Nikolić je rekao da mu je čast da otvori najvažniju manfiestaciju tog tipa u regionu, ne samo zbog toga što je predsednik Srbije, već i mali poljoprivrednik.\nOn je rekao da je poljoprivredni sajam i u teškim vremenima po našu zemlju bio prozor Srbije u svet, kao i da mu je drago što je ovogodišnji partner sajma Italija koja je lider u oblasti proizvodnje tehnologija za vinsku industriju.\nMinistar privrede u Vladi Srbije Željko Sertić rekao je na otvaranju da je za vreme ove reformske Vlade, Srbija dobila status kandidata za priključenje Evropskoj uniji i da je u toj utakmici naš najbolji igrač upravo prehrambeni sektor koji se predstavlja na sajmu.\n- Iz tog sektora na zahtevno tržište EU otišlo je 50 odsto ukupnog izvoza prehrambrene industrije, što pokazuje koliko nam je taj sektor važan - rekao je Sertić.\nOn je istakao da je tokom 2014. i 2015. godine Srbija izvezla voće vredno 400 miliona evra na svetsko tržište.\n- Naš prosek proizvodnje voća po stanovniku petostruko je veći od svetskog. Srbija je 13. zemlja u svetu po voćarskoj proizvodnji, a prva u proizvodnji malina u svetu i izvozu jabuka u Rusiju- kazao je Sertić.\nMinistar privrede dodao je da je svaka četvrta malina koja se pojede u svetu iz Srbije, a da mi izvozimo čak 90 odsto proizvodnje tog voća.\nOn je najavio i dolazak novih investitora iz oblasti poljoprivrede u Srbiju.\n- Očekujemo dolazak italijanskog „Ferera“, „Tenisa“, kompanije „Flora internešenal“, a pregovaramo i sa indonežanskom firmom „Indofud“. Trenutno se pregovara sa 49 investitora, a te investicije vredne su oko milijardu evra i mogu da zaposle 27.000 ljudi- kazao je Setić.\nMinistarka poljoprvirede Snežana Bogosavljević Bošković rekla da na poljoprivredni sajam dolaze izlagači iz celog sveta, a da to svedoči o priznatosti i tradiciji te manifastacije.\n- Srpska poljoprivreda je najveći izvoznik i beleži suficit od 1,25 milijarde evra, što je posebno značajno kada se u obzir uzme pad cena proizvoda- kazala je Bogosavljević Bošković.\nDirektor Novosadskog sajma Slobodan Cvetković rekao je da je ove godine na sajmu 10 odsto izlagača više nego prethodne i da je to jedan od najznačajnijih agrobiznis događaja u regionu.\n- Ovaj sajam je prilika da se razmene iskustva i sklope poslovni aranžmani. Drago mi je da je Italija od prijatelja sajma, ove godine postala partner- kazao je Cvetković.\nAmbasador Italije u Srbiji Đuzepe Manco takođe je rekao da mu je drago što je njegova zemlja ove godine partner sajma i dodao da je poljoprivreda sektor koji otvara radna mesta i doprinosi razvoju zemlje.\n- Ove godine srpskim poljoprivrednicima je na raspolaganju kreditna linija od 50 miliona evra. Italija podržava razvoj evropske perspektive u Srbiji i zalaže za što brže otvaranje poglavlja 23 i 24 u pregovorima sa EU- kazao je Manco i dodao agroindustrija Italija godišnje izveze 37 milijardi evra vrednu robu.\nU okviru kolektivne izložbe Italije u Hali 1, predstaviće se kompanije koje proizvode mašine i opremu za prehrambenu industriju, mašine za proizvodnju peleta, sisteme za navodnjavanje, spalionice za životinjski otpad, priključne poljoprivredne mašine, opremu za stočarstvo i sadnice voća i vinove loze.\nOve godine na sajmu će se predstaviti 1.500 izlagača.\nNa sajmu su organizovane izložbe poljoprivredne mehanizacije i Nacionalna izložba stoke, a održava se i izložba organske proizvodnje i proizvoda sa oznakama geografskog porekla, koja je u Hali 1a Novosadskog sajma.


DOBOJ: Trebavske čete bogatije za 26 sokolskih sudija (FOTO) - RTV Doboj\nU organizaciji Srpskog sokolskog društva „Sveti Đorđe” Doboj, u nedjelju 19.06.2022. godine na školskom poligonu u Osječanima održan je kurs za sudije sokolskih disciplina za trebavske čete.\nKurs je uspješno završilo 26 sokolova iz 8 trebavskih sokolskih četa. Svi sokolovi koji su prisustvovali kursu dobili su uvjerenja o uspješno završenom kursu i stekli zvanje sudija sokolskih disciplina.\nPodršku polaznicima kursa dali su poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne Skupštine BiH Obren Petrović i gradonačelnik Doboja Boris Jerinić.\nStarješina Srpskog sokolskog društva „Sveti Đorđe” Doboj Dragan Radić, iskoristio je ovu priliku da ukaže na izuzetno dobru saradnju sa Gradskom upravom i u ime svih sokolova zahvalio se na podršci u radu društva.


Osnovni cilj realizacije svih aktivnosti prepoznatih u okviru Poglavlja 24 – Pravda, sloboda i bezbednost jeste da se omogući slobodno kretanje ljudi, uz garantovanje njihove bezbednosti. Tako široko postavljen okvir obuhvata spektar većeg broja pitanja – od upravljanja vanjskim granicama EU, preko pravosudne saradnje u građanskim i krivičnim stvarima, zatim pitanja i oblasti u okviru borbe protiv organizovanog kriminala, preko pitanja vizne politike, migracija i azila. Konkretno, Poglavlje 24, podeljeno je na 12 podoblasti: azil, migracije, vize, spoljne granice i šengenska pravna tekovina, suzbijanje organizovanog kriminala, suzbijanje zloupotrebe droga, suzbijanje trgovine ljudima, suzbijanje terorizma, pravosudna saradnja u građanskim i privrednim stvarima, pravosudna saradnja u krivičnim stvarima, policijska saradnja i carinska saradnja.\nVeća bezbednost građana Srbije\nMogućnost slobodnog kretanja kroz EU\nSmanjenje stope prekograničnog kriminala, trgovine drogom, oružjem i ljudima\nAzil predstavlja jednu od ključnih oblasti kojoj EU posvećuje visok stepen pažnje. U periodu koji sledi, ključni izazovi za će se ogledati u pripremi kapaciteta za adekvatno servisiranje tražilaca azila i njihovo zbrinjavanje. Migracije su, uz oblast azila, u posebnom fokusu EU. Iz tog razloga, ali i u cilju čuvanja sopstvenog javnog poretka, svaka država kandidat za članstvo mora obezbediti usklađenost svog normativnog okvira sa komunitarnim pravom u ovoj oblasti, ali i njegovu punu implementaciju. Oblast migracija podrazumeva širok dijapazon podoblasti, kao što su: legalne migracije, sprečavanje ilegalnih migracija, readmisija, postupanje sa strancima itd. Politika viza je sastavni deo spoljne i bezbednosne politike. Vizna politika podrazumeva mehanizme zaštite interesa države, zaštitu sigurnosti javnog poretka i sprečavanje nezakonitih migracija.\nJedno od osnovnih načela Evropske unije ogleda se u pravu na slobodno kretanje ljudi i slobodan prometa kapitala i usluga. Šengenski sporazum je osnovni akt u oblasti izgradnje i očuvanja spoljnih granica EU. Cilj je ukidanje kontrole na unutrašnjim granicama i obezbeđenje slobode kretanja građana EU. Nakon Šengenskog sporazuma, potpisana je i Šengenska konvencija. Navedena dva dokumenta čine osnovu tzv. Šengenske pravne tekovine. Oblast borbe protiv organizovanog kriminala na nivou EU baziran je, prije svega, na Okvirnoj odluci Saveta o borbi protiv organizovanog kriminala, ali i na Konvenciji Ujedinjenih nacija protiv transnacionalnog organizovanog kriminala, tzv. Palermo konvenciji, s pratećim protokolima. Saradnja u oblasti borbe protiv droga podrazumeva strateško i normativno planiranje i razvoj, kako u delu preventivnih, i terapeutskih, tako i u delu represivnih aktivnosti i sankcionisanja svih oblika protivzakonitog delovanja. Ovo je, takođe, još jedna oblast u fokusu interesovanja Evropske unije i njenih institucija.\nTrgovina ljudima predstavlja jedan od problema u svetu, kojem i EU posvećuje visok stepen pažnje. Ljudska sloboda je segment korpusa ljudskih prava koja je zaštićena većim brojem međunarodnih ugovora, a posebno konvencija Ujedinjenih nacija i Saveta Evrope. Evropska bezbednosna i odbrambena politika predstavlja oblast u okviru koje se razvija i zajednička politika Evropske unije u oblasti borbe protiv terorizma. Razvoj sistema pravosudne saradnje u građanskim i privrednim stvarima pokrenut je s osnovnim ciljem radi olakšavanja sudske saradnje u građanskoj i privrednoj materiji. U daljem periodu pristupilo se unifikaciji međunarodnog privatnog prava, što je dovedeno u usku vezu s jednim od ključnih principa postojanja EU – slobodom kretanja ljudi. Danas je osnovi cilj pravosudne saradnje u ovim oblastima stvaranje jedinstvenog sistema za prekograničnu implementaciju građanskog prava u okviru čitave Unije.\nEUROJUST i Evropska pravosudna mreža su neki od ključnih instrumenata pomoću kojih se razvija pravosudna saradnja u krivičnim stvarima u okviru država članica EU, kao i s trećim državama. Razlog za visok stepen razvoja sistema u ovoj oblasti jeste težnja ka zajedničkoj borbi protiv kriminala, koja je među prioritetima delovanja EU. Pravosudna saradnja u krivičnim stvarima počiva na principu uzajamnog priznanja presuda i drugih sudskih odluka jedne države članice u drugim državama EU, kao i na uzajamnoj pravnoj pomoći. Takođe, počiva i na približavanju nacionalnog zakonodavstva i usvajanju niza minimalnih standarda. Šengenski pravni okvir i EUROPOL su baza na kojoj počiva pitanje policijske saradnje. Značajna podrška razvoju i funkcionisanju ogleda se i kroz delovanje Evropskoj policijskog koledža – CEPOL-a. U ovom segmentu posebno se ističu Šengenska konvencija, čijom sadržinom je propisana obaveza policijskih organa da pomažu jedni drugima u cilju prevencije i otkrivanja kriminala. Takođe, važan je i tzv. Ugovor iz Prima, koji se odnosi na intenziviranje prekogranične saradnje, posebno po pitanju borbe protiv terorizma, prekograničnog kriminala i ilegalnih migracija, a ne manja važna je i Bečka konvencija, te niz bilateralnih međunarodnih ugovora kojima se prepoznaju i afirmišu različiti oblici policijske saradnje (npr. zajedničke patrole, zajednički granični prelazi, zajedničke operacije, rad u zajedničkim centrima i dr.). U oblasti carinske saradnje ističe se Konvencija o uzajamnoj pomoći i saradnji carinskih službi, koja za cilj ima olakšanje carinske saradnje radi sprečavanja i otkrivanja krivičnih dela i prekršaja iz oblasti carine na štetu nacionalnog zakonodavstva država članica i komunitarnog prava.\nSrbija je dosegla izvestan nivo pripremljenosti za primenu pravnih tekovina Evropske unije o pravdi, slobodi i bezbednosti. Izvestan napredak je postignut u oblastima kao što su upravljanje ljudskim resursima u Ministarstvu unutrašnjih poslova i policiji, a unapređeni su kapaciteti kako Republičkog javnog tužilaštva za organizovani kriminal, tako i Republičkog javnog tužilaštva za sajberkriminal. Usvojeni su nova strategija i akcioni plan za sprečavanje i borbu protiv trgovine ljudima, Nacionalni koordinator za borbu protiv trgovine ljudima imenovan je u oktobru 2017. godine, a donet je i novi Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma.\nUprkos značajnom padu priliva migranata u poređenju sa 2015. godinom, Srbija je i dalje jedna od država na koje najviše utiču kretanja duž zapadnobalkanske rute. Kroz preuzimanje aktivne i konstruktivne uloge i efektivnu saradnju sa susednim zemljama i zemljama članicama EU, značajno je doprinela upravljanju tokovima mešovitih migracija. Srbija je donela novi Zakon o azilu i privremnoj zaštiti, Zakon o strancima i Zakon o graničnoj kontroli, kao i amandmane na Zakon o policiji i Zakon o nacionalnim DNK registru.\nSrbija mora da kontinuirano postiže ubedljive rezultate, posebno u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala na visokom nivou, uključujući i pranje novca. Kasni se u usvajanju strategije i akcionog plana za borbu protiv neregularnih migracija.\nU narednoj godini, Srbija treba naročito da razvije strateški pristup finansijskim istragama, uključujući usvajanje koncepta Financial Action Task Force (FATF) (ne znam ovo), automatsku primenu finansijskih istraga prilikom obračunavanja sa organizovanim kriminalom, terorizmom, pranjem novca i ozbiljnim slučajevima korupcije, započinjanje finansijskih istraga na samom početku kriminalnih istraga, i primenu multidisciplinarnog i proaktivnog pristupa finansijskim istragama, da primenjuje svoju strategiju i akcioni plan integrisanog upravljanja granicama, da primenjuje novi Zakon o azilu i privremenoj zaštiti, Zakon o strancima i Zakon o graničnoj kontroli, da usvoji i primenjuje strategiju i akcioni plan za borbu protiv neregularnih migracija.


RTS :: Turska nacionalna televizija snima u Beogradu\nFilm i TV Turska nacionalna televizija snima u Beogradu\nsreda, 03. jul 2019, 12:47 -> 13:25\nIzvor: RTS, Turistička organizacija Beograda\nTurska nacionalna televizija snima u Beogradu\nEkipa Turske nacionalne radio–televizije TRT World ovih dana boravi u Beogradu kako bi snimila seriju priloga o kulturi našeg grada za popularnu emisiju "Showcase".\nGledaoci ovog programa biće u prilici da saznaju o bogatoj kolekciji Muzeja savremene umetnosti kao i kako teku pripreme za veliku izložbu Marine Abramovič koja će biti najznačajniji kulturni događaj u Beogradu u ovoj godini.\nČuće priču o našem najvećem naučniku Nikoli Tesli i blagu koje se čuva u Muzeju Nikole Tesle, zatim o konceptu nadavno održanog umetničkog festivala „Dev9t“ u Staroj ciglani, a uz slikovitu reportažu o beogradskoj uličnoj umetnosti i projektu Belgrade Street Art, tu je i priča o pokretu Partizanovih navijača GTR – Grobarski treš romantizam.\nTRT World je prvi turski internacionalni kanal na engleskom jeziku koji je dostupan u više od 260 miliona domaćinstava i koji gleda oko 1,2 milijarde gledalaca u preko 190 zemalja širom sveta, među kojima je i rastući broj onlajn korisnika koji naprave stotine hiljada pregleda na internetu.\nEmisija Showcase bavi se kulturom i umetnošću i porkiva čitav spektar tema: od muzeja, pozorišta, muzike, literature, preko arhitekture, mode i dizajna pa sve do istorijskog nasleđa i starih zanata.


Laguna - Bukmarker - Predstavljanje romana Jelene Bačić Alimpić u Nišu - Knjige o kojima se priča\nDok se sa nestrpljenjem iščekuje njena jedanaesta knjiga „Nisam kriva“, bestseler autorka Jelena Bačić Alimpić predstaviće svoje prethodne romane u Nišu na konferenciji „Jaka žena“.\nPromocija će biti održana 12. juna 2021. od 13 sati u hotelu „Tami Resort“, u organizaciji Turističke organizacije grada Niša.\nSve što Jelena Bačić Alimpić napiše čitaoci sa nestrpljenjem iščekuju i sa uživanjem čitaju. Njeni romani iz godine u godinu spadaju u najčitanija Lagunina izdanja. Uz njene knjige se strepi za sudbinu junaka, plače, a sve je počelo od jedne balerine krhkog tela a džinovskog duha – Ane Balint iz „Ringišpila“, Jeleninog prvog romana, koji joj je pre tačno jednu deceniju promenio život. Nastavile su da se nižu divne priče i ženski likovi čije se sudbine pamte.\nPromocija u Nišu biće lepa prilika da čitaoci pitaju autorku sve što ih zanima u vezi sa njenim knjigama.


E-Play je srpski alternativni sastav iz Beograda, osnovan 1998. godine. Ovaj bend jedinstvenog zvuka kojeg karakterišu distorzirani bas, drum & bass ritmovi i nežne – atmosferične gitare, jedan je od najvažnijih na srpskoj rok sceni. E-Play iza sebe ima pet studijskih albuma, veliku listu samostalnih koncerata, kao i nastupa na najvećim i najznačajnijim festivalima (od glavne bine Exit festivala, preko koncerta u Parizu za „Dan muzike”, do koncerta u Bolonji povodom „Dana Beograda”). Takođe, učestvovao je i na više kompilacija (kompilacija muzike iz filma „Munje”, kompilacija posvećena Milanu Mladenoviću…). Muzika ovog benda nalazi se u filmovima: „Munje”, „Potraga za srećkom”, „Zduhač, znači avantura”.\nKrajem 2013. izlazi album „Obični ljudi” sa koga su se izdvojile pesme „Divan Dan”, „Hiljadu ljudi” i „Ljubica”, koje ubrzo postaju hitovi. „Divan Dan” osvaja prvo mesto na domaćim top listama i dobija „Megafon”, nagradu za najbollji singl godine. „Divan dan” spada u najomiljenije pesme kada je u pitanju koncertno izvođenje ovog sastava, ali je i jedna od najslušanijih i najznačajnijih na srpskoj muzičkoj sceni u protekloj deceniji, sa preko 3 miliona pregleda na zvaničnom youtube kanalu benda.\nU aprilu 2018. E- play objavljuje album „Sloboda” koji postavlja visoke kriterijume u umetničkom i produkcijskom smislu. Pozicionira se u prvih 5 na svim relevantnim godišnjim listama najboljih albuma, nailazi na izvanredne kritike u medijima i izuzetan prijem kod publike. Drugi singl sa ovog albuma pod nazivom „Srešćemo se neki drugi put“ ponovo osvaja „Megafon”, nagradu za najbolji singl godine, a Radio Beograd 202 dodeljuje drugo mesto u kategoriji „Najbolji singl godine”. E- play su takodje bili u nominaciji za „Najbolju rok numeru” MAC nagrada u beogradskoj Areni u organizaciji Sky Music-a, a album „Sloboda” je nominovan i za „Rok godišnjak”- album godine 2018.\nE-play su: Maja Cvetković- vokal i bas, Goran Ljuboja Trut- bubnjevi i Nemanja Velimirović- gitara.


Planiran kružni tok kod 'Lesnine' i trotoar do 'Tropika' | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nPlaniran kružni tok kod ‘Lesnine’ i trotoar do ‘Tropika’\nBANJALUKA – U nastojanju da spriječe zagušenja u jutarnjim i poslijepodnevnim ‘špicevima’, Gradska uprava Banjaluka i Putevi RS potpisaće uskoro sporazume o izgradnji još tri nova kružna toka na staroj ‘gradiškoj’ cesti, među njima i onaj na raskrsnici kod ‘Lesnine’.\nU okviru izgradnje ovog kružnog toka, biće izgrađen i trotaar na potezu prema tržnom centru ‘Tropik’, čime će biti riješen dugogodišnji problem sa bezbjednim kretanjem pješaka na ovoj dionici.\n“Radi se o tri nove kružne raskrsnice koje se nalaze na magistralnom putu M4. Prva je raskrsnica kod Lesnine i pijace, druga kod škole „Ivan Goran Kovačić“ prema Trapistima i treća kod „Hiperkorta“ u Dervišima, odnosno na spoju sa putem prema Prjedoru”, ističe načelnik Odjeljenja za saobraćaj i puteve Slaviša Sandić.\nOn naglašava da je raskrsnica kod Lesnine sigurno jedna od najfrekventnijih u gradu i da će se fokusirati na njenoj pripremi kako bi ove godine počela izgradnja. Zbog bezbjednosti pješaka koji se kreću u blizini ove raskrsnice, ove godine je planirana i izgradnja trotoara od raskrsnice kod Lesnine prema tržnom centru ‘Tropik’.\n“Bez obzira na dimaniku izgradnje kružnog toka kod „Lesnine“, ove godine ćemo iz gradskog budžeta svakako finansirati izgradnju 200 metara nove pješačke staze i spojiti ga sa već izgrađenim dijelom kod ‘Tropika'”, kaže Sandić.\nPrema sporazumu o izgradnji kružnih raskrsnica, Grad je u obavezi da obezbjedi potrebnu dokumentaciju, saglasnosti i dozvole, te da riješi imovinsko – pravne odnose. Trošak izgradnje novih raskrnica snosili bi Putevi RS, pošto se radi o magistralnom pravcu.\nPrethodni članakDo kraja godine registar zaposlenih u javnoj upravi\nNaredni članakGrad uvodi red u postavljanje ljetnjih terasa, bijela boja i grb Grada označava granice bašta kafića


Kremlj: Ako Kijev neće rusku vakcinu, za druge će ostati više - Sputnjik Srbija\n16:31 16 Jun 2021\n11:30 09.02.2021 (osveženo 11:35 09.02.2021) Preuzmite kraći link\nAko Kijev nije zainteresovan za kupovinu ruske vakcine „Sputnjik Ve“, druge države će dobiti više doza, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Što se tiče toga da predsednik Zelenski ne želi da kupuje vakcinu, kako se kaže, drugi će dobiti više“, rekao je Peskov, komentarišući izjave ukrajinskog lidera da neće kupovati „Sputnjik Ve“ (Sputnik V).\n„Globalna potražnja za ruskom vakcinom je toliko velika da potencijal proizvodnje ne omogućava da se operativno zadovolji. Preduzimaju se gigantski napori da se potražnja zadovolji, nakon što svi Rusi dobiju vakcinu“, naglasio je portparol Kremlja.\nOn je dodao da Ruski fond za direktne investicije razmatra sve zahteve za kupovinu ruske vakcine i ako ukrajinska strana pokaže interesovanje - sarađivaće se i sa njom.\nRanije je predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski, komentarišući mogućnost da odobri upotrebu ruske vakcine u zemlji izjavio da „Ukrajinci nisu miševi“ da se na njima eksperimentiše.


Klaster bez deljenog storidža | Coming Computer Engineering\nKlaster bez deljenog storidža\nProgram za knjigovodstvo nije ERP\nBig Data velika i važna tema\nVSAN u središte pažnje upravljanja storidž-resursima stavlja virtuelnu mašinu i njene potrebe za skladišnim prostorom\nU okviru vSphere 5.5U1 platforme, objavljene u martu ove godine, VMware je predstavio Virtual SAN (VSAN) tehnologiju, koja eliminiše potrebu za korišćenjem zajedničkog storidž‑sistema u okviru vSphere klastera.\nVSAN omogućava kreiranje deljenog prostora za skladištenje podataka od lokalnih hard‑diskova i fleš‑uređaja, smeštenih u serverima koji formiraju klaster, čime se od minimalno tri servera praktično kreira virtuelni storidž‑sistem, kome serverski HDD resursi obezbeđuju kapacitet, serverski fleš‑ resursi performanse, dok se upravljački sloj nalazi u samoj vSphere platformi. Rezultat je distribuirana, visokoperformantna infrastruktura, koja je jednostavno proširiva i u stanju da se automatski oporavi u slučaju hardverskog otkazivanja diskova ili servera.\nZa razliku od tradicionalne arhitekture VMware klastera, u kojoj centralno mesto zauzima deljeni storidž‑sistem, VSAN dovodi virtuelnu mašinu u središte pažnje prilikom upravljanja storidž‑resursima. VM se smeštaju na VSAN pomoću storidž‑polisa, koje definišu performanse i otpornost diskova virtuelne mašine na otkazivanje hardverskih komponenti. Korišćenje polisa na nivou virtuelnih mašina olakšava definisanje prioriteta pristupa i uopšte upravljanje diskovnim resursima, dok se dodeljene polise mogu jednostavno izmeniti u toku rada VM, ukoliko se za tim javi potreba.\nNa poslednjoj VMworld konferenciji u San Francisku VMware je predstavio EVO:RAIL, integrisano hardversko i softversko rešenje, zasnovano na VSAN tehnologiji, koje se isporučuje u saradnji sa izabranim serverskim partnerima. EVO:RAIL appliance čine četiri servera, smeštena u zajedničku šasiju visine 2U, čiji se resursi koriste za kreiranje VSAN datastore‑a i vSphere klastera. Rešenje karakteriše poseban upravljački alat, koji omogućava jednostavnu inicijalnu konfiguraciju klastera i automatsko otkrivanje i dodavanje novih EVO:RAIL appliance‑a u klaster.\nVSAN predstavlja značajan korak napred ka ostvarenju vizije kompanije VMware o softverski definisanom data‑centru, koja podrazumeva centralizovano upravljanje i virtuelizaciju svih resursa IT infrastrukture. Uz to, partnerstvima sa proizvođačima servera i predstavljanjem EVO:RAIL uređaja, VMware postaje važan učesnik na tržištu tzv. hiperkonvergentnih infrastrukturnih rešenja, koja su postala aktuelna u poslednjih nekoliko godina, kombinujući tradicionalno razdvojene hardverske resurse u zajedničku platformu, u čijem centru je hipervizor i softverski alati za integrisano upravljanje.


Pušteno u rad postrojenje za preradu otpada\nU Obrenovcu je danas u rad pušteno postrojenje za sekundarnu separaciju otpada, koje treba da omogući da se iz otpada koji se prikupi na teritoriji ove opštine, izdvoji sve ono što može da se reciklira.\nOvo postrojenje ima kapacitet da prikupi otpada za oko 100.000 stanovnika, tako da će se u njemu, osim iz Obrenovca, sakupljati otpad i sa Uba i Mionice. Kako je istaknuto, na ovom mestu će biti izdvajane plastične boce, najlon, papir, karton, aluminijum, metal i organski otpad.\n- Postrojenje za sekundarnu separaciju nije pitanje ekonomije već, pre svega, zdravlja ljudi koji žive u ovom delu grada. Ovo je jedan od primera da lokalna uprava može da uradi izvanredan projekat koji će godinama davati odlične rezultate. I ostale opštine će ići ovim putem - rekao je sekretar za zaštitu životne sredine Goran Trivan.\nKako je istakao predsednik Opštine Obrenovac Željko Jovetić, očekivanja su da će od 100 odsto otpada, bar polovina biti reciklirana. U ovom trenutku, u postrojenje za separaciju, na dnevnom nivou, stigne 60 tona otpada.\nTehnologija rada je takva da se najpre u roto-situ izdvaja organski otpad, voda, pesak i slično, od čega se pravi compost (organsko đubrivo), a zatim tako prosušeni otpad ide na traku sa koje radnici izdvajaju sve vrste ambalaže, dok se metal izdvaja velikim magnetima. Sve što se izdvoji presuje se kako bi se lakše skladištilo i prodavalo, a deponuje se ono što preostane.\nPuštanju u rad Postrojenja za separaciju prisustvovali su i gradonačelnik Dragan Đilas i predsednik Skupštine grada Aleksandar Antić.


Novi broj magazina ZENT od danas u prodaji i u knjižarama : Nova Iskra\nNovi broj magazina ZENT od danas u prodaji i u knjižarama\nNovi, treći broj magazina ZENT, po redovnoj ceni od 900 RSD, od danas možete pronaći u knjižarama: Beopolis (Dom Omladine), Apropo (Cara Lazara 11) i Booka Store (Cara Lazara 12), kao i prodavnici Palmas Boutique (Mihizova 11) i Novoj Iskri, koja je ujedno i izdavač ovog specifičnog, novog primera domaće periodike.\nZent, “časopis za izvan-redno promišljanje sadašnjosti” posvećen je istraživanju, ispitivanju i problematizaciji savremenosti u svim njenim aspektima. Zent je političan utoliko što politiku ne vidi (samo) kao pitanje institucija već pre svega kao pitanje svakodnevnog odnosa pojedinaca i zajednica jednih prema drugima i prema svetu.\nU trećem broju Zenta, nalaze se raznovrsni radovi – teorijski tekstovi, prozne, poetske, vizuelne intervencije i umetnički projekti koji, na više od 100 stranica, kritički tematizuju drugost u širokom spektru njenih pojavnih oblika u savremenom društvu.\nZent piše pristupačnim i razumljivim jezikom i eksperimentiše sa formama izraza (od fotografije, preko književnosti i arhitekture do teorije) sa namerom da problematizuje odnos između ”visoke”, “popularne” i ”narodne” kulture, “eksperata” i “amatera”, upravitelja i onih kojima se upravlja. Zent je izvan žanrovskih ograničenja i postojećih uređenja. Zent je za svakoga i za sve, i pre svakog narednog broja objavljuje tematski otvoreni poziv za autore svih disciplina i pristupa da predlože tekstove i vizuelne primerke za broj koji je u pripremi.\nZato tokom narednih nedelja pohitajte u jednu od odabranih knjižara i prodajnih lokacija i nabavite ovaj ili prethodne brojeve “Zentova”.


Debata o izveštaju EK: Srbija pati od ozbiljnog demokratskog deficita | CEMAFORUM.rs\nIzveštaj Evropske komisije o stanju reformi u Srbiji pokazao je da ta zemlja pati od ozbiljnog demokratskog deficita i da u ključnim oblastima reformi ili nije bilo napretka u prethodnom periodu, ili se čak nazadovalo. Dok je situacija takva, teško se može očekivati otvaranje novih poglavlja, a kooperativnost u dijalogu Beograda i Prištine, iako veoma važna, nikako ne može da nadomesti ostale nedostatke, zaključili su između ostalog panelisti virtuelne debate "Više od izveštaja - Šta stoji u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije u evrointegracijama" u organizaciji Fondacije Fridrih Ebert i Evropskog pokreta.\nKati Piri, predstavnica Progresivne alijanse socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu, zadužena za spoljne poslove, rekla je u utorak da izveštaj Evropske komisije adekvatno prikazuje šta EU smatra o stanju približavanja Srbije Evropskoj uniji i da se vidi nazadovanje u gotovo svim važnim stavkama rukovođenja, te da smatra da ne treba otvarati nova poglavlja ako Srbija ne poradi na fundamentalnim reformama.\nPiri je rekla da izveštaj EK jeste realan i da postoji razlika između onoga što vlast u Srbiji priča o reformama i putu ka EU i stvarnih reformi koje sprovode. Ona je podsetila da napretka nema u četiri oblasti. Prva je nedovoljna reforma javne administracije, kroz nepostojanje transparentnosti posebno u postavljanju viših pozicija.\nReformi nema ni u pravosudnom sistemu, uz postojanje političkog uticaja na pravosuđe i činjenicu da je promena Ustava u oblasti pravosuđa stavljena na čekanje posle nedavnih izbora.\nKonačno, potrebnih promena nema ni u konzistentnoj implementaciji fundamentalnih prava, posebno zato što nezavisnost institucija koje se bave ljudskim pravima nije garantovana, kazala je Piri:"Reformi nema ni kada je reč o slobodi izražavanja, uz ozbiljnu zabrinutost zbog progona novinara, nedostatak transparentnosti kad je reč o vlasništvu nad medijima i potpunu dominaciju provladinih pokrivanja događaja".\nOgraničen napredak, nastavila je Piri, napravljen je na polju borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, ali "čak i tu postoji još mnogo toga da se uradi":\n"Poruka ovog izveštaja je jasna: Dokle god se Srbija ozbiljno ne angažuje na fundamentalnim reformama, moja grupa takođe veruje da Evropski savet ne bi trebalo da dozvoli otvaranje novih pregovaračkih poglavlja".\n"Nadam se da se svi slažemo da je napredak Srbije na njenom evropskom putu ključan za dobrobit njenih građana, za regionalnu stabilnost, ali i za Evropsku uniju. U isto vreme moramo da budemo jasni: Srbija, dok mi sada razgovaramo, pati od velikog demokratskog deficita", kazala je Piri, ocenjujući da to ne može biti prekriveno optimizmom zbog ekonomskog usklađivanja ili angažovanja u dijalogu Beograda i Prištine.\nSrbija mora da se bavi fundamentalnim stvarima kao što su vladavina prava, kazala je Piri i dodala da veruje da će zaista demokratska Srbija imati dobar dijalog sa Prištinom.\nPotpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji Vladimir Međak skrenuo je pažnju na to kako se izveštaj Evropske komisije piše, odnosno da organizacije civilnog društva nemaju ni približan uticaj kao što je to se to u delu javnosti u Srbiji može čuti.\nIzveštaj se, dodao je, piše cele godine. "Najveći deo svega ovoga što piše u godišnjem izveštaju, Evropska komisija dobija i izvlači iz dokumenata Vlade Srbije, jer Vlada Srbije u dva navrata daje pisani prilog na nekoliko stotina strana šta je urađeno u prethodnom periodu. EK i Vlada Srbije imaju najmanje 10 sastanaka na najvišem nivou - što na nivou ministara, što na nivou eksperata tokom godine", kazao je on objašnjavajući da se na tim sastancima ide u detalje.\nDalje, zemlje članice EU daju svoje priloge šta su one primetile, pa EK gleda izveštaje međunarodnih organizacija koje su prisutne u Srbiji kao što su OEBS, Svetska banka, OCD, UN, zatim izveštaje međunarodnih organizacija civilnog društva poput Fridom hausa i Reportera bez granica i Transparentnosti i tek na sve to predstavnici EK razgovaraju sa predstavnicima civilnog društva iz Srbije tokom cele godine, objasnio je predstavni Evropskog pokreta.\nTo što se ocene poklapaju znači da gledamo na istu stvar, kađe Međak i ocenjuje da je problem da "vi, kada vam se ne sviđa slika u ogledalu, razbijete ogledalo, a ne pitate se kako je do toga došlo".\nMeđak je podsetio da bi o pitanjima integracija u EU i izveštaju EK trebalo da se raspravlja u Skupštini Srbije, a da se to ne radi već godinama. I u izveštaju EK konstatuje se da nedostaje ta kontralna funkcija parlamenta, kao da i ovaj saziv parlamenta ne omogućava pluralizam, zaključio je on.\nNastavljajući o pitanju rada parlamenta, članica Upravnog odbora Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Sonja Stojanović Gajić ocenila je da se zakoni u Skupštini razmatraju "na brzinu" i da se često omogućava da zakoni unazade određene oblasti društva, a kao primer je navela Zakon o policiji, koji je - prema njenim rečima - omogućio ministru da se meša u sastav kadrova.\n"Strategija nacionalne bezbednosti je usvojena na sednici odbora koja je trajala 28 minuta, zajedno sa izmenom dva zakona i odlukom o slanju vojske u mirovne operacije. Da li tu može da postoji rasprava ili samo lupamo pečate", rekla je Stojanović Gajić.\nGovoreći o oceni da je nedovoljna borba protiv nelegalne trgovine oružjem, ona je navela da su tako EU dostavljeni statistički podaci prema kojima je od 11 presuda donetih prošle godine samo jedna u vezi sa organizovanim kriminalom.\nOna je rekla da nikome ne treba 10 presuda protiv "smrtnika koji ima nelegalnu kuburu od dede", već presude protiv ilegalnih trgovaca oružjem.\nUpitani da li bi mogla da se otvore neka nova poglavlja u pregovorima, Međak je rekao da ne misli da je to realno, dok je stanje stvari ovakvo, a da su za sada spremna četiri poglavlja. Stojanović Gajić je rekla da Vlada Srbije nije donela odluku kojom bi prihvatila novu metodologiju, već da postoje samo izjave političara, dok je Međak rekao da nema ni poruka iz EU kako će se nova metodologija primeniti na Srbiju.\nIzvor: Glas amerike/Veljko Popović


Predsednik Kazahstana: Najmanje šest talasa napada u kojima je učestvovalo 20.000 terorista - 07.01.2022, Sputnik Srbija\nPredsednik Kazahstana: Najmanje šest talasa napada u kojima je učestvovalo 20.000 terorista\nPredsednik Kazahstana Kasim Tokajev izjavio je da je najmanje šest talasa napada organizovano od strane terorista tokom nereda u toj zemlji, kao i da je u... 07.01.2022, Sputnik Srbija\nTakođe je rekao i da pojedini teroristi koji su učestvovali u napadima u Alma Ati ne govore na kazaškom jeziku.Tokajev je istakao i da se Kazahstan susreo sa „veoma dobro pripremljenim terorističkim grupacijama koji su obučavani van zemlje“, te je dodao da on „neće pregovarati sa njima“.„Nastavićemo da pružamo bezbednost stranim diplomatskim predstavništvima kao i imovini svih stranih kompanija i investitora“, naglasio je.On je ujedno i objasnio na engleskom jeziku šta se sve trenutno događa u Kazahstanu.Objasnio je i zašto neće pregovarati sa teroristima – jer su ubijali vojnike, policajce, kao i obične građane.„Tukli su i ubijali policajce, mlade vojnike, palili institucije, pljačkali prodavnice i stanove, ubijali građane i silovali mlade žene. Sa teroristima nema pregovaranja, njih treba samo da likvidiramo“, kazao je.Dodao je i da će mirovne snage ODKB ostati u Kazahstanu još neko vreme, sve dok se ne stabilizuje situacija u zemlji.Sve o protestima u Kazahstanu pročitajte ovde.\nsvet, rusija, kazahstan, politika, rusija – politika, svet – politika, protesti u kazahstanu\n21:01 07.01.2022 (Osveženo: 21:47 07.01.2022)\n© Sputnik / Vladislav Vodnev / Uđi u foto-galerijuKasim-Žomart Tokajev, predsednik Kazahstana\nTakođe je rekao i da pojedini teroristi koji su učestvovali u napadima u Alma Ati ne govore na kazaškom jeziku.\nTokajev je istakao i da se Kazahstan susreo sa „veoma dobro pripremljenim terorističkim grupacijama koji su obučavani van zemlje“, te je dodao da on „neće pregovarati sa njima“.\n„Nastavićemo da pružamo bezbednost stranim diplomatskim predstavništvima kao i imovini svih stranih kompanija i investitora“, naglasio je.\nOn je ujedno i objasnio na engleskom jeziku šta se sve trenutno događa u Kazahstanu.\nObjasnio je i zašto neće pregovarati sa teroristima – jer su ubijali vojnike, policajce, kao i obične građane.\nDodao je i da će mirovne snage ODKB ostati u Kazahstanu još neko vreme, sve dok se ne stabilizuje situacija u zemlji.\nSve o protestima u Kazahstanu pročitajte ovde.


Alepo, 18. februar 2015.\nSporazum stupa na snagu u petak, 27. februara, u ponoć po sirijskom vremenu, navele su SAD i Rusija u zajedničkom saopštenju koje je objavio američki Stejt department.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun pozdravio je dogovor, oceniviši da on predstavlja "tračak nade" za sirijske gradjane.\n"To je pre svega tračak nade za sirijske gradjane, koji smo pet godina čekali, kako bi njihove patnje bile okončane", naveo je Ban Ki Mun u saopštenju.\nOn je apelovao na sve uključene strane u sirijskom sukobu da poštuju postignuti dogovor, i dodao da je ostalo mnogo posla kako bi on bio i primenjen. Ban Ki Mun je ocenio da dogovor doprinosi da se steknu uslovi za ponovni početak političkih pregovora o Siriji, koji su prekinuti početkom ovog meseca.\nSlužbe izaslanika UN za Siriju Stafana de Misture su spremne da podrže primenu dogovora i iz Damaska i iz Ženeve, naglasio je Ban Ki Mun.\nIstovremeno, poslanik sirijskog parlamenta koji je bio u pregovaračkom timu u Ženevi početkom meseca, Omar Oso, izjavio je da privremeno primirje neće okončati udare na Islamsku državu i "druge terorističke grupe".\nU saopštenju ruskog ministarstva se navodi da su Lavrov i Keri u nedelju uveče razgovarali još dva puta telefonom, preneo je TAS S.\n"Dve strane su dogovorile dodatne parametre za režim prekida vatre u Siriji. O rezultatima razgovora biće obavešteni predsednici Rusije Vladimir Putin i SAD Barak Obama", stoji u saopštenju ministarstva.\nPredsednik Sirije Bašar al-Asad je u subotu poručio da je spreman za prekid vatre, pod uslovom da teroristi ne iskoriste zatišje u borbama u svoju korist, kao i da države koje podržavaju pobunjenike obustave podršku koju im pružaju.\nPored toga, sirijska opozicija je nešto ranije navela da je pristala na "mogućnost privremenog primirja", pod uslovom da dobije garancije da će saveznici zvaničnog Damaska, uključujući Rusiju, obustaviti vatru, da bude prekinuta blokada opkoljenih gradova i omogućena dostava humanitarne pomoći širom zemlje.


Ivancov: Rusija uz Republiku Srpsku u zaštiti njenih prava - Prnjavorski informativni portal\nIvancov: Rusija uz Republiku Srpsku u zaštiti njenih prava\nNema promjene politike Ruske Federacije prema BiH i analitičari koji to tvrde na osnovu posljednjeg kominikea Upravnog odbora Savjeta za provođenje mira su u krivu, poručio je ruski ambasador u BiH Petar Ivancov.\nIvancov je u intervjuu Srni naglasio da je stav Ruske Federacije ostao dosljedan i da njegova zemlja, kao potpisnik Dejtonskog mirovnog sporazuma, čvrsto stoji na strani Republike Srpske u zaštiti njenih legitimnih prava.\nNa pitanje da li nekoliko posljednjih prijedloga rezolucija koje se odnose na Srebrenicu predstavljaju pokušaj destabilizacije Republike Srpske, on je rekao da nije na njemu da daje takve procjene.\n“Činjenica je da su svi lideri u Republici Srpskoj ali i srpski predstavnici u institucijama BiH izrazili protivljenje takvim rezolucijama i s obzirom na jedinstven stav srpskih lidera u vezi s tim pitanjem pokazuje se da takav način donošenja rezolucija ne predstavlja doprinos u svrhu pomirenja”, naglašava Ivancov.\nKada je riječ o mogućem vetu Ruske Federacije na tekst britanske rezolucije pred Savjetom bezbjednosti Ujedinjenih nacija, on je naglasio da će njegova zemlja definitivno imati stav u vezi sa tim ali da je u ovom momentu još prerano da se o tome govori.\n“Tekst će razmatrati stalne članice Savjeta bezbjednosti UN i ostale zainteresovane zemlje. U zavisnosti od rezultata biće donesena odluka o tome kako ćemo reagovati na tu rezoluciju i da li ćemo je podržati, uložiti veto ili biti uzdržani. Brojne su opcije”, pojasnio je on.\nIvancov je ocijenio da činjenica da je BiH preuzela predsjedavanje Savjetom Evrope u ovoj godini pokazatelj da je ona odgovoran međunarodni partner.\n“Iz naše perspektive BiH je preuzimanjem predsjedavanja Savjetom Evrope pokazala da je kredibilan međunarodni partner i da nema više potrebe za međunarodnim protektoratom, te da je vrijeme da se OHR zatvori”, ističe Ivancov.\nAmbasador Ivancov smatra da, uz postojanje dovoljno volje, ni pitanje “pet plus dva uslova i ciljeva” za zatvaranje OHR ne bi trebalo da predstavlja problem.\nKada je riječ o pristupanju BiH NATO-u, ruski ambasador je ponovio stav da se njegova zemlja protivi da BiH uđe u Sjeveroatalntski savez kako iz praktičnih, tako i iz političkih razloga.\n“I u posljednjem kominikeu nakon sjednice Savjeta za provođenje mira u Sarajevu jasno se navodi da zemlje članice NATO-a i Japan podržavaju napredak ka evroatlanskim integracijama zemlje. Tu je pozicija Ruske Federacije više nego jasna”, istakao je Ivancov.\nOn je pojasnio da ulazak BiH u članstvo NATO iz praktičnih razloga nije dobar, jer bi zemlja bila uvučena u konflikte u kojima joj nije mjesto, a iz političkih razloga jer nema konsenzusa za takvu integraciju.\nPosjetu predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika Sankt Peterburgu 19. međunarodnom ekonomskom forumu, koji okuplja državnike i političke lidere, ambasador Ivancovi vidi kao odličnu priliku za jačanje trgovine i ekonomskih odnosa.\n“Predsjednik Srpske posjećuje ovaj forum posljednjih osam ili deset godina i već nam je tradicionalni gost. Ovaj sastanak je i prilika da političari razgovaraju i razmotre kako bilateralna tako i pitanja od uzajamnog inetresa u okviru međunarodne politike”, rekao je Ivancov. srna\nPRNJAVOR: Uključite se u proceduru davanja imena ulicama\nBrčko: Zaustavljena zmija u pohodu na Opštinu


Đurović (DF): Imamo rješenje za penzionersku zgradu, razum da pobijedi sujetu\nDemokratski front (DF) je pronašao rješenje za gradnju stambene zgrade za nezbrinute članove Udruženja penzionera Bara, i tražiće podršku svih odbornika za svoj predlog u nastavku sjednice lokalnog parlamenta koja bi uskoro trebala biti zakazana – saopšteno je iz najvećeg opozicionog saveza.\n„Postoji mogućnost da izađemo iz đorsokaka u koji smo zapali neshvatljivim predlogom odluke o dodjeli zemljišta penzionerskoj organizaciji koje se vodi kao pašnjak i koje nije u zahvatu Detaljnog urbanističkog plana, pa se na njemu ne može ni graditi.\nMi smo taj predlog osporili i privremeno je sklonjen s dnevnog reda, a pošto će se u nastavku sjednice SO Bar nastaviti rasprava o tome, mi, veoma konkretno, predlažemo da se penzionerima dodijele dvije građevinske parcele, i to – broj 43 i 44, koje su ujedno urbanistički placevi i nalaze se u neposrednoj blizini stambenih zgrada izgrađenih za potrebe prosvetnih i medicinskih radnika – kazao je za „Barski portal“ mr Dejan Đurović, šef Kluba odbornika DF-a u SO Bar.\nKako je pojasnio, riječ je o zemljištu od 2.359 i 3016 kvadrata. Na tim parcelama je predviđena gradnja od pet do 9 etaža, maksimalne izgrađenosti šest i 7 hiljada kvadratnih metara.\n„Smatramo da je ovo poštena ponuda, tim prije jer se sa gradnjom može početi bez odlaganja, a izgrađenost garantuje opštini i isplativost, uprkos tome što bi, podrazumijevano, investitori bili oslobođeni plaćanja komunalija za gradsko-građevinsko zemljište“ – kazao je Đurović.\nOn je podvukao da će u slučaju da se trenutna većina u barskom parlamentu ogluši o ovaj predlog i eventualno iz sujete izglasa svoj prvobitni, penzioneri biti dovedeni u pat poziciju. Jer, kako je Đurović zaključio, sporni pašnjak koji je bio vlasništvo Vojske, iako je stigla nekakva saglasnost Vlade, nikada neće biti obuhvaćen DUP-om, budući da to proizilazi iz nedavno usvojenih zakonskih rješenja.\nPodsjetimo, dio članova OO Vojnih penzionera apelovao je na odbornike da ne usvajaju odluku o dodjeli „njihovog“ zemljišta civilnim penzionerima. Od njih se kasnije ogradilo rukovodstvo te vojne organizacije.


Gluhić otvorio konferenciju o poduzetništvu u turizmu – Super TV\nMinistar trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona Mirsad Gluhić otvorio je Regionalnu konferenciju o preduzetništvu u turizmu Crne Gore, Srbije i Bosne i Hercegovine koja se održava u Petrovcu. Кonferencija je okupila oko sto poduzetnika iz oblasti turizma iz regiona, kao i predstavnike vlada Crne Gore, Srbije i Bosne i Hercegovine, resornih ministarstava i drugih državnih institucija, predstavnike nacionalnih i lokalnih turističkih organizacija i udruženja, finansijskih institucija, nevladinog sektora i medija.\nZnačaj projekta prepoznali su predstavnici izvršne vlasti i institucija, među kojima su Nacionalna turistička organizacija Crne Gore i Ambasada Crne Gore u Beogradu, koji su i domaćini konferencije, a predstavnici Bosne i Hercegovine na ovom skupu su Edita Đapo, ministar okoliša i turizma u Vladi Federacije Bosne i Hercegovini i ministar Gluhić. Manifestacija se održava pod egidom da je turizam u zemljama regiona važan privredni činilac i faktor povezivanja a cilj je bio okupiti privatne\nkompanije i poduzetnike koji će kroz panele, radionice i dvodnevno druženje imati priliku da se upoznaju sa savremenim trendovima u turističkoj industriji, da razmijene kontakte i mišljenja i uspostave nove poslovne dogovore. Također je namjera sagledati aktuelno stanje, mogućnosti, primjere dobre prakse, izazove, načine finansiranja i poslovanja na tržištu, kao i prijedloge za\nunaprjeđenje turizma u državama učesnicima.


Rakonjac: Inovacije važne za ekonomski razvoj\nFond za inovacionu delatnost Republike Srbije, u saradnji sa Evropskom unijom, Svetskom bankom, Vladom Srbije i privatnim sektorom, do sada je obezbedio finansijsku pomoć za više od 50 inovativnih projekata. Cilj Fonda, kao jednog od učesnika u stvaranju inovacionog ekosistema u Srbiji, jeste da institucionalno i sistematski obezbeđuje finansijsku i drugu podršku postojećim preduzećima i podstakne stvaranje novih preduzeća sa inovacionim potencijalom. Potencijal inovacija da direktno pospešuju razvoj privrede i celog društva očigledan je već na osnovu rezultata pilot programa koje proteklih pet godina sprovodi Fond. Višestruko povećanje dobiti inovativnih kompanija i otvaranje novih radnih mesta svedoče o tome, kaže direktor Fonda dr Ivan Rakonjac\nFond za inovacionu delatnost Republike Srbije, u saradnji sa Evropskom unijom, Svetskom bankom, Vladom Srbije i privatnim sektorom, do sada je obezbedio finansijsku pomoć za više od 50 inovativnih projekata. Cilj Fonda, kao jednog od učesnika u stvaranju inovacionog ekosistema u Srbiji, jeste da institucionalno i sistematski obezbeđuje finansijsku i drugu podršku postojećim preduzećima i podstakne stvaranje novih preduzeća sa inovacionim potencijalom. Potencijal inovacija da direktno pospešuju razvoj privrede i celog društva očigledan je već na osnovu rezultata pilot programa koje proteklih pet godina sprovodi Fond. Višestruko povećanje dobiti inovativnih kompanija i otvaranje novih radnih mesta svedoče o tome, kaže direktor Fonda dr Ivan Rakonjac.


Slučaj kasarne 4. puk – UVUU\nSlučaj kasarne 4. Puk\nСлучај касарне 4. Пук\nРеализована уз подршку Фондације Јелене Шантић\nUdruženje vizuelnih umetnika Užice održalo je 22. decembra nekoliko aktivnosti čime je završena sezona 2018. godine u galeriji Reflektor i Udruženju.\nPrva u nizu aktivnosti je predavanje dr Aleksandra Brkića – “Smrt menadžera u umetnosti” Dr Aleksandar Brkić je predavač na Goldsmithsu, Univerzitet u Londonu i više od 15 godina aktivno se bavi menadžmentom u kulturi i kulturnom politikom.\nDruga aktivnost je bila izložba fotografija, kasarne od njenog nastanka, tačnije od 1898. godine do njenog zatvaranja kao vojne ustanove. Kamen temeljac kasarne zakopao je Milan Obrenović zbog istorijskih sećanja na Prvi srpski ustanak, a ovo zdanje nosilo je ime Stefana Nemanje, maršala Tita i Četvrtog puka, da bi krajem prošle decenije prostor bio napušten i zgrada prepuštena zubu vremena. Cilj ovo dela izložbe je da serija fotografija bude ilustracija kako je prostor korišćen u zavisnosti od istorijskih okolnosti\nPoslednja aktivnost bila je proslava povodom 2 godine postojanja Udruženja. Idejaje bila da predavanjem i izložbom još jednom okupi članove i članice našeg udruženja, publiku galerije, ali i sve građane i firme koji su učestvovali osposobljavanju prostora za rad, i zajednički reflektujemo o dosadašnjim rezultatima. Na izložbi su takođe bile fotografije sređivanja zapuštenog prostora kasarne, uređenje galerije, kao I mnoge druge zajedničke akcije I aktivnosti.\nFotografije su dobra ilustracija za to kako je prostor korišćen u zavisnosti od istorijskih okolnosti, a naglasak na našem radu tokom poslednje dve godine omogućiće da razumemo na koji se način danas tretiraju prostori koji su prazni, a mogli bi da budu centri društvenog života na lokalu. Želimo da postojeću zajednicu motivišemo za dalju uključenost u rad galerije i bavljenje aktivizmom u kulturi i umetnosti.


Mediji: Siniša Mihajlović dobio otkaz u Torinu - PRess Serbia | PR PRess team\nMediji: Siniša Mihajlović dobio otkaz u Torinu\nSrpski fudbalski trener i nekadašnji selektor Srbije Siniša Mihajlović dobio je otkaz u Torinu, preneli su danas italijanski mediji\nTorino je sinoć eliminisan u četvrtfinalu Kupa Italije pošto je sa 2:0 izgubio od Juventusa i to je, prema pisanju medija, bio poslednji meč Mihajlovića na klupi tog kluba.\nKako se navodi, pored loših rezultata u poslednje vreme, detalj koji je najviše uznemirio predsednika kluba Urbana Kaira jeste očigledan nedostatak karaktera tima koji je nestao s povredom najboljeg strelca Andree Belotija.\nTorino je u poslednjih 17 utakmica upisao samo tri pobede uz osam remija i pet poraza.\nSkaj sport Italija navodi da je bivši trener Napolija, Intera i Votforda Valter Macari glavni kandidat da na klupi Torina zameni Mihajlovića.\nSiniša Mihajlović je u Torinu od leta 2016. godine, nakon što je prethodno u aprilu dobio otkaz u Milanu. On je u karijeri još vodio Bolonju, Kataniju, Fiorentinu, Sampdoriju i reprezentaciju Srbije.\nTagovifudbal italija otkaz press serbia siniša mihajlović torino trener


Istočna Ilidža: Odbornici o funkcionisanju i održivosti Bolnice "Srbija" - FILTER\nIstočna Ilidža: Odbornici o funkcionisanju i održivosti Bolnice “Srbija”\nBolnica “Srbija” u Istočnom Sarajevu treba da dobije status univerzitetske bolnice, rekao je danas direktor ove zdravstvene ustanove Nebojša Šešlija u obraćanju odbornicima Skupštine opština Istočna Ilidža.\nŠešlija je rekao da će time bolnica dobiti na značaju, ali i korištenju kadra čime bi se unaprijedio i nivo pružanja zdravstvenih usluga za građane.\nOn je pred odbornicima obrazlagao Studiju o funkcionisanju i održivosti bolnice, koja je rađena u saradnji sa gradom i Ekonomskim fakultetom Univerziteta u Istočnom Sarajevu s ciljem da se skrene pažnja na situaciju u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nOdbornici su primili k znanju informaciju o Studiji i s tim u vezi je usvojen set zaključaka s ciljem da se istakne važnost ove zdravstvene ustanove koja je jedan od stubova razvoja Istočnog Sarajeva.\nŠešlija je novinarima rekao da bolnica trenutno funkcioniše stabilno, a da su prošlu godinu završili s pozitivnim poslovanjem, te napomenuo da značajan dio posla rade i ljekari sa drugih klinika za koje je potrebno obezbijediti finansijska sredstva.\nOn je zahvalio Skupštini opštine što je ovu informaciju razmatrala na sjednici, izrazivši nadu da će se ova lokalna zajednica uključiti u finansiranje dolazaka ljekara sa drugih klinika.\nNačelnik opštine Istočna Ilidža Marinko Božović rekao je da je tokom diskusije o stanju u Bolnici “Srbija” istaknuta potreba da se promijeni set zakona, kao i da neophodno da dobije status univerzitetske bolnice.\nUsvajanjem zaključaka, naveo je Božović, ukazano je da je Bolnica “Srbija” strateški najvažnija zdravstvena ustanova za stanovnike Istočnog Sarajeva, na istočnom dijelu Republike Srpske i da treba da ima poseban status.\nBožović je rekao da su odbornici razmatrali i informaciju o odgovoru Delegacije EU u BiH u vezi brzom saobraćajnicom Sarajevo-Foča, koja djelimično prolazi kroz opštinu Istočne Ilidže, gdje je navedeno da u ovoj fazi ne mogu da promijene projektni zadatak, koji je neprihvatljiv za ovu lokalnu zajednicu.\n“Umjesto da se kroz taj projekat dođe u situaciju da se multiplikuju privredni subjekti, da se generišu nove vrijednosti da Istočna Ilidža iskoristi dolazak te brze saobraćajnice, dolazimo u situaciju da će sve to što bude urađeno loše uticati na razvoj ove lokalne zajednice”, istakao je Božović i dodao da će se iskoristiti sva potrebna pravna sredstva da se stopira realizacija projekta na takav način.\nPrihvatljivo je, objasnio je Božović, da se čuva koridor ovog puta u širini od 30 metara, jer se na određenim dijelovima predviđa da širina bude veća od 40 metara što bi uticalo na uklanjanje određenih izgrađenih objekata koji imaju svu potrebnu dokumentaciju.\nZamjenik šefa Kluba odbornika SNSD-a u SO Istočna Ilidža Miloš Golijanin pohvalio je rad Bolnice “Srbija” i ukazao na potrebu za dodatnom pomoći lokalnih zajednica u njenom finasiranju, prvenstveno gostujućijih ljekara.\nOn je dodao da su među tačkama sjednice, ponovo bila razrješenja i imenovanja članova upravnih i nadzornih odbora, kao i direktora javnih ustanova i preduzeća, a obično je riječ o istim ljudima.\n“Želimo da iskažemo nezadovoljstvo zašto o tome svakih 90 dana moramo da se izjašnjavamo, zašto da ne imenujemo ljude na mandatni period koliko je zakonom predviđeno”, istakao je Golijanin.\nTags: Bolnica "Srbija" Istočna Ilidža Marinko Božović Miloš Golijanin nebojša šešlija\nPrethodna Apel ED Pale: Ne paliti vatru u blizini elektro vodova, stubova, dalekovoda i šuma\nSledeća Pale: Izvještaj o radu načelnika u 2021. izazvao raspravu među odbornicima


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Migracije među najvećim bezbjednosnim izazovima\nNUHODŽIĆ U ISTANBULU 20. 02. 2019. 14:08 >> 13:36 0\nNUHODŽIĆ U ISTANBULU\nMinistar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić saopštio je da su migracije jedan od najvećih globalnih bezbjednosnih izazova, koji je pokazao potrebu za ujedinjenim odgovorom, zasnovanom na povjerenju, partnerstvu i većoj saradnji.\n“Migracije su zajednička odgovornost svih država, svi moramo da radimo zajedno. Upravo zato, današnje učešće na ovom skupu jeste potvrda naše opredijeljenosti da dalje unapređujemo saradnju među zemljama porijekla, tranzita i krajnjeg odredišta”,kazao je Nuhodžić na konferenciji “Partnerstvo za migracije zemalja puteva svile”u Istanbulu.\nNuhodžić je naglasio da je potrebno dodatno unaprijediti koordinaciju i saradnju na polju borbe protiv ilegalnih migracija i suzbijanja krijumčarskih mreža.\n“Za nas je važno da se građani osjećaju sigurno, i zato želimo da efikasnim i sveobuhvatnim mjerama, na koordiniran način, svedemo potencijalne rizike od ilegalnih migracija na minimum”, rekao je Nuhodžić.\nIstakao je da je to u interesu naše evropske budućnosti, stabilnijeg regiona, kao i Evrope koja je snažna da se odupre migracijama, organizovanom kriminalu i terorizmu.\nNuhodžić je takođe saopštio da Crna Gora, kao odgovorna članica NATO-a i država koja je u pregovaračkom procesu za članstvo u Evropskoj uniji, u kontinuitetu ulaže značajne napore na jačanju institucionalnog okvira.\n„Ovo je prva konferencija na koju dolazim nakon što je Crna Gora parafirala Sporazum sa Evropskom graničnom i obalskom stražom (Frontex). I taj sporazum pokazuje da je naša zemlja pouzdan partner u svim zajedničkim izazovima sa kojima se Evropa suočava na vanjskim granicama”, naveo je ministar.\nMinistar unutrašnjih poslova Turske Sulejman Sojlu saopštio je da Evropa treba da preduzme mjere u borbi protiv rasizma i diskriminacije i da bi trebalo da usvoji moto “jedinstvo u različitosti“ u rješavanju pitanja migracija.\nNuhodžić je takođe razgovarao sa bugarskim kolegom Mladenom Marinovim i generalnim direktorom Međunarodnog centra za razvoj migracione politike (ICMPD) i bivšim vicekancelarom Austrije Mihaelom Špindelegerom.


Foto: EPA/ Lex Van Lieshout, Shutterstock / RAS Srbija\nPovećanjem broja novoobolelih od korona virusa širom Srbije spisak gradova i opština u kojima je uvedena vanredna situacija se svakodnevno produžava, a na ovoj listi korona kritičnih mesta sada je čak njih 39!\nTo su: Beograd, Kragujevac, Rekovac, Trstenik, Aleksandrovac, Novi Pazar, Valjevo, Bor, Prokuplje, Dimitrovgrad, Kladovo, Niš, Šid, Negotin, Užice, Požarevac, Smederevo, Ljig, Svilajnac, Bela Palanka, Preševo, Vrbas, Inđija, Irig, Mali Zvornik, Ruma, Bogatić, Paraćin, Šabac, Prijepolje, Dimitrovgrad, Vrdnik, Ljubovija, Krupanj, Zajačar, Petrovac na Mlavi, Kučevo, Odžaci i Babušnica, a od danas i Zrenjanin i Veliko Gradište.\nPored ovih mesta, epidemiološka situacija je nepovoljna u još nekoliko gradova i opština koji se gotovo svakodnevno nalaze na neslavnoj korona listi kada je reč o dnevnom preseku novoobolelih po gradovima.\nPojačava se kontrola sprovođenja svih epidepioloških mera\nIpak, u njima nije uvedena vanredna situacija, već su postojeće mere pooštrene, uz pojačanu kontrolu istih. Na toj listi nalaze se Novi Sad, Kraljevo, Pančevo, Kikinda, kao i Subotica.\nPooštravanje mere na lokalnom nivou\nKada je reč o epidemiološkim merama koje se sprovode, juče su na snagu stupile nove mere koje se odnose na celu teritoriju Srbije, te su svi u obavezi da ih striktno poštuju. Pored toga, pojedine opštine i gradovi imaju i neke dodatne pooštrene mere koje su uvedene na lokalnom nivou kako bi se sprečilo širenje virusa.\nTako je na primer u Kuli na sednici Štaba za vanredne situacije ove opštine doneta odluka da se u ugostiteljskim objektima broj gostiju za stolom ograničava na dva i zabranjeno je pušenje u zatvorenom delu objekta. Takođe, nova mera je i ograničavanje nivoa buke ispod 40 decibela kako bi se izbeglo vikanje i glasan govor prisutnih u objektu.\nBEZ PUŠENJA, VIKANJA, ALI I ALKOHOLA POSLE 20H Korona hara Srbijom, a neki gradovi su uveli i SPECIJALNE MERE\nGrad koji je u poslednje vreme konstantno na drugom mestu kada je reč o broju novih registrovanih slučajeva je i Novi Sad, ali u najvećem gradu u Vojvodini još uvek nije uvedena vanredna situacija.\n- U Novom Sadu nema potrebe za uvođenjem vanredne situacije, jer su mere i naredbe koje su na snazi strože nego što bi bile pod vanrednom situacijom - izjavio je nedavno gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nJedna od četiri nove mere koje su uvedene u Novom Sadu vezana je za odmor u stambenim zgradama od 16.00 časova, a gradonačelnik Vučević je pojasnio da se to prvenstveno odnosi na zabranu kućnih žurki.\nDanas se vojvođanskim gradovima u kojima je uvedena vanredna situacija pridružio i Zrenjanin koji danima broji veliki broj zaraženih, a danas ih je 1258 aktivnih u ovom gradu.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura rekao je da je ovakva odluka doneta s ciljem sprečavanja negativnih uticaja koja epidemija ima na zdravlje stanovništva i na zdravstveni sistem. Ovakva mera, istakao je, treba da doprinese da se stanje u našem gradu stabilizuje.\n– Stalnu borbu vodimo s kapacitetima, koji se vrlo brzo popunjavaju i sve više se povećava broj zaraženih osoba, a među njima i značajan broj medicinskih radnika, sada već preko sto. To dovodi čitav naš sistem borbe protiv KOVID-a u problem. Od sutra se u Opštoj bolnici uvodi 80 novih kreveta, koji će malo smanjiti taj pritisak, ali ponavljam, zdravstveni radnici trpe veliki udar i pritisak i zdravstvo neće moći da to izdrži, ukoliko se nastavi ovakav trend - kazao je on.\nNedavno je i Štab za vanredne situacije u Rumi doneo takođe neke strože mere prevencije širenja virusa. Tako je i ugostiteljskim objektima u Rumi data preporuka da alkohol gostima mogu da toče samo do 20 sati.\nTakođe, zakupnina za vlasnike ugostitetljskih objekata počev od novembra pa do kraja vanredne situacije umanjena je za 50 odsto.\nMere koje su juče stupile na snagu oročene su na 10 dana, ali ukoliko ne budu efektivne, te se situacija i pogorša moguće je i njihovo pooštravanje.\nPrelivanje zaraze iz prestonice po celoj Srbiji\nAko se uporede svi podaci o zaraženima tokom ova tri talasa, uvek je zajedničko da je prvo i najveće žarište Beograd, što je potpuno logično za glavni i najmnogoljudniji grad u Srbiji.\nIako se prestonica vazda grčevito drži na neslavnom prvom mestu po broju zaraženih, prema ovom šablonu, negde na sredini svakog talasa krenulo bi osipanje broja obolelih na račun gradova u ostatku Srbije.\nNajsvežiji primer za ovo su jučerašnji podaci koji kažu da, iako je Beograd bio prvi na listi žarišta u Srbiji, ipak je broj novoobolelih na teritoriji prestonice bio 28 odsto od ukupnog broja inficiranih za celu državu. Dok, na primer, pre dvadesetak dana, tačnije 2. novembra, 59 odsto svih zaraženih u Srbiji se nalazio u Beogradu. A još ranije, negde na početku trećeg talas taj procenta za prestonicu išao je čak do 85 odsto!\nVIDEO: Osnovne mere kojih se treba pridržavati u cilju zaštite od virusa COVID-19


Večeras kubansko veče u Lazarevcu - GEM info1\nVečeras kubansko veče u Lazarevcu\nDom omladine Beograda, uz podršku grada Beograda, organizuje malu turneja po opštinama Mladenovac, Lazarevac i Obrenovac sa duplim programom: na svakom koncertu nastupiće Igor Vince & His Drums, Brass and Key, kao i bend Salsa y Punto. Koncerti je večeras u Centru za kulturu Lazarevac sa početkom u 19 časova. Ulaz je slobodan.\nNajbolji srpsko-kubanski sastav, poznat po uspešno, izvođenju afričke i latino muzike, sa međunarodnim ugledom i reputacijom. Lider grupe, Igor Vince, jedini je beli muzičar koji je svirao sa afričkom legendom Femijem Kutijem.\nJedinstven internacionalni bend sastavljen od kubanskih muzičara iz našeg regiona, koji svira autentčinu mešavinu afro-latino žanrova.


Šapić: Ostajem pri stavu da neću u blato - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Politika » Šapić: Ostajem pri stavu da neću u blato\nPredsednik opštine Novi Beograd o uvredljivim lecima koji su se pojavili na njegov račun\nŠapić: Ostajem pri stavu da neću u blato\n"Plakati govore sve o onima ko ih je napravio"\nPredsednik opštine Novi Beograd i bivši vaterpolista Aleksandar Šapić kaže za Danas da nema komentar na letke i plakate u kojima se iznose uvrede na njegov račun, „osim da oni govore sve o onome ko ih je napravio“.\n3Piše: M. Stojanović 07. decembra 2017. 14.00\nŠapić Foto: Stanislav Milojković\n„I dalje ostajem pri stavu da ja u blato neću, a ako građani žele tu vrstu komunikacije u kampanji i ako je to uslov da se napravi dobar izborni rezultat, onda svesno idem da propadnem na izborima, ali se tako ponašati neću“, poručuje Šapić, koji je ranije najavio da će se kandidovati na izborima za gradonačelnika Beograda.\nLeci koji su se pojavili na Novom Beogradu sadrže teške optužbe, uključujući nazivanje Aleksandra Šapića „pljačkašem, lažnim humanistom, autokratom, otimačem i divljim graditeljem“. Šapić je letos odgovarajući na pitanje Danasa da se čini da je krenula kampanja protiv njega u pojedinim medijima otkako je najavio kandidaturu za gradonačelnika naveo:\n„Nema šta da se mi se čini, to je očigledno, ne bih to komentarisao, to je svačije pravo. Odustao sam od pokušaja da se branim. Kad neko ima mehanizam, što se tiče medija, kvaliteta ozvučenja za koncert Roling Stounsa za 200.000 ljudi, a ja imam magnetofon sa kojim mogu da se popnem na Geneks i da vičem, onda bilo šta da kažem apsolutno nema smisla. A ono što još manje želim jeste da budem uvučen u već prepoznatljiv naš politički brlog i prljavštinu. Želim da u ovom poslu ili prođem na moj način, bez laži, kleveta i vređanja, ili ako bez toga ne može, ne moram nikako ni da prođem.“ On je, takođe, u nekoliko navrata poručio da je spreman da razgovara sa svima posle izbora u Beogradu, „pod uslovom da i oni žele da razgovaraju sa njim“.\naleksandar sapic, novi beogradBeograd\n07. decembra 2017. u 14.20\nNije politika za svakog, lepo je kad to ljudi sami uvide.\n07. decembra 2017. u 16.21\nU politici se svako sluzi oruzjem za koje misli da je najbolje.Ko god da je podelio te letke nece nastetiti Sapicu ako ima poverenje svojih biraca.Ali kako se svima klima stolica opasno u opozicji,ovi letci ipak imaju neke istinite stavke.\n07. decembra 2017. u 16.32\nBravo Sapicu,neces u blato,a uvalio si sam sebe u najgori mulj.Veliko si razocarenje Sapicu


Centar za devojke – Užice je nevladina, neprofitabilna organizacija koja je osnovana u okviru Ženskog centra - Užice 1998 godine (koordinatori Centra za devojke su bili jedni od osnivača Ženskog centra).\nZbog specifičnosti problematike mladih devojaka i razvojnog doba kakva je adolescencija, razvili smo programe koji zadovoljavaju potrebe mladih i naš rad fokusirali na uzrast od 14 do 25 godina. Registrovali smo se kao samostalna nevladina organizacija u februaru 2001 godine,\nObrazovanje mladih u sadržajima koji su relevantni za njihov život, koje oni ne mogu da dobiju u postojećim institucijama , nemaju mogućnosti da se uključe u takve programe.\nIntegracija mladih koji su marginalizovani u akcije iz lokalne zajednice.\nPodizanje nivoa svakodnevne kulture življenja mladih i osposobljenosti da budu u budućnosti nosioci realizacije sličnih ideja.\nPoseban akcenat u našem radu je bavljenje ženskom problematikom , osvešćivanjem ženskih prava, borba protiv nasilja i svih njegovih oblika, pokretanjem inicijativa u lokalnoj zajednici koji će taj problem učiniti transparentnim.\nPoslednjih godina posebna misija Centra za devojke iz Užica su intezivne kampanje i edukativni rad u borbi protiv trgovine ljudima.


Nedelja škola – vebinar „Aktivnosti i resursi Fondacije Tempus za podršku karijernom vođenju i savetovanju u školama“\nFondacija Tempus – Nacionalni Euroguidance i Europass centri 4. septembra 2019. godine u 12:30 časova organizuju vebinar „Aktivnosti i resursi Fondacije Tempus za podršku karijernom vođenju i savetovanju u školama“.\nTokom vebinara, učesnici će imati priliku da se informišu o planiranim aktivnostima i dostupnim resursima Euroguidance i Europass centara koji imaju za cilj da omoguće i doprinesu stručnom usavršavanju nastavnika, stručnih saradnika i drugih zaposlenih u osnovnim i srednjim školama u oblasti karijernog vođenja i savetovanja. Učesnici će imati priliku da saznaju detaljnije o različitim događajima koje se planiraju, poput nacionalnih konferencija, kao i pregled novog dopunjenog izdanja priručnika za sprovođenje aktivnosti karijernog vođenja i savetovanja.\nPredstaviće se i aktulene akreditovane obuke, koje realizovaju neposredno i onlajn, sa ciljem da obuče nastavnike i stručne saradnike za efikasnije korišćenje različitih metoda, tehnika i alata u sprovođenju nastavnih i vannastavnih aktivnosti karijernog vođenja i savetovanja. Istovremeno, učesnici će imati priliku i da se upoznaju sa određenim i planiranim aktivnostima karijernog vođenja i savetovanja koje su dostupne učenicima kao dodatna podrška u procesu donošenja odluke o daljem nastavku školovanja.\nVebinar je interaktivnog tipa i nakon uvodne prezentacije učesnici će moći da postave pitanja i diskutuju o temi.\nUčešće na vebinaru je besplatno, a prijava je otvorena putem registracionog formulara do 3. septembra 2019. u 16 časova. S obzirom da je vebinar obuka ili prezentacija koja se sprovodi uživo preko interneta, učesnicima je potreban samo računar sa stabilnom internet vezom, a vebinar mogu pratiti bez obzira na mesto gde se nalaze.


Međunarodna nagrada za inovacije za Sika-u u 3D printanju betona Sika BH d.o.o.\nSika BH d.o.o. > Mediji > Saopštenje za javnost > Međunarodna nagrada za inovacije za Sika-u u 3D printanju betona\n1/26/18 // Award\nNa dodjeli nagrada za inovacije “2018 INTERMAT Innovation Awards”, Sika je osvojila specijalnu nagradu "World of Concrete Evrope" za svoja dostignuća u 3D printanju za građevinsku industriju. Nagrada je dodeljena na INTERMAT međunarodnom sajmu za izgradnju i infrastrukturu u Parizu.\nINTERMAT žiri je osvojen Sika-inom sposobnošću za inoviranjem i prilagođavanjem tržišnim očekivanjima u pogledu ekonomičnosti, dizajna, upravljanja, korištenja, brzine, sigurnosti i ekološke kompatibilnosti u oblasti 3D printanja betona. Ova vrsta printanja pretvorila je fleksibilnost dizajna u stvarnost u arhitekturi: dinamičke krivulje i futurističke strukture mogu se štampati direktno i efikasno iz digitalnih planova.\nNajpreciznije 3D printanje betona\nProces printanja 3D betona koji je razvila Sika, omogućuje kreiranje prilagođenih betonskih elemenata u različitim oblicima i dizajnima sa maksimalnom preciznošću. U središtu procesa je glava printera, patentirana alatka visokih performansi koju je razvila Sika, a koja završava malter kroz dodavanje različitih primjesa. Materijal se učvršćuje u roku od nekoliko sekundi i veže se sa prethodnim slojem. Sa brzinom printanja od 1 metra u sekundi, mogu se proizvoditi objekti do visine od 10 metara.\n3D printanje betona - tehnologija budućnosti\nGlava ekstrudera garantuje maksimalnu preciznost, a 3 posebne mlaznice u printeru obezbeđuju ravnomjernu boju.\nSika-in 3D printer betona čini ekonomičnu proizvodnju složenih geometrijskih oblika mogućom.


Projekat DEAL4EU: Predstavnici Opštine Tivat na događaju u Sofiji - Radio Tivat\nU okviru projekta “DEAL4EU: Youth ambassadors for European Green Deal”, koji se realizuje u sklopu programa “Evropa za građane “, u periodu od 24. do 27. februara održan je događaj u Sofiji, Bugarska, pod nazivom “Transforming EU Economy” – “YOUTH AMBASSADORS FOR THE EUROPEAN GREEN DEAL”.\nPredstavnici Opštine Tivat, koja je partner u ovom projektu, bili su članovi Omladinskog tima Kristina Marić i Nemanja Bošković. Domaćin događaja je bila NVO Social Hub Bulgaria, koja je učesnike prvog dana upoznala sa aktivnostima koje realizuje Opština Sofija na temu očuvanja i zaštite životne sredine. Alexander Stoyanov iz “Green Technologies” sa Tehnološkog univerziteta iz Sofije, prisutne je upoznao sa konceptom evropskog zelenog dogovora i koja je uloga mladih u njemu, odnosno kako mogu da doprinesu pozitivnim promjenama. Svetoslav Stoykov sa “Instituta cirkularne ekonomije”, objasnio je pojam cirkularne ekonomije i predstavio izazove ekonomske tranzicije. Kreativnom radionicom predstavljena je detaljna analiza ambicija EU na temu klimatskih politika i ciljeva do 2030. i 2050. godine. Drugog dana boravka u Sofiji, predstavnici partnerskih organizacija posjetili su postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i učestvovali u radionici “Biti novinar na jedan dan”, u okviru koje su na ulicama Sofije provjeravali koliko su građani informisani o temama životne sredine i ekologije.\nDEAL4EU je mreža od 8 različitih evropskih gradova koji će promovisati vrijednosti, ciljeve i politike „Zelenog sporazuma“ (Green Deal) među mladima, kako bi ih učinili zelenim ambasadorima na svojim teritorijama. Projekat DEAL4EU ima za cilj da unaprijedi svijest o ekološkim i klimatskim pitanjima i znanje o ulozi evropskih građana u „Zelenom sporazumu“, te stvori sinergiju među evropskim teritorijama i građanima kako bi zaštitili, očuvali i unaprijedili prirodni kapital EU i zaštitili zdravlje i dobrobit građana od rizika i uticaja vezanih za životnu sredinu.\nTokom realizacije ovog dvogodišnjeg projekta, biće organizovano ukupno 8 tematskih međunarodnih skupova u Katralu (Španija), Berlinu (Nemačka), Novom Mestu (Slovenija), Athienou (Kipar), Leuvardenu (Holandija), Sofiji (Bugarska), Tivtu (Crna Gora) i Rimu (Italija). Ključni učesnici su mladi građani sa svake ciljne teritorije, koji će raditi sa stručnjacima (akademskim profesorima, blogerima, novinarima…), kako bi se upoznali sa ekološkim politikama i strategijama EU i naučili kako da učestvuju u građanskom životu i postanu evropski ambasadori o zelenim strategijama u svom rodnom gradu. DEAL4EU ima za cilj da direktno uključi 400 i indirektno 20.000 učesnika.\nUklanjanje bilborda sa teritorije opštine Tivat


NA PRODAJU Marina Dorćol, cena od 3,8 milijardi RSD - TopVesti.rs\nFoto: Pixabay Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda u sredu objavljuje oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol“, preneo je Beoinfo. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je 13. septembra, najavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić. Vesić je naveo da će početni iznos cene na\nGradjevinarstvo | pre 6 meseci\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra (14.08.2019) objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je dan kasnije. Prema njegovim rečima, početni iznos cene na javnom nadmetanju biće\nFoto: Bing Maps / screenshot Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je dan kasnije. – Na ovaj način Grad Beograd nastavlja sa politikom\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji "Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je 13. septembra. – Na ovaj način Grad Beograd nastavlja sa politikom vraćanja Beograda na\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljšta na lokaciji „Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija će biti održana sutradan, 13. septembra. Zamenik gradonačelnika je pozvao sve investitore da\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol” Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija će biti održana sutradan, 13. septembra. Zamenik gradonačelnika je pozvao sve investitore da\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra objaviti oglas o otuđenjugrađevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je 13. septembra. – Na ovaj način Grad Beograd nastavlja sa politikom koju sprovodi predsednik\nJavno nadmetanje za lokaciju „Marina Dorćol” 13. septembra\nDirekcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda sutra će objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji „Marina Dorćol”. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je 13. septembra.\n(Foto: miamia/shutterstock.com ) Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda 14. avgusta objaviti oglas o otuđenju građevinskog zemljišta na lokaciji Marina Dorćol. Rok za dostavljanje ponuda je 12. septembar, a licitacija je 13. septembra. Prema njegovim rečima, početni iznos cene


Villager Black Edition Multifunkcionalni motorni trimer MBC 1000 XC 035023: Motorni Trimeri za Travu: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nCena Sa PDV-om: 40799 din\nKarakteristike proizvoda: Villager Black Edition Multifunkcionalni motorni trimer MBC 1000 XC 035023\nMultifunkcionalni motorni trimer\nSnaga: 0.75 kW (1.02 HP)\n- testera za grane (Oregon 10”,3/8, 1.3 mm, 20 zuba)\n- mač za živu ogradu (dužina sečenja: 39.5 cm, 180° rotiranje)\n- teleskopski nastavak 0.5 / 1.0 m\nKapacitet rezervoara: 0.45\nOpis proizvoda: Villager Black Edition Multifunkcionalni motorni trimer MBC 1000 XC 035023\nVisokokvalitetni višenamenski uređaj iz Black Edition serije sa funkcijom 2 u 1. Opremljen je 2-taktnim motorom visokih performansi radne zapremine 25.4 cm³, snage 1,02 KS i sa svim dodacima koji omogućavaju obavljanje najrazličitijih poslova u vašem vrtu. Sa dugačkom šipkom velikog dosezanja, idealan je za sečenje visokih živih ograda. Sa dodatkom za sečenje žive ograde i produžnom šipkom od 105 cm omogućava Vam da radite bez opasnosti da padnete sa merdevina. Dodatak za funkciju motorne testere sa mačem (vodilicom) od 4.5 cm omogućava Vam da lako sečete veće grane čak i na visiname gde morate koristiti produžnu šipku. Idealan je za orezivanje velikog drveća i grana bez opasnosti koje nosi rad na merdevinama.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 47246\nSifra 47246, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 47246, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Povrtari priznaju: Paradajz neopravdano skup, Kikinđani neprijatno iznenađeni · gradski.online\nPovrtari priznaju: Paradajz neopravdano skup, Kikinđani neprijatno iznenađeni\nKIKINDA- Kikinđani su neprijatno iznenađeni cenom paradajza od 120 do 150 dinara za kilogram, koliko košta na kikindskoj pijaci. Smatraju da je paprena cena neopravdana, jer je pristigao i paradajz goji se uzgaja u baštama. Do pre desetak dana, kilogram je koštao od 70 do 90 dinara. Povrtar Dejan Ugrešić kaže da je paradajaz ove godine dobro rodi:\n-Na samom početku, kada se tek počelo sa branjem paradajza, dobili smo informaciju da će ovog povrća biti puno više nego što su potrebe našeg tržišta. Kako vreme odmiče, tako cena za kilogram raste, moram da kažem i na naše zaprepašćenje. Ne znam šta je razlog visokoj ceni koja nikada nije bila ovolika u ovom periodu godine.\nDo nas su stigle informacije da se paradajz iz Srbije izvozi. Samim tim, nema ni velikih količina ovog povrća koje su prošlih godina zatrpavale kvantaške pijace u Novom Sadu i Beogradu – kaže Ugrešić. On podseća da je prošle godine cena paradajza bila veća jer ga nije bilo. Paradajzov moljac uništio je dobar deo roda. Ove godine to nije slučaj:\n-Trenutna cena nama proizvođačima ide na ruku, ali videćemo šta će biti u narednim nedeljama- kažu kikindski povrtari. Osim na pijaci paradajz drži visoku cenu i u supermarketima i kreće se od 120 do 160 dinara za kilogram.\nPrethodnoBorislav Brkić kivan na organizatore City Games: Subotičanima servirali pobedu, to nije fer i korektno\nSledećeSan mnogih generacija se ostvaruje: Kompletna rekonstrukcija dvorišta OŠ “Vuk Karadžić”, biće prelepo


FIMEK domaćin EMUNI regionalnog dana\nFakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment u Novom Sadu biće 20. oktobra 2011. godine od 13 časova domaćin EMUNI regionalnog dana, skupa od izuzetnog značaja kako za lokalnu tako i za regionalnu zajednicu, koji se organizuje po prvi put u našoj zemlji.\nFIMEK uvodi master program Ekonomsko pravne studije Evropske unije\nFakultet za ekonomiju i inženjerski mendžment u Novom Sadu organizovao je, u četvrtak 22.09.2011. godine, prezentaciju novog master studijskog programa pod nazivom Ekonomsko pravne studije Evropske unije.\nProjekat Preduzetnice u agrobiznisu krenuo iz Stare Pazove\nUdruženje novinara za poljoprivredu AGROPRESS obnovilo je saradnju sa kompanijom Dunav osiguranje a.d.o. i to na realizaciji novog, trećeg po redu ciklusa radionica u okviru projekta Preduzetnice u agrobiznisu.\nKonkurs za upis studenata na Fakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment\nKonkurs za upis studenata na Pravni fakultet za privredu i pravosuđe u Novom Sadu\nEdukacioni centar za obuku nezaposlenih\nNezaposlenost je velika boljka u Srbiji. Kako pomoći da se što lakše dođe do posla, kakvi su savremeni trendovi po ovom pitanju u Evropi...?!!\nDr Slobodan Morača: Klastersko povezivanje preduzeća sve potrebnije\nPre pet godina, pri Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, osnovan je Centar za konkurentnost razvoja klastera sa ciljem da pomogne današnjim preduzećima u razvoju konkurentnosti. Odluka da Centar bude baš na Fakultetu tehničkih nauka, donesena je zato što ova vodeća visokoškolska ustanova kroz svojih trinaest departmana i 870 zaposlenih,\nRezultati projekta prekogranične saradnje srpskih i mađarskih preduzeća\nMr Đurđica Vukajlović sa Fakulteta za ekonomiju i inženjerski menadžment u Novom Sadu, rukovodilac je projekta pod nazivom „Inovacija, mogućnosti saradnje i razvoj malih i srednjih preduzeća na teritoriji mađarsko-srpske prekogranične oblasti”, pod brojem HUSRB/0901/213-050, koji je bio sufinansiran od strane EU (IPA Cross-border Co-operation programme). Projekat je uspešno završen, a rezultati istraživanja su više nego zanimljivi za mađarsku i srpsku privredu.\nProjekat ispitivanja mogućnosti razvoja srednjih i malih preduzeća\nInCoDeSME broj je projekta pod nazivom “Ispitivanje inovacija, saradnje i mogućnosti razvoja srednjih i malih preduzeća u mađarsko-srpskoj prekograničnoj oblasti“. Projekat je nastavak sličnih istraživanja Univerziteta u Segedinu, koji su sprovedeni u mađarsko-rumunskom regionu u periodu 2009-2010. Fakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment Novi Sad je bio taj koji je u saradnji sa Univerzitetom u Segedinu radio na programu mađarsko-srpske IPA prekogranične saradnje .\nTesline munje nad Beogradom\nSrpska akademija inovacionih nauka osnovana 2004. godine na spomen našim genijima Nikoli Tesli, Mihajlu Pupinu, Milutinu Milankoviću i drugim bivšim i sadašnjim inovativnim stvaraocima, dala je u proteklom periodu pun doprinos u razvoju primenjene nauke i inovacija i pokrenula brojne incijative za dalji razvoj i unapređenje nauke u našoj zemlji.\nMarija Vujaković: Sa uručenja HALAL standarda seoskom turističkom domaćinstvu BANSTOLKA\nUČEŠĆE SRBIJE NA KULINARSKOJ OLIMPIJADI U ŠTUTGARTU 2020


Konkurs za nabavku traktora putem IPARD-a od 17. februara - Finansiranje | Agroklub.rs\nKonkurs za nabavku traktora putem IPARD-a od 17. februara\nZa ovaj konkurs koji će, po prvobitnom planu, biti otvoren do 31. marta, izdvojeno je 1,3 milijarde dinara.\nNakon dugo iščekivanog konkursa za nabavku traktora putem IPARD podsticaja, koji je prvobitno najavljen za 7. februar, Uprava za agrarna plaćanja Ministarstva poljoprivrede, izdala je saopštenje u kom se navodi da će zahteve primati u drugoj polovini ovog meseca.\n"Kako bi se omogućila maksimalna apsorpcija sredstava uz istovremeno poštovanje propisanih uslova što široj grupi IPARD korisnika, Uprava za agrarna plaćanja, obaveštava korisnike, da će na osnovu Sedmog i ujedno poslednjeg Javnog poziva IPARD II programa za podnošenje zahteva za odobravanje projekta za ove podsticaje za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava u nabavku novog traktora, iste početi da prima od 17. februara 2022. godine", navodi se u saopštenju.\nTakođe, detaljan tekst Javnog poziva tek će biti objavljen na zvaničnim internet stranicama Ministarstva i Uprave.\nPodsetimo, za ovaj konkurs koji će, po prvobitnom planu, biti otvoren do 31. marta, izdvojeno je 1,3 milijarde dinara.\nU Srbiji 65 odsto traktora ušlo u četvrtu deceniju\nPoslednji ovakav poziv preko evropskih fondova bio je na jesen 2019. godine, kada se subvencionisala nabavka traktora od 60 do 80 kW. Tačnije, snaga je zavisila od sektora ulaganja i obima proizvodnje. Visina podsticaja iznosila je od 60 odsto do 70 odsto prihvatljivih troškova investicije, u zavisnosti od toga da li je podnosilac mladi poljoprivrednik i da li se poljoprivredno gazdinstvo nalazi u planinskom području.\nKoliko naši poljoprivrednici sa nestrpljenjem čekaju raspisivanje novog konkursa za nabavku ove najneophodnije mašine na jednom gazdinstvu, svedoči i podatak da je u Srbiji svaki peti traktor nov. Procenjuje se da nemamo više od 420.000 traktora, a više od 65 odsto je ušlo u čak četvrtu deceniju. Obnovljeno tek nekih pet odsto, i to zahvaljujući subvencijama.\nNabavka traktora Subvencije Konkurs IPARD II Javni poziv


DJB minutom ćutanja ispred konzulata Nemačke upozorava na ukidanje demokratije u Srbiji\nBeta 16. marta 2019. 14:55\nPokret Dosta je bilo (DJB) organizovaće danas ispred konzulata Nemačke u Beogradu protest zbog podrške te zemlje autokratskom režimu u Srbiji koji je po oceni te stranke ukinuo demokratiju u zemlji.\nIz DJB najavili su da će ispred nemačkog konzulata minutom ćutanja odati počast paloj demokratiji i evropskim vrednostima, uz ocenu da je „neshvatljiva doslednost“ kojom članice EU, a posebno Nemačka, otvoreno podržavaju i promovišu autokratski režim u Srbiji koji je ukinuo demokratiju.\n„Autokratski režimi na Balkanu, uz punu podršku EU i pod upravom Nemačke, u potpunosti su ugušili demokratiju i kompromitovali osnovne evropske vrednosti, izazivajući egzodus stanovništva koje za sebe i svoje porodice u otadžbini više ne vide nikakvu perspektivu“, stoji u saopštenju.\nKako je u saopštenju DJB navedeno, reke ljudi odlivaju se iz Srbije u Nemačku, državu koja dominira EU i čiji visoki zvaničnici godinama urušavanje i smrt demokratije u Srbiji ocenjuju kao ‘napredak’.\nSkup ispred konzulata ambasade Nemačke počeće u 17.30 u Ulici kneza Miloša 35.\nAleksić: Izmene zakona o Moravskom koridoru ili smenjivanje…


Majdan u najavi: Venecuela pred kolapsom - Sputnjik Srbija\n11:01 26 Maj 2020\n22:15 17.07.2017 Preuzmite kraći link\nOpozicija Venecuele objavila je da će u četvrtak biti održan štrajk protiv politike predsednika Nikolasa Madura, piše „Nasional“.\n„Pozivamo sve da učestvuju na građanskom 24-časovnom štrajku narednog četvrtka 20. jula“, izjavio je na konferenciji za štampu potpredsednik opozicione skupštine Venecuele Fredi Gevera.\nPo njegovim rečima, ova akcija će se sprovesti u okviru opozicionog plana „Čas iks“.\nOpozicija je saopštila i da će preduzeti korake za stvaranje „vlade nacionalnog jedinstva“ i nazvaće nove kandidate za sudije Vrhovnog suda umesto aktuelnih koji su za Madura.\nBela kuća podržala je danas nezvanični referendum, istakavši da je to glasanje „očigledna osuda“ vladajućeg režima.\nNa glasanje koje je organizovala opozicija juče je izašlo sedam miliona od ukupno 19 miliona venecuelanskih glasača, a velika većina glasala je protiv predsednika Nikolasa Madura i njegovih planova da izmeni ustav zemlje.


Najveća dens žurka večeras u Areni – Poznati.info\nSati nas dele od početka najveće dens žurke na starom kontinentu, koja je okupila svetske mega zvezde iz perioda devedesetih godina. Hitovi koji svojim slušaocima nisu dozvoljavali da miruju, bilo da su u klubu ili na ulici, kroz jedinstven muzički vremeplov stižu večeras u beogradsku Kombank arenu.\nViše hiljada obožavalaca dens muzike pašće u višesatni delirijum uz izvođače, od kojih će neki, poslednji put u svojoj karijeri izađi pred publiku. Ovakav koncert neće se ponoviti, ne u Srbiji, ne u ostatku sveta, ovo je poslednji, kažu organizatori festivala “Najbolje od devedesetih“.\n“Nek izvođači nastupaju poslednji put u karijeri, a trebale su nam dve godine da ih okupimo u ovom sastavu pa je sigurno da se ništa slično više nikada neće ponoviti. Skoro svi koji vole, ili su voleli hitove iz tog perioda već su uzeli karte, pa smo morali da doštampamo poslednji kontigent, kažu organizatori.


Dobitna ideja: Pedalama stigli do četiri milijarde dolara - 06.08.2018, Sputnik Srbija\nZa prve dve godine poslovanja kompanije za fitnes „Peloton“ investitori nisu shvatali biznis kompanije. Osnivači kompanije su ubeđivali investitore da će... 06.08.2018, Sputnik Srbija\n21:18 06.08.2018 (Osveženo: 02:58 26.08.2021)\nMeđutim, nakon šest godina i četvrt miliona bicikala kasnije, kako piše „Njujork tajms“, kompanija je poznata u Silicijumskoj dolini.\n29 Januar 2018, 11:43\nPre današnje investicije, „Peloton“ je objavio da je dobio 550 miliona dolara od istaknutih investitora pod vođstvom TCV, poznatog po investiranju u „Fejsbuk“, „Netfliks“ i „Linkdin“.\n„Peloton“ je sad dobio milijardu dolara i vrednost kompanije se popela na 4 milijarde dolara.\nKombinacija hardvera (sobnih bicikala) i softvera (video-predavanja), koja je u početku odbijala investitore, sada se smatra prednošću. Nakon što „Peloton“ proda kupcima bicikl za 1,995 dolara, kompanija naplaćuje mesečnu pretplatu od 39 dolara za video-predavanja.\n31 Avgust 2016, 13:01\nJai Hoag, generalni partner TCV, uporedio je poslovni model sa „Eplovim“, „Ajfonovim“ i „Apstorovim“ i rekao da ga je „Pelotonov“ mesečni prihod od pretplate podsetio na „Netfliks“ i „Spotifaj“.\n„Oni (’Peloton‘) imaju sličnu priliku za preoblikovanje fitnesa“, rekao je Hoag.\nSada, „Pelotonovim“ stopama kreće nekoliko start-ap kompanija, od kojih neke kopiraju „Peloton“, a druge kao „Miror“ prodaju fitnes opremu zajedno sa video-časovima pilatesa i joge.


Šta se čini da se "poguraju" domaći mali i srednji biznisi?\nNačin na koji su čelni ljudi države, pre svih predsednik Aleksandar Vučić, promovisali početak rada švedske robne kuće nameštaja u Srbiji, iznova je otvorio pitanje odnosa prema stranim investitorima i beneficija koje su u poslednjih desetak godina dobijali, ali i šta se čini da se "poguraju" domaći mali i srednji biznisi i ohrabre mladi da zakorače u svet preduzetništa?\nMada je država pokrenula pojedine mehanizme za podsticaj, utisak privrednika je da i dalje ima mnogo posla na poboljšanju ambijenta u kome posluju.\nSvaki dolazak novog, većeg "igrača" na jedno tržište, prati i bojazan manjih privrednika koji su u istom poslu.\nIpak, ono što trenutnu situaciju u Srbiji čini različitom, jeste utisak o nejednakom odnosu države kada se govori o "velikim", stranim investitorima i "malima", sa domaćeg terena.\n"Vlast države Srbije se prema stranim investitorima i velikim kompanijama i nekima koji to možda i ne zaslužuju, ponaša veoma snishodljivo za razliku od ponašanja prema domaćim investitorima – naročito malim preduzećima, mikro-preduzećima i onima koji se ovde bore – prema kojima se ponaša krajnje arogantno", kaže direktorka Biznis ekonomik grupe i urednica Nove ekonomije Biljana Stepanović.\n"Imamo sijaset slučajeva gde strani investitori koji dolaze ovde čak i da motaju kablove, imaju sve moguće beneficije i novac iz budžeta i niko ne sme da im postavi ni pitanje. U korporaciju 'Jura' nije otišla neka normalna i čestita kontrola da barem proveri na licu mesta da li radnici zaista nose pelene… Tih slučajeva imamo koliko hoćete", ističe Stepanović.\nBilo da je u pitanju promocija kao u slučaju najnovije kompanije koja je započela poslovanje u Srbiji ili o subvencijama i uslovima kakvi su u poslednjih desetak godina davani brojnim stranim investitorima, tek domaći privrednici nemaju utisak da "takav vetar duva i u njihova jedra".\nNajpominjaniji primer jeste podsticaj dat italijanskom Fijatu, na osnovu ugovora koji je sa tom kompanijom 2008. godine potpisala vlada Mirka Cvetkovića.\nPrema podacima koji su se pojavili u javnosti (Ugovor je tajan, a objavljen je samo Ugovor o zajedničkom ulaganju, potpisan iste godine; u sekciji gde su zajmovi i podsticaji države u dokumentu koji je objavljen, iznosi su prikriveni), subvencija iz budžeta Srbije od 10.000 evra po jednom zaposlenom radniku.\n"Vrlo je teško biti konkurentan", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) predsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković.\nOvaj privrednik ističe da im je proglašavanje "Decenije preduzetništva" (državnog projekta podrške razvoja privatnog preduzetništva u Srbiji koji je počeo sa prvim danom 2017. godine) optimizam ulilo, ali da su promene spore i da se još suočavaju sa istim problemima koji ih opterećuju godinama.\n"Da bi se napravila prava podrška privredi i da bi se povećao broj privrednika koji mogu normalno da opstaju – da ispunjavaju obaveze prema državi, ali i da imaju i određenu zaradu – neophodno je da se smanje neke finansijske obaveze koje imamo i koje nam se ne smanjuju, nego imam realan utisak da se svake godine one još povećavaju. Pritom, prihodi najvećeg broja privrednika nisu veći. Znači, s jedne strane nemamo povećanje prihoda, ali zato imamo povećanje rashoda", kaže Atanacković.\nNebojša Atanacković: Neophodno smanjiti finansijske obaveze\nPredsednik Srbije je u novembru 2016. godine (kada je bio na poziciji premijera), najavio da će se u drugoj polovini tekuće godine ići na smanjenje poreza i doprinosa na zarade i smanjenje drugih poreskih stopa.\nMada je privreda obećanje dočekala sa nadom, Biljana Stepanović ga međutim ne vidi kao realno, barem ne u ovom trenutku.\nKako objašnjava, uz obećanje nije predočeno i kako bi se u tom slučaju nadoknadio manjak, osim uveravanja da bi se vremenom povećao broj zaposlenih, odnosno broj onih na čija se primanja doprinosi plaćaju.\nIpak, ističe da postoji prostor da se preduzetnicima olakša.\n"Da se pretresu svi porezi, doprinosi i sve moguće dažbine i da se vidi šta mora da se plaća, a šta je višak koji opterećuje privredu", pojašnjava Stepanović.\nKao ilustraciju problema sa kojima se domaća privreda suočava, navela je i paušalce koji, na primer, rešenja o porezu nisu dobili na vreme.\n"Osnovna stvar kada hoćete da vodite neki posao jeste da unapred znate koliki će vam svi porezi i dažbine biti. Kod nas to nije slučaj. Vi avansno plaćate mesečni, paušalni porez, a onda vam Poreska uprava kaže da je retroaktivno podigla cene i da vam doplatite još 100.000, 200.000, 300.000 što je za te ljude strahoviti udar", ukazuje Stepanović.\nBiljana Stepanović sugeriše i da bi se, kroz poreske olakšice, mogli stimulisati mladi da pokrenu sopstvene poslove.\n"Da se mladi ljudi koji osnivaju svoja start-up preduzeća, bilo u kojoj formi, oslobode plaćanja poreza, doprinosa i dažbina u prvih godinu ili dve poslovanja, pa kada stanu na noge, plaćaće", dodaje direktorka Biznis ekonomik grupe.\nZa to, kaže Stepanović, nikada nije bilo sluha u državi, a obrazloženje je glasilo da to sebi ne može da priušti.\nUtisak privrednika je, međutim, da država ima malo više sluha kada su u pitanju strani, veći investitori. Tako je štrajk radnika fabrike šinskih vozila "Goša" iz Smederevske Palanke, koji je privukao veliku pažnju javnosti, pokazao i da firma nije uplaćivala poreze i doprinose.\nPodatak koji je krajem jula izneo ministar privrede Goran Knežević, jeste da je u pitanju dug od oko 512 miliona dinara (oko 4,28 miliona evra).\n"Ne znam ni jednog privrednika među članovima Unije koji je u stanju da državi ostane dužan duže od mesec dana za doprinose radnika...", kaže na to Nebojša Atanacković.\nSagovornici RSE podsećaju i da je država, odnosno javna preduzeća, istovremeno najveći dužnik prema privredi koja neretko ne uspeva da naplati svoja potraživanja, što ih uvodi u niz problema, a pojedinima stavlja i katanac na vrata.\nZbog svega toga, saglasni su da se država mora organizovati na efikasniji način, a pitanje svih pitanja je, kako ističe Biljana Stepanović isto kao i u drugim oblastima – vladavina prava.\n"Pravna sigurnost i jednako važenje zakona za sve. Jednak pristup poslovima bez 'burazerskih poslova', bez partijskog i ostalog načina da se izbegne lojalna i normalna konkurencija, da se uvede strogo pravilo plaćanja na vreme koje važi za sve", ističe Stepanović.\nRešavanje navedenih problema, bilo bi, ukazuju privrednici, pravi pokazatelj dobre volje države za stvaranje klime u kojoj bi domaći preduzetnik mogao da pokrene i održi svoj biznis. Čak i onda kada na tržište dođe veći "igrač".


Opasno ludilo u Prištini: ALJBIN KURTI SE SPREMA ZA RAT PROTIV SRBIJE!\nAljbin Kurti, novi premijer lažne države Kosovo, najavio da takse od 100 odsto ostaju i da će Srbiju tužiti za genocid! Obećao i da će uvesti obavezni vojni rok i značajno povećati budžet za "vojsku", dok je za "ministra odbrane" postavio ubicu Srba.\nAljbin Kurti, novoizabrani predsednik vlade lažne države Kosovo, otvoreno se sprema za rat sa Srbima i Srbijom! Kurti je, odmah posle sklapanja koalicionog sporazuma o novoj vladi, rekao da neće ukinuti takse od 100 odsto, da će tužiti Beograd zbog genocida i zatražiti milionsku ratnu odštetu!\nHoće da Srbi pucaju na Srbe\n"Kurti sada hoće da u vojsku šiptarskih terorista natera i Srbe koji žive na Kosmetu. Nije to prvi put, i ustaše su srpsku decu oblačile u ustaške uniforme"\nKurti je istovremeno saopštio da će uvesti obavezni vojni rok i značajno povećati budžet za "vojsku Kosova" i policiju. O njegovim pravim namerama možda najbolje govori činjenica da je za "ministra odbrane" predložio Antona Ćunija, teroristu OVK koji je pravosnažno osuđen za ubistvo šestorice Srba!\nKurti je plan buduće "vlade Kosova" predstavio juče poslanicima kosovskog parlamenta, najavivši da takse od 100 odsto na robu iz centralne Srbije ostaju na snazi.\n- Od Beograda ću tražiti odgovornost za počinjene ratne zločine i naknadu ratne štete. Podneću krivičnu prijavu protiv Srbije zbog genocida i formiraću institut za ratne zločine i genocid. Biće usvojen i zakon o ratnim zločinima, genocidu i zločinima protiv čovečnosti. Kažnjavaćemo ratne zločine. Uvodimo i obavezno služenje vojnog roka u trajanju od tri meseca... - naveo je Kurti, dodajući da će biti značajno povećani budžeti za "vojsku Kosova" i policiju.\n"Ministar odbrane" Anton Ćuni osuđen za ubistvo šestorice Srba!\nAljbin Kurti predložio je za "ministra odbrane" Antona Ćunija, koji je pred našim pravosudnim organima osuđen zbog ubistva šestorice srpskih vojnika.Ćuni je u februaru 2016. osuđen pred Višim sudom u Nišu za ubistvo iz zasede šestorice srpskih vojnika 1998. na Košarama. Njemu je, zajedno sa još sedmoricom Albanaca pripadnika OVK, suđeno u odsustvu.\nSvaki od njih osuđen je na po 15 godina zatvora.Ključni dokazi na suđenju bili su video-snimci koje su osuđeni snimali, a na kojima se vidi postavljanje dve zasede i pucanje na srpske vojnike. Suđenje je trajalo 15 godina.\nKomentarišući Kurtijeve pretnje, srpski ministar odbrane Aleksandar Vulin kaže da najava tužbe protiv Srbije zbog navodnog genocida potpuno besmislena i da bi to bilo isto kao kada bi ustaše tužile logoraše iz Jasenovca!\n- Samo od dolaska međunarodne zajednice na Kosovo ubijeno je više od 1.000 Srba, a proterano njih više od 200 000! Pokušaj stvaranja takozvane kosovske vojske i tužba za genocid neće proći bez odgovora Srbije. Nisu Šiptari formirali "vojsku" da bi učestvovali u mirovnim operacijama, jer se vojska pravi da bi ratovala.\nŠiptari neće napasti ni Albaniju, ni Crnu Goru, ni Severnu Makedoniju, zna se koga oni ciljaju. To je ozbiljna pretnja miru na Balkanu - naglašava Vulin, uz opasku da je Kurti na čelo takozvanog ministarstva odbrane Kosova postavio osuđenog ratnog zločinca.\nUgljanin čestitao Kurtiju, priznao nezavisno Kosovo\nPredsednik SDA Sandžaka Sulejman Ugljanin čestitao je postizanje sporazuma o formiranju "vlade Kosova" koji su potpisali lider Pokreta "Samoopredeljenje" Aljbin Kurti i predsednik DSK Isa Mustafa.\n- Očekujemo da će Bošnjaci imati pozitivnu ulogu u "vladi" i drugim institucijama "republike Kosovo" - rekao je Ugljanin.\n- Sada još hoće i da u vojsku šiptarskih terorista natera i Srbe koji žive na Kosovu. Nije to prvi put. I ustaše su srpsku decu oblačile u ustaške uniforme - kritikuje Vulin.\nVeljko Odalović, generalni sekretar Ministarstva spoljnih poslova, kaže da je Srpska lista odlučila da ne podrži Kurtijevu "vladu" zbog lošeg iskustva sa prethodnim vlastima u Prištini koje nisu ispunile obećanja data Srbima.\n- U prošloj vlasti date su garancije i obećanja da će položaj Srba biti poboljšan i ono što je dogovoreno u Briselu biti implementirano, ali Srbi su prevareni. Oni koji sada formiraju tu takozvanu vladu ništa dobro nisu ni rekli ni obećali. To Srpsku listu navodi na oprez, ali je jedinstvo Srba nešto što će morati da bude poštovano jer su nezaobilazan faktor na prostoru Kosova - zaključuje Odalović.\nBrnabićeva: Saradnja zavisi samo od Prištine\nPremijerka Srbije Ana Brnabić kaže da će od implementacije Briselskog sporazuma, odnosa prema kriminalnim taksama i prema Srbima na KiM zavisiti dalji odnos Beograda i privremenih institucija u Prištini.\n- Spremna sam na razgovore sa svima kako bih unapredila položaj Srba na KiM. Saradnja i dijalog sada zavise samo od Prištine - naglašava Brnabićeva.