o mogućnosti da se Republika Srpska približi inicijativi “mini-Šengen”, odnosno “otvoreni Balkan”, pišu Večernje novosti.


Bivši gruzijski predsednik Mihail Sakašvili za kojim su gruzijske vlasti raspisale poternicu i koji je ranije danas izjavio da se posle osam godina vratio u svoju zemlju, uhapšen je u gradu Batumiju, saopštio je gruzijski premijer Irakli Garibašvili.\n- Želim da obavestim naše građane da je bivši predsednik Gruzije Mihail Sakašvili za kojim je raspisana poternica priveden - saopštio je Garibašvili, prenosi TASS.\nSakašvili je ranije danas na svojoj Fejsbuk stranici napisao da se vratio u Gruziju nakon osam godina i podsetio da mu u njegovoj zemlji preti hapšenje.\nBivši predsednik je u ponedeljak rekao da je kupio avionsku kartu za Tbilisi kako bi prisustvovao lokalnim izborima, a kasnije su fotografije njegovih rezervisanih karata bile objavljene na Internetu.\nOn je takođe objavio video snimak na kojem tvrdi da se nalazi u Batumiju.\nGruzijske vlasti su više puta saopštavale da će ga odmah uhapsiti po njegovom dolasku u zemlju.\nMaihail Sakašvili je bio predsednik Gruzije od januara 2004. godine do novembra 2013. godine, kada je napustio zemlju nekoliko dana pre isteka svog mandata.\nBivši gruzijski predsednik Mihail Sakašvili\nDECENIJAMA IH PROGONIO "NABORANI ČOVEK" Francuska policija saznala ime zloglasnog serijskog ubice posle 35 GODINA\nBivši ministar se UBIO u zgradi parlamenta: Pištolj sakrio u invalidskim kolicima, a onda ispalio HITAC U GLAVU\nOdmah nakon toga, četiri krivična postupka su pokrenuta protiv njega, od kojih je do sada osuđen za dva, a on tvrdi da su sve optužbe protiv njega politički motivisane.\nU januaru 2018. godine, Gradski sud u Tbilisiju osudio je Sakašvilija u odsustvu na tri godine zatvora u slučaju ubistva Sandra Girgvlijanija, sluzbenika Gruzijske ujedinjene banke, navodi TAS S.\nU junu 2018. godine, isti sud ga je osudio na šest godina zatvora u slučaju napada na poslanika Valerija Gelašvilija 2005. godine, dodaje ruska agencija.


Konstitutivna sednica ženske odborničke mreže opštine Lajkovac - GEM info\nKonstitutivna sednica ženske odborničke mreže opštine Lajkovac\n22. marta 2018. 24. marta 2018. Redakcija 0 Comments Mila Mitrović Lončar, odbornička mreža žena\nKonstitutivnom sednicom formalizovan je unapred dogovoreni rad Ženske odborničke mreže Skupštine opštine Lajkovac. Kao osnovni ciljevi funkcionisanja takve odborničke mreže istaknuti su zdravlje žena, suzbijanje nasilja nad ženama, žensko preduzetništvo, obrazovanje žena, širenje svesti o ženskoj solidarnosti, te podsticaj žena za većim učešćem u političkom i javnom životu Lajkovca.\nNa konstitutivnoj sednici predsednica odborničke grupe SNS Mila Lončar Mitrović izabrana je za koordinatora ženske odborničke mreže u Lajkovcu. Mreža će za cilj imati pre svega pružanje pomoći ženama, posvećivanje temi rodne ravnopravnosti i podsticanje većeg učešća žena u javnom životu što je pokazatelj stepena zrelosti i demokratičnosti društva u našoj zemlji.\nOdbornice su izrazile želju i spremnost da već od naredne sednice pokrenu različite projekte i izlože brojne ideje koje će doprinetii rešavanju brojnih problema kako institucionalnih tako i iz svakodnevnog života žena u Lajkovcu.\nOsnovna ideja te organizacije je ujedinjenje ženskih ideja i moći pozicija koje one zauzimaju u popravljanju pozicije građana. Poruka koja se šalje formiranjem takvih odborničkih mreža je da žene kao političarke u Srbiji ne smeju da budu podeljene po pitanju određenih tema na osnovu stranačke pripadnosti, već da te mreže predstavljaju dobrovoljne organizacije uz pomoć kojih se podiže glas protiv nasilja u porodici nad ženama, a u korist ekonomskog osnaživanja žena, zdravlja i obrazovanja.\nShare the post "Konstitutivna sednica ženske odborničke mreže opštine Lajkovac"\n← Održana 21. sednica Skupština opštine Lajkovac\nHAOS U BARAJEVU Autobus sleteo s puta, putnici evakuisani kroz prozor →


source.ba | Tužilaštvo BiH još nije od Interpola zatražilo provjere u vezi sporne ikone\nTužilaštvo BiH još nije podnijelo nikakav zahtjev prema Direkciji za koordinaciju policijskih tijela - NCB Interpol Sarajevo, u okviru čije nadležnosti je međunarodna operativna policijska saradnja, odnosno saradnja putem Interpola u vezi sa provjerama sporne ikone koju je predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik poklonio ruskom ministru vanjskih poslova Sergeju Lavrovu.\nIkona je predata ambasadoru BiH u Rusiji Željku Samardžiji koji je zaobišao sve protokole i u privatnoj režiji donio ikonu sa sobom u Sarajevo iako on to ne želi potvrditi. Po slijetanju u Sarajevo u četvrtak navečer Samardžija nije želio otkriti gdje je ikona, a danas je za Avaz kazao kako je ikonu predao u kabinet predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika.\nIz Dodikovog kabineta oglasili su se tek nakon sedam dana od izbijanja afere navodeći da je riječ o "porodičnoj osveštenoj ikoni" i da nema neku značajnu finansijsku vrijednost.\nTagovi: RusijaIkonaBiHMilorad Dodik


Tanjug 27. januara 2021. 12:05\nBEČ – Ako jedan veliki deo stanovništva nema pravo glasa onda je to suprotno principu demokratije, ocenio je ekspert za ustavno pravo Hajnc Majer.\nNevladina organizacija „SOS Mitmensć“ od 2005. vrši pritisak da se pooštreni zakon o državljanstvu „olabavi“ i predstavila je sada kampanju kojom želi olakšati dobijanje državljanstva za decu rođenoj u Austriji, odnosno migrante koji su se u mladim godinama doselili u Austriju.\nPodršku imaju od eksperta za ustavno pravo Majera koji vidi dobre šanse da se pravo glasa za strance izbori preko Evropskog suda za ljudska prava.\nViše od 220.000 ljudi je rođeno u Austriji, koji nisu dobili austrijski pasoš, kritikovao je portparol „SOS Mitmensć“ Aleksander Polak, dodajući da se tom broju svakodnevno dodaje po 49 novih.\nRazlog za to, dodaje, su ekstremno visoke i nesocijalne prepreke na putu dobijanja državljanstva.\nTako deca rođena u Austriji moraju preko roditelja da dokažu dovoljna primanja kako bi imala šansu za dobijanje austrijskog pasoša.\n„SOS Mitmensć“ to smatra izopštenjem iz društva i ukazuje da je Austrija, u evropskom poređenju, na kraju liste, to jest nalazi se sa Bugarskom na poslednjem mestu Indeksa politike prema migrantima.\nKampanja ove nevladine organizacije može biti podržana preko sajta https://www.sosmitmensć.at/hiergeboren .\nPravnica specijalizovano na zakon o državljanstvu Antonia Vagner podseća da aktuelno zakonodavstvo predviđa da austrijsko državljanstvo dobija samo dete porodice u kojoj najmanje jedan roditelj poseduje državljanstvo.\nU drugim evropskim zemljama, navodi Vagner, vodi se liberalnija politika. Tako, na primer, u Nemačkoj deca dobijaju nemački pasoš ako njihovi roditelji žive duže od osam godina u zemlji i imaju neograničeni boravak.\n„SOS Mitmensć“ poručuje da želi preko političkog lobiranja da postigne izmenu zakon o državljanstvu.


Četiri koraka do internet domena | PC Press\nČetiri koraka do internet domena\n23. mart 2013. 7. avgust 2017. PC Press\nGoogle tvrdi da je 97% svih pretraga lokalnog karaktera i da on u lokalnim pretragama daje blagu prednost nacionalnim domenima. Stoga su nacionalni internet domeni .RS i .СРБ izuzetno bitni za definisanje Internet identiteta svih koji žive ili rade u Srbiji.\nNaziv vašeg Internet domena je deo vaše trajne, lično odabrane web i e-mail adrese, preko kojih uvek, svi, lako mogu da vas nađu i prepoznaju na Internetu. Prvi koraci u stvaranju identiteta i razvoju poslovanja putem Interneta su izbor i registracija sopstvenog, prepoznatljivog, naziva Internet domena.\n1. SMISLITE DOBAR, A DOZVOLJEN NAZIV\nŽeljeni naziv domena mora da bude u tehnički dozvoljenom obliku. Naime, nazivi Internet domena ne mogu da sadrže baš sve slovne znake, kao ni znake interpunkcije (osim crtice “-”), naziv ne sme da počinje ili da se završava sa “-”, niti da ima dve uzastopne crtice na trećoj i četvrtoj poziciji. Nazivi .RS domena mogu da sadrže slova engleskog alfabeta (a-z), brojeve (0-9), kao i znak “-”, mogu da imaju najmanje dva znaka, a maksimalno 63. Nazivi .СРБ domena, pored 30 slova srpske ćirilice (а-ш), mogu da sadrže i cifre (0-9) i crticu (-), takođe mogu da imaju najmanje dva, ali maksimalno 30-ak znakova (zbog interne ACE konverzije). U praksi, naziv internet domena ne treba da ima više od 20 karaktera.\n2. PROVERITE DA LI JE NAZIV SLOBODAN\nŽeljeni naziv domena može da bude vaš samo ako je slobodan za registraciju. Ovo se proverava preko WHOIS upita, servisa koji vam omogućava da saznate da li je neki naziv internet domena slobodan, a ako nije, ko je njegov vlasnik, i dostupan je na adresi www.rnids.rs/whois.\n3. IZABERITE PRAVI ADRESNI PROSTOR\nMorate i da odaberete odgovarajući adresni prostor, zavisno od vašeg pravnog statusa: .RS i .СРБ je dostupan svima, .CO.RS i .ПР.СРБ je samo za poslovne korisnike, .ORG.RS i .ОРГ.СРБ su za neprofitne organizacije, .EDU.RS i .ОБР.СРБ za obrazovne ustanove, a .IN.RS i .ОД.СРБ su adresni prostori namenjeni fizičkim licima (zato su i najjeftiniji).\n4. IZABERITE SVOJ OVLAŠĆENI REGISTAR\nSledeći korak je registracija domena preko nekog od ovlašćenih registara širom Srbije (kompletan spisak je na www.rnids.rs/registri). U najboljem slučaju, moguće je da ceo proces izbora, registracije i plaćanja naziva domena obavite i onlajn, na sajtu nekog od ovlašćenih registara. Tada ceo proces registracije možete da obavite u roku od nekoliko minuta. Detaljnije informacije možete da nađete na sajtu www.nadjimelako.rs.\nTagovi: ajtinati, domen, RNIDS\n← Droid Monster – pametni medija plejer\nGimnazija za buduće informatičke stručnjake →


Kurti glasao na parlamentarnim izborima u Albaniji\nTanjug 25. aprila 2021. 11:56\nTIRANA – Kosovski premijer Aljbin Kurti glasao je danas na parlamentarnim izborima u Albaniji.\nKurti je na glasanje došao sa kandidatom Samoopredeljenja u Albaniji Boikenom Abazijem i pristalicama te partije, prenosi albanski portal Exit.\n„Dan izbora je dan demokratije. Pozivam sve građane da glasaju i donesu najbolji izbor prema principima i vrednostima“, rekao je Kurti.\nU Albaniji se danas održavaju parlamentarni izbori, osmi po redu u poslednjih 29 godina kada su građani prvi put glasali na slobodnim i demokratskim izborima nakon pada komunizma, a predizbornu kampanju pratile su tenzije zbog međusobnih optuživanja.\nAlbanija ima oko 2,8 miliona stanovnika, a pravo glasa ima 3,6 miliona građana jer mogu da glasaju i Albanci koji žive u drugi zemljama.\nBira se 140 poslanika od 1.800 kandidata među 12 političkih partija, koalicija ili nezavisnih kandidata. Nije moguće glasati ranije ni putem pošte,\nPredsednik Albanije Iljir Meta optužio je juče američku ambasadorku u Albaniji Juri Kim da se meša u unutrašnje poslove te zemlje tako što je podržala premijera Edija Ramu uoči đanašnjih parlamentarnih izbora, sugerišući da je Kim možda i deo „lobističke kampanje koju plaća Srbija“,\nPartije tokom jednomesečne predizborne kampanje koristile oštru retoriku, a nisu izostali ni incidenti i fizički sukobi.\nJedan bivši zvaničnik opozicione partije je 21. aprila ubijen, a policijski zvaničnik ranjen u Elbasanu tokom svađe, što je bio najozbiljniji incident nekoliko dana uoči izbora.


Desetine časnih sesetara opisalo je seksualni pritisak koji su trpeli, a više desetina ljudi, među kojima i druge časne sestre, bivše časne sestre i sveštenici kažu da su znali da se takvi incidenti dešavaju. Kako navodi AP, u najgorim slučajevima, sestre su opisale učestala silovanja, a da ih katolička hijerarhija nije zaštitila ni na koji način.\nTišina je prestala ovog leta, kada je 44-godišnja časna sestra podnela tužbu policiji protiv biskupa koji je, prema njenim rečima, silovao 13 puta u poslednje dve godine. Ona zahteva njegovo hapšenje. Potez časne sestre, koji AP ocenjuje kao čin bez presedana, podelio je katoličku zajednicu u Indiji.\nKao posledica tužbe, sestra koja je podnela kao i one koje je podržavaju, završili su kao izgnanici. Odvojene su od drugih časnih sestara koje tvrde da je optuženi biskup nedužan. Sada, izbegavaju da izlaze napolje i redovno dobijaju preteća pisma.


Konferencija o autoindustriji "SEE Automotive - Connect & Supply 2016" 24. i 25. maja u Novom Sadu - Pluton Logistics\nKonferencija o autoindustriji „SEE Automotive – Connect & Supply 2016“ 24. i 25. maja u Novom Sadu\n24. aprila 2016. 23. aprila 2017. marko\tauto logistika, Automobilski klaster Srbije, BMW, Bosch, Federal Mogul, Fiat, Grammer, logistika, logistika u auto industriji, logistika u autoindustriji, Magna, SEE Automotive Connect Supply 2016, Volkswagen\nKako je region jugoistočne Evrope postao značajan dobavljač automobilske industrije, pojavila se potreba za organizovanjem najveće konferencije za taj poslovni sektor. „SEE Automotive – Connect & Supply 2016“, u organizaciji Automobilskog klastera Srbije i VIP Fonda, biće održan 24. i 25. maja u Centru „Master“ Novosadskog sajma.\nU fokusu konferencije biće pregled automobilske industrije – trendovi i budući planovi OEM-ova i TIER1&2 kompanija, poslovanje u regionu jugoistočne Evrope, nabavka – izazovi i potencijali za dobavljače iz jugoistočne Evrope, istraživanje i razvoj, kao i inovacioni potencijali u regionu (ICT).\nGovornici dolaze iz velikih svetskih kompanija, poput BMW, FIAT, „Volkswagen“, „Federal Mogul“, „Grammer“, „Bosch“, „Magna“ itd, a učesnici će biti u prilici da u direktnim (B2B) sastancima, koji će biti organizovani oba dana, razgovoraju o mogućnostima poslovne saradnje sa renomiranim OEM i TIER 1&2 proizvođačima.\nCilj SEE Automotive konferencije je da omogući povezivanje OEM proizvođača, TIER1&2 kompanija i međunarodnih institucija iz automobilske industrije, kako bi se dodatno podstakao razvoj automobilske industrije u regionu. Konferencija će na ovaj način omogućiti učesnicima da bliže upoznaju trendove kompanija iz regiona (Srbija, Mađarska, Rumunija, Bugarska, Hrvatska, Makedonija, BiH, Slovačka, Grčka, Turska), ali i planove proizvođača koji posluju u regionu jugoistočne Evrope.\nSve informacije o konferenciji pročitajte na zvaničnom sajtu.\n← Rusi udvostručili namet za kamione\nKontrola dokumentacije za međunarodni transport →\nGefco prevozi automobile prugama Srbije\n25. januara 2019. 25. januara 2019. marko\nIstraživanje o obrazovanju i karijeri logističkih stručnjaka u Srbiji\n28. marta 2019. 28. marta 2019. marko


Sinoć je Pridvorcima održana tribina liste „Za Pravdu i Red“ (VIDEO) - Leutar.net\nHomeVijestiSinoć je Pridvorcima održana tribina liste „Za Pravdu i Red“ (VIDEO)\n18. oktobra 2020. Leutar Vijesti 0\nSinoć je ispred trebinjske Mjesne zajednice Pridvorci održana predizborna tribina „Za Pravdu i Red“ – liste Nebojše Vukanovića.\nNa prepunom platou ispred MZ Pridvorci, poštujući preporučene mjere o broju prisutnih na javnim površinama, stanovnicima Pridvoraca i Todorića obratili su se Nebojša Vukanović, Dajana Milišić, dr Vidomir Parežanin i Nebojša Milišić – Mila ispred liste „Za Pravdu i Red“, Radenko Drašković i Vanja Pikić ispred koalicije HNP – PDP i zajednički kandidat opozicije za gradonačelnika Trebinja, Ilija Stanković.\nSkup je održan u prijatnoj i prijateljskoj atmosferi uz opštu konstataciju organizatora i prisutnih da je došlo vrijeme da se u narodu razbije strah, jer nemaju čega da se boje. Strah je najveći neprijatelj slobode, a jedan od glavnih ciljeva liste „Za Pravdu i Red“ je, upravo, razbijanje straha i zavođenje reda u svim segmentima društva.\nNakon tribine, prijatno druženje sa stanovnicima ova dva trebinjska naselja nastavljeno je u obližnjem ugostiteljskom objektu.\nU nastavku pogledajte izlaganja prisutnih:\nOstale video priloge pogledajte na stranici Za Pravdu i Red\nIzvor: Za Pravdu i Red (sponzorski tekst)


Preko 60 partija liberala Evrope odlučuje sjutra o prijemu LPCG u ALDE\nNapisano 23 oktobar 2019 .\nDelegacija Liberalne partije sa liderom Andrijom Popovićem na čelu boravi u Atini na izbornom kongresu ALDE saveza liberala Evrope. Liberalna partija braniće punopravno članstvo u ovoj, najvećoj rastućoj, političkoj grupi u Evropskom parlamentu EP koja okuplja liberalne i demokratske partije svih država Evrope.\nKongres evropskih liberala otvoriće predsjednik i poslanik EP Hans Van Balen, dok će delegatima obratiti i premijer Luksemburga Havijer Betel ali i nova potpredsjednica Evropske komisije i komesarka Margaret Vestager. Govoriće i komesarke Evropske komisije Violeta Bulc i Vera Jurova, čija je uloga od velikog značaja za dalje korake Crne Gore na evrospkom putu i u evrointegracijama.\nNa Kongresu će se odlučivati o aplikaciji koju je Liberalna partija podnijela za punopravno članstvo, nakon što je pet godina bila pridruženi član. ALDE alijansa liberala koja ima sedam premijera država Evrope, a sestrinske partije Liberalne partije Crne Gore vladaju još u 15 država EU, okupiće na ovom kongresu preko 60 delegacija iz liberalnih stranaka i organizacija Evrope, koji će donijeti odluku o prijemu LPCG u ovaj savez. Na taj način, politika crnogorskih liberala doživjeće svoj puni legitimitet i međunarodno prizanje za doprinos demokratizaciji i napretku Crne Gore.\nU aplikaciji liberala se navodi da je LP jedina stranka političkog centra i liberalnog profila u Skupštini Crne Gore ali i na političkoj sceni kojom dominiraju socijalističke, desničarske i nacionalne partije. LP je i jedina partija koja otvoreno i bez kalkulacija promoviše sve proklamovane evropske i moderne vrijednosti i otvoreno štiti ljudska prava i dostojanstvo svih ljudi u državi.\nDelegaciju Liberalne partije Crne Gore u Atini predvodiće, osim predsjednika Andrije Popovića, i međunarodna sekretarka Satka Hajdarpašić kao i portparol LP Ammar Borančić.


Kačinjski obećava nemački standard ako glasaju za njegovu PiS\nJeremić za ORF: Stav nekih zapadnih vlada prema Vučiću je razočaravajući |\nTrejler za novi Tarantinov film je tu (VIDEO) |\n► Kačinjski obećava nemački standard ako glasaju za njegovu PiS\nPoljaci danas na lokalnim i regionalnim izborima biraju 46.747 lokalnih odbornika, od toga 552 u skupštinama 16 regiona Poljske, kao i gradonačelnike i predsednike opština medju kandidatima 28 partija, koalicija i pokreta.\nPrema poslednjim anketama javnog mnjenja, najviše glasova 30 miliona registrovanih birača ima šanse da osvoji vladajuća konzervativna stranka Pravo i Pravda, bivšeg premijera Jaroslava Kačinjskog. On je nedeljama pred izbore na mitinzima širom zemlje obećavao Poljacima da će hitro sustići standard Nemaca i nemačke plate, samo ukoliko sada daju glas njegovoj partiji Pravo i Pravda i na lokalnom i regionalnom nivou.\nAnkete očekuju na izborima za skupštine regiona od 31 do 33 odsto glasova za konzervativce Kačinjskog, dok najjačoj grupaciji opozicije, Gradjanskoj koaliciji na čelu sa liberalnom Gradjanskom platformom anketa za privatnu televiziju TVN predvidja 24 odsto glasova a nekadašnjem partneru liberala u vladama bivšeg premijera Donalda Tuska, demohrišćanima iz Poljske narodne stranke sedam odsto glasova.\nU kampanju pred izbore obilazeći sve regione širom zemlje uključio se i poljski premijer Mateuš Moravjecki, ubedjujući kao i Kačinjski Poljake da je nužno da ista stranka vlada i na centralnom i na lokalnom nivou kako bi mogla za dobro Poljaka da sprovede takozvanu "dobru promenu".\nTaj naziv su vladajući konzervativci dali svojim radikalnim reformama otkako su došli na vlast u jesen 2015. godine a od kojih su neke najkontroverznije, medija i pravosudna, dovele zvaničnu Varšavu u spor sa Evropskom unijom, gde Poljskoj po najgorem scenariju čak preti gubitak prava glasa u Uniji.\nPo naredjenju suda, premijer Moravjecki je, medjutim, pred glavne dnevnike na dve poljske televizije mora da prizna krajem septembra da je lagao tokom kampanje pred izbore, jer je kazao na jednom mitingu da za vreme vlada Gradjanske platforme i Poljske narodne stranke nije bilo puteva a da sadašnja vlada izdvaja za izgradnju lokalnih saobraćajnica više nego prethodnici za osam godina na vlasti.\nNajviše pažnje izbori za gradonačelnika privlače u Varšavi koja je do sada bila najčvršće uporište opozicije a dugogodišnja gradonačelnica Hana Gronkjevič Valc iz opozicione Gradjanske platforme povlači se, dok kandidati vladajućih konzervativaca i opozicionih liberala imaju izjednačene šanse u drugom krugu.\nVladajući konzervativci Kačinjskog su neposredno pred izbore zaigrali i na kartu straha Poljaka od izbeglica koja je presudila da pobede na parlamentarnim izborima 2015. godine u jeku izbegličke krize.\nSad su snimili spot u kome prikazuju scene iz terorističkih napada na zapadu Evrope, slike izbeglica i imigranata, nasilja na ulicama, ne libeći se ni lažnih vesti kao starog snimka nasilnika u metrou za koga se odavno zvanično utvrdilo da je iz jedne južne zemlje EU i nema veze ni sa migrantima ni sa izbeglicama.\nGlavna poruka tog kontroverznog predizbornog spota od koga se ogradila kao od manipulacije Državna izborna komisija ali i uticajna Poljska katolička crkva jeste da ako Poljaci budu glasali za opoziciju, čekaju ih takve scene nasilja i u Poljskoj, muslimanske enklave po gradovima u koje ni policija ne sme i opšti strah da Poljaci izadju iz kuća kada padne mrak.\nKritike opozicije da se Poljska katolička crkva meša u izbore i krši izbornu ćutnju izazvao je izbor psalma koji će se na dan izbora čitati na nedeljnim misama širom Poljske pošto je odabran psalm 33 u kome je i rečenica "Gospod voli pravo i pravdu".\nMediji su podsetili da je takodje na dan izbora za predsednika Poljske u maju 2015. godine čitan psalm u kome se pominje pravo i pravda, što može biti aluzija na naziv vladajuće stranke i kršenje izborne ćutnje, medjutim Episkopat je odgovorio da psalm koji će biti čitan na misama zavisi od liturgijskog ciklusa, odredjuje ga Vatikan a isti psalm čuće danas katolički vernici na celom svetu.\nPrve procene na osnovu anketa na biralištima poljske televizije objaviće već večeras posle 21 čas kada se zatvori 26.983 birališta, a zvanične rezultate Državna izborna komisija saopštiće najkasnije u sredu.\nU Slovačkoj danas prvi krug predsedničkih izbora\nU Slovačkoj će danas biti održan prvi krug predsedničkih izbora koji predstavljaju test za populističku stranku na vlasti, a održavaju se godinu dana posle protesta protiv vlasti i političke...\nOdziv na izborima u Severnoj Koreji 99,99 odsto\nOdziv na parlamentarnim izborima u Severnoj Koreji održanim u nedelju bio je 99,99 odsto, objavili su danas državni severnokorejski mediji.\nOrban najavljuje savez partije Fides sa poljskom strankom Pravo i pravda\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da će Fides partija, koja je na vlasti u Mađarskoj, ako bude izbačena iz članstva Evropske narodne partije (EPP) u Evropskom parlamentu,...\nDemonstranti u Albaniji traže nove izbore\nHiljade pristalica albanske opozicije okružilo je danas parlament zahtevajući ostavku vlade i vanredne izbore i optužujući vladu za korupciju i veze s kriminalom.\nAgencija: Posmatrači izborne kampanje biće angažovani kad izbori budu raspisani\nAgencija za borbu protiv korupcije Srbije objavila je javni poziv za izbor posmatrača izborne kampanje kako bi se pripremila da u skladu sa zakonskim ovlašćenjima obavi kontrolu aktivnosti...\nPredsednik SAD Donald Tramp ponovio je danas da su sve opcije otvorene u suočavanju sa krizom u Venecueli.\nStotine mrtvih u velikim poplavama posle ciklona u jugoistočnoj Africi\nciklon-idai-Više od 350 ljudi je izgubilo život, stotine se vode kao nestalo a hiljade su u opasnosti posle ogromnih poplava izazvanih ciklonom Idai u jugoistočnim afričkim zemljama Mozambiku, Zimbabveu i Malaviju gde spasioci očajnički pokušavaju da spasu ljude koji se drže za drveće ili su se popeli na krovove. izazvao-humanitarnu-katastrofu\nBrisel ukazuje na ozbilje rizike u odlaganju Bregzita do 30. juna\nOdlaganje datuma Bregzita do 30. juna, kako je zatražila britanska premijerka Tereza Mej, nosi "ozbiljne pravne i političke rizike" za Evropsku uniju, navodi se u internom dokumentu Evropske komisije u koji je agencija Frans pres imala uvid.\nMeksički predsednik obećao da neće tražiti drugi mandat\nMeksički predsednik Andres Manuel Lopez Obrador potpisao je otvoreno pismo da neće tražiti drugi predsednički mandat, pošto 2024.godine istekne njegov šestogodišnji mandat.Lopez Obrador je obećao da će se 2024. povući na svoj ranč.\nZemljotres na jugozapadu Turske\nZemljotres jačine 5,5 pogodio je danas jugozapadni deo Turske, potvrdile su turske vlasti navodeći da nema žrtava.\nNovi humanitarni brod s migrantima blokiran kod Lampeduze\nHumanitarni brod blokiran je sa 48 migranata danas kod italijanskog ostrva Lampeduze pošto mu italijanske vlasti ne dozvoljavaju da pristane.\nMinistarstvo saobraćaja SAD ispituje dozvolu za Boing\nAmeričko Ministarstvo saobraćaja potvrdilo je danas da će njegova agencija ispitati kako je Savezna uprava za avijaciju (FAA) dala potvrdu za letenje avionu Boing 737 Maks osam, sada prizemljenom modelu aviona koji je bio uključen u dve avionske nesreće u poslednjih pet meseci.


Kemal u Italiji mora raditi 33. operaciju, ali nema novca za put - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nDvadesetšestogodišnji Sarajlija Kemal Karić, kojeg je od rođenja zadesila teška sudbina, ponovo treba našu pomoć.\nKemal, kojem je 2015. godine dijagnosticiran tumor, ovoga mjeseca u Italiji treba da uradi još jednu zahtjevnu operaciju, ali nažalost nema dovoljno novca za put.\nLiječenje u Italiji finansira italijansko ministarstvo zdravstva, međutim za troškove puta i boravak u Italiji se mora pobrinuti nezaposleni i oboljeli mladić koji živi sam sa nanom.\n– Teško mi je jer mi je javljeno u četvrtak da treba da idem 14. septembra za Italiju, 16. septembra moram da budem u bolnici, pa ne mogu i nemam nikakvo rješenje da tako brzo skupim novac za kartu i za put – govori za Faktor Karić.\nKemal je većinu svog života proveo boraveći u bolnicama, a u septembru bi mu trebala biti urađena 33. operacija po redu.\n– Nedavno je bila operacija pluća, sada trebam da radim skidanje metastaza sa stomaka, a zadnja je operacija leđa, koju bih trebao raditi u januaru – kaže Kemal.\nSvi koji žele i mogu pomoći Kemalu da ode na ovu za bitnu operaciju, mogu ga kontaktirati na broj 060 336 3367.\nŽivotna borba Kemala Karića počela je samo četiri mjeseca nakon rođenja. U maju 1992. godine tokom granatiranja Sarajeva ostao je bez majke, ali i noge. Nakon toga, italijanski novinar Antonio Capuozzo koji je tokom rata boravio u Sarajevu, odveo je Kemala u Italiju, koji je prve korake napravio upravo u milanskoj bolnici. Kemal je u Italiji živio do svoje pete godine, nakon čega se vratio u Sarajevo.\nOznačeno: apel, Kemal Karić