Javni poziv malim i srednjim preduzećima u Kantona Sarajevo - Privredna štampa\nJavni poziv malim i srednjim preduzećima u Kantonu Sarajevo za podnošenje zahtjeva za odobrenje finansiranja linijom koju su zajedničkim naporima uspostavili Bosna Bank International (BBI) i Ministarstvo privrede KS, objavljen je danas u sredstvima javnog informisanja.\nRiječ je o projektu koji će privrednicima omogućiti da u BBI banci dobiju finansiranja po povoljnim uslovima i po subvencioniranoj stopi od 1,89 posto.\nZa realizaciju Ugovora BBI je osigurala sredstva od oko 40 miliona KM, dok će na nivou 2016. za subvenciju dijela profitne marže od tri posto Ministarstvo privrede KS osigurati gotovo dva miliona KM.\nMinistar privrede Kantona Sarajevo Muharem Šabić pojasnio je da je maksimalan odobreni iznos finansiranja po jednom korisniku do milion KM, s rokom otplate u zavisnosti od visine kreditnog zahtjeva, od 36 do 84 mjeseca.\n– Prioritet u ostvarenju prava na poticajna finansijska sredstva imaju proizvodne, a posebno izvozno orjentisane djelatnosti – izjavio je Šabić.\nDirektor BBI banke Amer Bukvić rekao je da u doba teške ekonomske situacije i visoke nezaposlenosti BBI banka nastavlja pružati neophodnu podršku privredi, te da je finansijska linija koju realiziraju u saradnji s Kantonom Sarajevo dobar model kako se može pokrenuti privreda u BiH.\n– Drago mi je da ćemo implementacijom ove linije kreirati nova radna mjesta na području Kantona Sarajevo kroz proširenje obima proizvodnje i poslovnih mogućnosti malih i srednjih kompanija – rekao je Bukvić, saopćeno je iz BBI banke.\nBBI bankaKanton sarajevoMinistarstvo privrede KS\nPredstavnici delegacije Vijeća notarijata Europske unije, Notarske komore Republike Njemačke i Međunarodne unije latinskog notarijata sastali su se juče…\nSkupština UPFBiH: Neophodna je sinergija poslodavaca, izvršne i zakonodavne vlasti\nKako je istaknuto na redovnoj Skupštini Udruženja poslodavaca Federacije BiH održanoj juče u Sarajevu, samo sinergijom između Udruženja poslodavaca Federacije…\nDomaćica čajno pecivo halal certificirano\nU prostorijama kompanije Mira a.d. Prijedor održana je svečana ceremonija uručenja halal certifikata čime je potvrđena uspješna implementacija zahtjeva Halal…\nUručene diplome polaznicima „Škola za poduzetnike u poljoprivrednoj proizvodnji”\nPočeo novi ciklus obuke „Stručnjak za EU fondove“


Vujičić: Smanjen broj nezaposlenih za 3605 lica – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Vujičić: Smanjen broj nezaposlenih za 3605 lica\nVujičić: Smanjen broj nezaposlenih za 3605 lica\n0 193 Manje od minute\nNa evidenciju nezaposlenih Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske zaključno sa 31. martom prijavljena su ukupno 81.053 nezaposlena lica, što je manje za 3.605 ili 4,3 odsto u odnosu na prošlu 2020. godinu kada je bilo evidentirano 84.658, rekao je Srni direktor Zavoda Miroslav Vujičić.\nVujičić je istakao da je od ukupnog broja evidentiranih, 15.429 nekvalifikovanih radnika, 1.329 polukvalifikovanih, 26.087 kvalifikovanih radnika, 26.275 lica sa srednjom stručnom spremom, 495 visokokvalifikovanih radnika.\nOn je dodao da je na evidenciji 957 lica sa višom školskom spremom, 9.797 lica sa Visokom stručnom spremom, 569 mastera, 59 magistara, 29 lica VSS 300 ECTS, te 13 doktora nauka.\nVujičić je istakao da poslodavci zbog kovida 19 pokazuju oprez pri novom zapošljavanju radnika.\nPrema njegovim riječima, poslodavci su u toku prošle godine najveći interes iskazali za zapošljavanjem lica sa zanimanjem u oblasti prerađivačke industrije, zdravstvenih radnika, diplomiranih ekonomista, diplomiranih pravnika, te zdravstvenih radnika ljekara.\nKada je u pitanju zapošljavanje lica sa evidencije nezaposlenih Zavoda, Vujičić je naveo da su za prva tri mjeseca zaposlena ukupno 6.972 lica što je za 263 ili 3,9 odsto više u odnosu na isti period lani kada je bilo zaposleno 6.709.\nNa evidenciju nezaposlenih lica u periodu od 19. marta 2020. godine do 23. aprila ove godine na evidenciju se prijavilo 30.099 lica, kojima je prestao radni odnos.\nSutra početak konsultacija


Jutka uhapšen 3 dana po izlasku iz zatvora - Leutar.net\n28. aprila 2021. LEUTAR Magazin, Vijesti magazin 0\nBivši predsjednik opštine Brus, Milutin Jeličić Jutka juče je priveden, prenose beogradski mediji.\nKako prenosi Blic, pozivajući se na izvore, Jeličić je priveden zbog mahinacija oko državnog zemljišta na Kopaoniku, na teritoriji opštine Brus.\nKako prenose, oko 6 sati juče ujtro policija je opkolila zgradu u kojoj živi Jutka, a on je ubrzo nakon toga on i priveden.\n– Nedeljama unazad inspektori iz Službe za borbu protiv organizovanog kriminala češljali si papire u opštini Brus – otkriva naš izvor iz opštine.\nKako kaže, nezvanično je bilo najava da će Jeličić biti priveden čim bude pušten sa služenja zatvorske kazne zbog polnog uznemiravanja Marije Lukić.\nPodsjetimo, Jeličić je 23. aprila odslužio tromjesečnu zatvorksu kaznu zbog nedozvoljenih polnih radnji nad saradnicom Marijom Lukić.


Podeljena auto sedišta za decu - Opština Žabari\nPodeljena auto sedišta za decu\nPosted on 13. maja 2019. by admin\nOpština Žabari, Savet za bezbednost saobraćaja Opštine Žabari i Agencija za bezbednost saobraćaja organizovali su akciju podele 61 auto sedišta za bebe rođene u 2018. godini i prva tri meseca tekuće godine. Trideset posto novčanih kazni koje se naplate na teritoriji opštine vraćaju se lokalnoj samoupravi i koriste za unapređenje bezbednosti saobraćaja. Tokom protekle godine u opštinsku kasu je sa te pozicije pristiglo oko 2 miliona dinara i ta sredstva su iskorišćena za kupovinu auto sedišta za decu, rotacionih svetala za traktoriste, svetlodobojnih prsluka i opreme za policiju.\nPredsednik Opštine Žabari Jovan Lukić je ovom prilikom istakao važnost pravilne upotrebe auto sedišta, skrenuvši pažnju roditeljima da ih obavezno koriste i prilikom prelaska najkraćih relacija, jer je to najbolji način da njihovi mališani budu bezbedni u saobraćaju. On je naglasio da se na ovaj način omogućava bezbedno učestvovanje najmlađih u saobraćaju, a ujedno se i materijalno pomažu roditelji. Inače, ova auto sedišta imaju sve potrebne reference i ateste i veoma bitno je da se koriste na propisan način kako ne bi došlo do neželjenih posledica.\nIz tih razloga predstavnici Agencije za bezbednost saobraćaja održali su predavanje namenjeno roditeljima, o značaju i pravilnoj upotrebi auto sedišta, zašto je bitno da se koriste uvek i bez izgovora.\nNačelnik Odeljenja za prevenciju i edukaciju Agencije za bezbednost saobraćaja Duško Pešić je istakao da se od 2016. godine sprovodi nacionalna kampanja koja ima za cilj podizanje procenta upotrebe sedišta za decu i pojasa.\n-Svake godine su rezultati vidljivi i procenat roditelja koji prevoze decu u sedištima se povećava. Pre 6 godina kada smo počeli da merimo procenat upotrebe pojasa i sedišta, ti rezultati su bili više nego poražavajući. Tada je procenat upotrebe auto sedišta za decu bio na nivou od 32 odsto, a upotreba pojasa kod dece 7 odsto. Danas je to dosta bolje, korišćenje auto sedišta dostiglo je 60 odsto, a upotreba pojasa oko 45 odsto. Bićemo zadovoljni kada budemo rame uz rame sa najrazvijenijim zemljama, a kod njih je upotreba auto sedišta preko 95 odsto. Uključujući pojas i sedište, to je najefikasnije sredstvo zaštite dece od povreda i smrtnosti u saobraćajnim nezgodama, kazao je Pešić.\nU praktičnom delu, predstavnica Centra za promociju bezbednosti saobraćaja Marijana Jovanović, pokazala je kako se sedište montira u autu, kako se dete smešta u njemu i kako se pravilno vezuje, da bi se u slučaju nezgode zaštitilo od eventualnih povreda.\n-Deca u Srbiji najčešće stradaju kao putnici u automobilima, češće nego kao pešaci i biciklisti zajedno i nekako svi imamo predrasude kada ih vozimo automobilom, da ništa se neće desiti i da su sigurniji u rukama roditelja. Upravo iz tog razloga su jako korisna ova predavanja, gde se roditelji upoznaju sa pravilnom upotrebom auto sedišta, rekla je Marijana Jovanović.\nPodeli auto sedišta prisustvovali su i predsednik Skupštine opštine Žabari Dejan Adamović, načelnik Opštinske uprave Nebojša Milovanović i predsednik Saveta za bezbednost saobraćaja Opštine Žabari Slobodan Jovanović.\nU nastavku je održana edukativna tribina, na kojoj su predstavnici Agencije za bezbednost saobraćaja govorili o načinima stradanja traktorista u saobraćaju, ukazano je na najčešće greške i podeljen je promotivno – edukativni materijal. Savet za bezbednost saobraćaja Opštine Žabari ovom prilikom podelio je i 250 rotacionih svetala i svetloodbojnih prsluka traktoristima, a za tu namenu iz budžeta je izdvojeno oko 400.000 dinara. Takođe, u septembru svim đacima prvacima na teritoriji Opštine Žabari biće podeljeni fluoroscentni prsluci i priručnik za pravilno ponašanje u saobraćaju.\nPosted in Aktuelnosti, Vesti preuzete\n← Sredstva za sufinansiranje mera populacione politike\nXX „SFAS“ U SIMIĆEVU: Prva nagrada Oreškovici →\nUputstvo za plaćanje taksi opština Žabari 14. juna 2019.\nPlan javnih nabavki za 2019. 4. izmena 12. juna 2019.\nJN 08/2019 Obaveštenje o zaključenom ugovoru 10. juna 2019.\nJAVNI POZIV 2/2018 Odluka o dodeli ugovora 7. juna 2019.\nJN 10/2019 5. juna 2019.\nProcena uticaja na životnu sredinu 4. juna 2019.\nOdluka o prvoj izmeni i dopuni odluke o Budžetu za 2019.godinu 4. juna 2019.\nOdluka o Završnom računu budžeta opštine Žabari za 2018. godinu 4. juna 2019.


Demonstranti upali u zgradu parlamenta Hongkonga - BIGportal.ba\nDemonstranti upali u zgradu parlamenta Hongkonga\nJuli 1, 2019 Juli 1, 2019 081\nStotine demonstranata u Hongkongu ušlo je danas u zdanje parlamenta, rušeći po zgradi i ispisujući po zidovima glavne skupštinske sale slogane s protesta.\nGrupa demonstranata koja je ušla u zgradu parlamenta išarala je grafitima zidove i grb te autonomne kineske teritorije, a srušila je deo staklenih i metalnih spoljnih zidova zgrade kako bi ušla unutra, navodi AP.\nIz policije su pozvali demonstrante da se raziđu i najavili da će upotrebiti „odgovarajuću silu“ ako bude potrebno.\nDemonstranti koji su se peli po stolovima poslanika u glavnoj parlamentarnoj sali pisali su slogane koji pozivaju na demokratski izbor premijera i koji osuđuju trenutno suspendovani zakon o ekstradiciji koji je i izazvao proteste.\nMnogi od njih su nosili žute i bele kacige, maske za lice i crne majice koje su postale njihova uniforma na ovim demonstracijama, navodi agencija.\nDo eskalacije protesta došlo je na 22. godišnjicu predaje Hong Konga Kini, a demonstranti su za kasnije posle podne najavili masovnija okupljanja, što je odraz rastuće frustracije koja je nastala kada je predsednica vlade Hongkonga Keri Lam odbila da odgovori na zahteve demonstranata nakon nekoliko nedelja njihovih protesta.\nDemonstranti žele da se formalno povuku zakoni, a da lider Hongkonga Keri Lam da podnese ostavku.\nOni takođe traže nezavisnu istragu o policijskim akcijama tokom protesta 12. juna, kada su policajci koristili suzavac i gumene metke da bi rasterali demonstracije.\nLam, koja je suočena sa kritikama zbog pokušaja usvajanja spornog zakona, obećala je da će više pažnje obraćati stavovima javnosti, ali nije direktno odgovorila na zahteve demonstranata.\nU obraćanju nakon ceremonije podizanja zastave povodom godišnjice primopredaje Hongkonga Kini, predsednica vlade je rekla da su je protesti i dva ranija marša koja su privukla stotine hiljada učesnika naučila da treba bolje da sluša mlade i građane generalno, navodi agencija.\nNATO „Morski povjetarac“ u Crnom moru, ruska flota nadgleda\nPoplave u Irkutskoj oblasti – 12 mrtvih, 153 osobe u bolnici\nSnouden o hapšenju Asanža: Neka slave, ali ovo je mračan trenutak\nZašto se Merkelova i Haradinaj sastaju 6. juna?


Holandski državni program za usvajanje dece kao pokriće za trgovinu ljudima - Princip | Princip\nAdded by Jelena Ilić on 09/02/2021.\nTags: deca, Holandija, Trgovina ljudima, usvojena deca\nHolandija obustavlja međunarodna usvajanja dece nakon što je vladina komisija otkrila da su neka deca ukradena ili kupljena od bioloških roditelja, prenosi Rojters.\nPritisak na komisiju izvršio je sve veći broj odrasle usvojene dece koja su počela da istražuju svoje korene i koja su u velikom broju slučajeva otkrila da su njihovi dokumenti sa rođenja falsifikovani ili ukradeni ili da je njihovo usvajanje bilo ilegalno.\nReč je o deci usvojenoj iz Bangladeša, Brazila, Kolumbije, Indonezije i Šri Lanke u periodu između 1967. i 1998. godine, prenosi Tanjug.\nU nekim od najtežih slučajeva otkriveno je da su deca usvojena preko posrednika bila ukradena ili kupljena pod prinudom nad njihovim biološkim roditeljima.1\nIstražni odbor utvrdio je da su holandski vladini službenici bili svesni nepravde i da su neki umešani u zloupotrebe, mada nisu pronađeni dokazi o podmićivanju.\nMinistar za lokalnu zaštitu Sander Deker rekao je da su zvaničnici zakazali “okrećući pogled od zlostavljanja godinama”.\nJedna Holanđanka koja traži svoje rođene roditelje u Indoneziji rekla je za BBC da pozdravlja vladinu odluku, rekavši da je trenutni sistem podstakao trgovinu decom.\nVidia Astuti Boerma, 45, rekla je da se holandsko usvajanje među zemljama još uvek zasniva na postupku novčanog podsticaja i to motiviše trgovinu ljudima. Ana van Valen, suosnivač Fondacije “Mijn Roots”, koja pomaže usvojenoj deci da pronađu svoje biološke roditelje, kaže da su često nalazila isto ime majke na više papira za usvajanje. „Sumnjamo da je beba zamenjena ili su pruženi podaci netačni“, kaže ona.\nPodaci Fondacije pokazuju da su glavne zemlje porekla dece koje su holandski parovi usvojili u periodu 1981-1992:\nŠri Lanka – 2.972 dece\nKolumbija – 2.132\nIndija – 1.517\nJužna Koreja – 1.323\nIndonezija – 1.2522


Ministar Dačić u poseti Luksemburgu\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić boravi danas u zvaničnoj poseti Velikom Vojvodstvu Luksemburg.\nŠef srpske diplomatije razgovarao je u Luksemburgu sa svojim kolegom, ministrom inostranih i evropskih poslova Žanom Anselbornom.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare nakon sastanka, ministar Dačić izrazio je zadovoljsto posetom Luksemburgu i istakao da je ta zemlja prijatelj Srbije, kao i da se sa ministrom Aselbornom poznaje dugi niz godina.\n„Srbija se raduje predsedavanju Luksemburga Evropskoj uniji, imajući u vidu da se i Srbiji žuri kada je reč o evropskim integracijama i otvaranju prvih poglavlja. Naš glavni strateški cilj jeste članstvo Srbije u EU, a do svakog cilja, pa i najdaljeg, potrebno je napraviti prvi korak. Otvaranje nekog od poglavlja jeste prvi korak. Veoma je važno da postoji kontinuitet u evropskim integracijama, da do kraja godine zajedno nađemo način da otvorimo neko od prvih poglavlja. Srbija ne traži nikakve povoljnosti i povlašćeni status, samo razumevanje za sve što je uradila u odnosu sa Prištinom i u evropskim integracijama. Srbija je kao svoji glavni cilj postavila članstvo u EU i očekujemo da do kraja godine otvorimo neko poglavlje."\nMinistar Dačić dodao je da očekuje da ministar Alesborn, u ime zemlje predsedavajuće, stvori uslove za razmatranje najboljeg načina kako da se Srbiji pomogne u ovom procesu.\n„Da bi Srbija bila stabilna, mora da postoji dinamika u našem evropskom putu, a perspektiva zajedničkog evropskog puta je glavna pokretačka snaga za stabilnost regiona", rekao je šef srpske diplomatije.\nKada je reč o bilateralnim odnosima Srbije i Luksemburga, ministar Dačić istakao je da su oni dobri, ali da je Srbija svesna da će Luksemburg tokom svog predsedavanja imati obaveze i izazove. Srpska strana je istakla volju za većom dinamikom sastanaka zvaničnika dve zemlje na visokom i najvišem nivou, sa željom da se unaprede politički i ekonomski odnosi Srbije i Luskemburga.\nMinistar Dačić naglasio je i da je ekonomska saradnja dve zemlje veoma mala, prošle godine iznosila je 27 miliona evra, što ostavlja mnogo prostora za međusobnu saradnju.\nŠef srpske diplomatije uputio je ovom prilikom i zvaničan poziv ministru inostranih i evropskih poslova Luksemburga Žanu Anselbornu da poseti Srbiju.


Korišćenje deljene fascikle na drugom računaru u sistemu SharePoint Workspace 2010 - SharePoint\nKorišćenje deljene fascikle na drugom računaru u sistemu SharePoint Workspace 2010\nAko dodate nalog na drugi računar, deljenim fasciklama će biti naveden u radnim prostorima na traci za pokretanje u okviru nije na ovom računaru kada na listi je sortirano po kategorijama. Da biste preuzeli deljene fascikle, kliknite desnim tasterom miša na listi, a zatim izaberite stavku Preuzimanje radnog prostora. Deljene fascikle se preuzimaju na vaš računar ako ste prijavljeni na svoj nalog na drugom računaru koji ima ovu deljenu fasciklu ili ako je još jednog člana deljene fascikle na mreži.\nSavet: Ako ste omogućili svojstvo radnog prostora za Preuzimanje automatski na svim računarima, na deljenu fasciklu će automatski se preuzimaju na vaš računar prvi put kada se prijavite na svoj nalog.\nKada se deljena fascikla preuzme, možete je izabrati da biste je otvorili. SharePoint Workspace od vas traži da navedete lokaciju fascikle na kojoj treba da se sinhronizuje sadržaj fascikle.\nAko još uvek niste dodali nalog na drugom računaru, ovu proceduru možete pokrenuti iz bilo koje deljene fascikle. U oknu Zadaci sinhronizacije izaberite stavku Pozovi moje druge računare i sledite uputstva u dijalogu Korišćenje naloga na drugom računaru. Ako ste već dodali nalog na drugom računaru, kada izaberete stavku Pozovi moje druge računare automatski će biti omogućena opcija svojstva radnog prostora Automatski preuzmi na sve moje računare.


Policajac ubio muškarca, branio devojčicu – NovostiDana.rs\nPolicajac ubio muškarca, branio devojčicu\nFoto: MONDO – Petar Stojanović\nPortparol kosovske policije u Gnjilanu Ismet Hašani izjavio je za prištinske medije da je policija bila obaveštena da jedna osoba uznemirava devojčicu od jedanaest godina.\n„Policija je izašla na mesto događaja, a osumnjičeni je pucao u pravcu policije i tom prilikom je ranjen jedan pripadnik policije. Pripadnik policije je u samoodbrani pucao na osumnjičenog, koji je ostao mrtav na licu mesta“, kazao je Hašani.\nVelika policijska akcija na Kosovu!\nOn je rekao da je ranjeni policajac zbog povreda odmah prebačen u Urgentni centar Kliničko-bolničkog centra u Prištini i da je njegovo stanje teško.\nPolicijske ekipe i nadležni tužilac rade na otkrivanju detalje ovog slučaja.\nRođak ubijenog muškarca je za prištinske medije rekao da je ubijeni imao psihičkih problema i da je prema svemu sudeći prvi pucao na policajca.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MILOJEVIĆ: „TENERIFE FAVORIT, POKUŠAĆEMO SA POBEDOM DA NASTAVIMO NAŠU EVROPSKU PRIČU“\nKošarkaši Mega Leksa u sredu 25. januara od 20:30 časova završavaju takmičenje u Košarkaškoj Ligi šampiona utakmicom Sremskoj Mitrovici gde će dočekati ekipu Tenerifa. Karte za meč su već u prodaji po ceni od 300 dinara za tribine i mogu se kupiti u periodu od 8 do 22 časa u kafiću Pinki u okviru hale, kao i na blagajni na dan utakmice.\nMega je porazom u Belgiji u prethodnom kolu izgubila sve šanse za plasman u narednu fazu Lige šampiona, dok je „u igri“ još uvek plasman u FIBA Evrokup, gde će se plasirati najgora petoplasirana ekipa, sve šestoplasirane i dve najbolje sedmoplasirane ekipe iz 5 grupa Lige šampiona. Pored pobede protiv španske ekipe, Mega će zavisiti i od rezultata iz drugih grupa. Dejan Milojević na ovom meču neće moći da računa na poslednje pojačanje Predraga Samardžiskog kao i na ranije povređene Marka Tejića, Radovana Đokovića i Ognjena Čarapića.\nTrener Mega Leksa ističe da je ekipa Tenerifa favorit u ovom meču:\n– U sredu igramo naš poslednji meč u Ligi šampiona a u goste nam dolazi lider naše grupe i jedan od favorita za osvajanje takmičenja. Pored Lige šampiona, Tenerife igra sjajno i u ACB ligi gde su trenutno na drugom mestu, što je još jedan dokaz njihovog kvaliteta. U odnosu na meč u Španiji gde smo bili „u igri“ do poslednjih 5 minuta meča, sada verujem da se nalazimo u boljoj formi, što pokazuju i naše igre u poslednje vreme. Gosti su svakako veliki favoriti na ovom meču. Mi iako nemamo šanse za prolaz dalje, a za plasman FIBA Evrokup zavisimo i od drugih rezultata, svakako ćemo dati sve od sebe da pružimo kvalitetnu igru i da zabeležimo pobedu, sa kojom bi imali šanse da nastavimo našu evropsku priču,\nU pauzama o toku utakmice, u gledalište će iz specijalne sportske puške biti ispucavane majice kompanije Roda. Tri srećna gledaoca koja uhvate šarene majice, u poluvremenu će se takmičiti u šutiranju sa pola terena za vrednu nagradu – plazma TV, poklon kompanije Roda. Na meču protiv Tenerifa će biti nastavljeno sa projektom „Mega Experience“ u okviru kog su gosti kluba mladi i talentovani Mitrovčani.\nMega Leks i Tenerife su se sastali u 7. kolu D grupe Lige šampiona kada je španska ekipa na domaćem terenu slavila sa 73:59. Na tabeli D grupe ekipa Tenerifa je prva sa skorom 10-3 dok je Mega sedma sa 4 pobede i 9 poraza.\nNikola Rebić je u prethodnom kolu Lige šampiona debitovao u dresu Mege a pred meč protiv Tenerifa ističe da bi trijumf protiv Tenerifa puno značio za samopouzdanje ekipe:\n– Dočekujemo Tenerife koji su trenutno u samom vrhu ACB lige. Iako smo ostali bez šansi za plasman u narednu fazu Lige šampiona, u ovu utakmicu ulazimo maksimalno motivisani i daćemo sve od sebe da pobedom završimo ovo takmičenje, uz nadu da će ona biti dovoljna za plasman u FIBA Evrokup. Trijumf protiv tako kvalitetnog protivnika bi nam svakako puno značio za samopouzdanje ekipe pred nastavak takmičenja u ABA ligi,\nMeč Mega Leks – Zadar je zakazan za sredu 25. januar od 20:30 časova u hali PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici. Karte za meč su puštene u prodaju po ceni od 300 dinara za tribine.


Mornar u 2. šeširu čeka žrijeb FIBA Evropa kupa\nBARANI ĆE U 11 ČASOVA SAZNATI IMENA RIVALA\nAko je suditi po imenima mogućih rivala, Barani bi mogli da doguraju jako daleko\n4583 pregleda\t0 komentar(a)\nDžejkob Pulen, Foto: Savo Prelević\nPripadalo im je mjesto u Evrokupu, ali su bez njega ostali odlukom Evrolige, koja nije poštovala uspostavljeni princip - da će u drugo po rangu evropsko takmičenje pozivati ekipe po plasmanima u nacionalnim i regionalnim ligama.\nZbog čekanja na Evrokup, košarkašima Mornara je izmakla mogućnost nastupa u FIBA Ligi šampiona, zbog čega će Barani igrati u četvrtorazrednom kontinentalnom takmičenju - FIBA Evropa kupu. Žrijeb je danas u 11 časova, a tim Mihaila Pavićevića ga čeka u 2. šeširu. Ako je suditi po imenima klubova koji će nastupiti u tom takmičenju, čini se da bi Mornar mogao da dogura jako daleko, možda čak i da prigrabi evropski trofej. Naime, od 16 timova, koji su zasada sigurni učesnici, nešto veći rejting imaju samo turski Bešiktaš, ruska Parma i italijanska Ređana. U FIBA Evropa kup će ući i 11 klubova koji ne prođu kvalifikacije za Ligu šampiona, a najpoznatiji su grčki Iraklis, poljski Anvil i holandski Donar Gronigen, koji je izbacio Mornar u četvrtfinalu Evropa kupa u sezoni 2017/2018.\nFIBA je objavila sastave šešira, ali je toliko komplikovano da se objasni ko bi mogao da nastupi, da bi najbolje bilo sačekati žrijeb, a zatim i kraj kvalifikacija za Ligu šampiona... Biće formirano šest ekipa sa po četiri tima i jedna sa tri, a u drugu fazu idu po dva sastava, kao i dva najbolja trećeplasirana.


I posao vas može uništiti\nD. C. 31. jula 2016. 09:30\nČovekova aktivnost, bilo fizička bilo mentalna, utiče na zdravlje. Posao je sastavni deo života i nužnost, a često je pitanje kako posao utiče na zdravlje. Ono danas sve više dolazi do izražaja.\nUticaj posla na zdravlje radnika najčešće je povezan sa stresom: strah od gubitka posla, strah od neispunjene radne obaveze, strah od kažnjavanja, strah od kašnjenja plate – sve to mnogo više utiče na organizam nego što se mislilo.\nKod nas, a i u većini zemalja, posao u privatnim firmama donosi veći stres nego u državnim, a i mnogo je veći nego što je ranije bio. Prema nekim anketama, 44% radnika misli da njihov posao negativno utiče na njihovo zdravstveno stanje, dok 28% veruje da je taj uticaj pozitivan.\nOko 16% radnika smatra da je posao direktno odgovoran za njihovo opšte zdravstveno stanje, i to kod osoba sa invaliditetom, onih koji se bave opasnim poslovima, rade više od 50 sati nedeljno, radnika u maloprodaji i onih sa niskim primanjima.\nŠto se tiče stresa, 43% radnika kaže da posao direktno doprinosi njihovom stresu, dok 30% kaže da njihov posao utiče na ponašanje i san, a 22% smatra da utiče na telesnu težinu.\nPolovina radnika može preko poslodavca obezbediti zdravstveno lečenje ili lečenje u banji i shodno tome 34% smatra da je to dobro, dok 24% kaže da je korektno ili loše.\nZdrava ishrana je teško dostupna većini radnika zbog previsoke cene i niskih plata, dok je ishrana od strane poslodavca kod više od 50% radnika ocenjena kao fer ili korektna, ali sa zamerkom zbog nedostatka upravo zdrave hrane.\nAnketa pokazuje da 20% radnika radi 50 i više sati nedeljno, a većina njih smatra da je to bitno da bi sačuvali posao ili napredovali u poslu, pa se zbog toga i ne buni. Većina radnika čak i bolesna dolazi na posao, a najčešće su to radnici u restoranima (50%) i medicinski radnici (60%) – skandalozno, je tako šire zarazu tamo gde je ne bi smelo biti!\nNa kraju, podaci pokazuju i velike gubitke koje firme imaju zbog bolesti i odsustva radnika. U nekim firmama je čak 50% profita utrošeno na troškove zdravstvene zaštite.\nAko ste mislili da se navedeni podaci odnose na našu zemlju ili na neku zemlju iz regiona, onda ste se prevarili. Podaci se odnose na Ameriku, a kako je kod nas – možemo da pretpostavimo, ali sigurno nije bolje.\nOvakvi rezultati trebalo bi da budu pouka poslodavcima, političarima i sindikalnim rukovodiocima, ako iskreno brinu o radnicima i ako brinu o radnim efektima, jer postoji jedna izreka: „Dobar radnik je zadovoljan radnik.“


Zidovi od plakara i otvorenih polica - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nPredstavljamo vam sistem za odlaganje stvari i predmeta, koji svojim izgledom neodoljivo podseća na takvu, ili njoj sličnu igračku, koja pokreće moždane petlje. On predstavlja veliku konfiguraciju i može biti sastavljen na više načina, dok njegove glavne elemente čini obilje polica i raznovrsni plakarski delovi.\nZa kreiranje ovog prilagodljivog komada nameštaja je bio zadužen belgijski dizajner Filip Jansen. Njegov zid od polica može biti postavljen na sredini sobe, kao što možete videti na jednom od primera u galeriji, i služiti kao pregrada koja na koristan način razdvaja jednu površinu na dva zasebna dela.\nDizajniran kako bi mogao biti nastavljan iza uglova, crni veliki ormar takođe može okruživati i kamin, a određeni delovi polica su istaknuti drvenim obodima i ostavljeni otvorenima, kako bi pružili mogućnost svojim vlasnicima da na njima istaknu svoje najdragocenije predmete.


Proširena ovlašćenja Agencije za sprečavanje korupcije › Made-in-Germany.rs\nNovim Zakonom o sprečavanju korupcije, koji se primenjuje od ponedeljka, uvedene su brojne novine, a Agenciji za sprečavanje korupcije data ovlašćenja da može da vrši neposredan uvid u sva dokumenta i u slučaju nepodudaranja podataka da proverava imovinu i rodbine javnog funkcionera.\n– Zaposleni u Agenciji sada mogu da kod svih organa javne vlasti i svih drugih pravnih lica neposredno izvrše uvid u sva potrebna dokumenta, a još značajnije je da imamo pravo da od banaka tražimo podatke o računima i finansijskim sredstvima javnih funkcionera bez njihove saglasnosti – objasnila je Verka Atanasković, pomoćnica direktora Agencije za sprečavanje korupcije, a prenosi agencija Tanjug.\nOna je istakla da je novim Zakonom proširen i krug lica od kojih Agencija može da traži podatke u vezi imovine funkcionera, poput braće, sestara, roditelja… Ukoliko ova lica u roku od 30 dana ne dostave tražene podatke o imovini, i oni podležu prekršajnoj odgovornosti, tako da i protiv njih može biti pokrenut prekšajni postupak. Predviđene kazne za javne funkcionere i povezana lica kreću se od 50 do 150 hiljada dinara. Prema rečima Atanaskovićeve, Agencija je sada dobila nezavisnost i finansijsku samostalnost, jer bez saglasnosti direktora Agencije Vlada Srbije više ne može da spreči izdvajanje predviđenih budžetskih sredstava.\n– Sve zakonske odbredbe u vezi sa sukobom interesa sada precizirane, a lična obaveza svakog funkcionera je da uz prijavljivanje imovine i prihoda prijavi i sukob interesa. Ako funkcioneri vrše ili su imenovani na još neku javnu funkciju, za to moraju da traže saglasnost Agencije u roku od osam dana, za razliku od pređašnjih 3 dana. Ukoliko tim povodom dobiju odbijajuće rešenje direktora Agencije, javni funkcioneri imaju mogućnost da se opredele za jednu funkciju koju će obavljati, a ako to ne urade, onda im po sili zakona prestaje druga funkcija – naglasila je Atanaskovićeva.\nNovi Zakon definiše i postupanje Agencije po predstavkama i propisuje šta sve treba da sadrži predstavka građana, kao i anonimna predstavka. Ako se utvrdi da postoji sumnja u koruptivne radnje nekog organa, Agencija može da predloži nadzornom organu da ispita i utvrdi navode i da svoje preporuke za otklanjanje koruptivnih elementa. Ukoliko se to ne uradi, Agencija ima pravo da podnese krivičnu prijavu, i eventulano inicira prekršajni ili disciplinski postupak.\n– Anonimne predstavke se odnose na sumnju na koruptivne elemente u organima javne vlasti. Zakonom je regulisano šta sve treba da sadrži predstavka, pa i anonimna predstavka, kako bi se po njoj postupalo. Da bi Agencija uzela u rad i razmatranje anonimnu predstavku, ona mora da sadrži sumnju na koruptivne elemente i dokaze – poručila je direktora Agencije i dodala da je novi Zakon posebno usaglašen sa preporukama GREKO.\nOna je takođe napomenula da je Agencija nakon 10 godina postojanja konačno dobila pravi naziv „Agencija za sprečavanje korupcije“, jer se bavi preventivnim mehanizmima u sprečavanju korupcije.


Hrvatska u BiH već traži sezonce za rad narednog ljeta – Radio Feral\nVeliki interes ovih dana vlada u Tuzli, Bijeljini i Brčkom za sastanke koje organiziraju menadžmenti turističko-ugostiteljskih objekata s Jadrana, koji su, iako usred zime, već u potrazi za sezonskim radnicima koji će im naljeto 2019. doći iz Bosne i Hercegovine da rade u Malom Lošinju i na ostrvu Cresu.\nU Tuzli je juče zabilježrn jedan takav susret predstavnika “Jadranke Groupa” s ostrva Lošinja sa skoro 50 potencijalnih kandidata zainteresiranih za sezonske poslove. Ovakvi intervjui obavljeni su prethodnih dana u Bijeljini, gdje je bilo stotinjak zainteresovanih, a otprilike isti broj kandidata očekuje se danas i u Brčkom.\n“Nama su potrebni spremačice, čistačice, konobari, kuhari, prodavači, pekari, mesari, vozači”, kaže Baričević.\n“Nudimo i dodatke na plate, plaćen višak odrađenih sati, novac za povratak kući itd. Imamo i pozitivna iskustva s radnicima iz BiH, a mnogi od njih koji su u ranijem periodu došli kod nas, ostali su i da žive na ostrvu Lošinj”, kaže ona.\n“Hrvatski državljani počeli su odlaziti u zemlje Evropske unije tako da su poslodavci tražili od Vlade Hrvatske da omogući lakše dobivanje radnih dozvola”, tvrdi Baričević.\n← Vlada FBiH izmjenila program raspodjele novca za borce: Ko može dobiti jednokratnu pomoć\nZa vikend oblačno vrijeme s padavinama →\nPoplave “siju” mine na nove površine\n25/06/2010 Mirza Musanovic 0\nVelike temperaturne oscilacije u regionu: Razlike od čak 20 stepeni


Označene javne česme sa neispravnom vodom za piće - Glas Šumadije\nNaslovna > Servisne informacije > Označene javne česme sa neispravnom vodom za piće\n20/08/2021 20/08/2021 362Ostavi komentar na Označene javne česme sa neispravnom vodom za piće\nReč je, da podsetimo, o javnim česmama u naseljima Šumarice, Divostin, Bubanj, Košutnjak, Teferič, Beloševac, Ždraljica, Petrovac, Grujina česma i česma Kapavac u Trmbasu.\nU pitanju su česme sa izvorskom „sirovom“ vodom koja ne prolazi kroz postupke prečišćavanja i dezinfekcije. Ispitivanja higijenske ispravnosti vode na tim mernim mestima, obavio je krajem jula Institut za javno zdravlje. To je samo jedan od pet programa kontrole u oblasti javnog zdravlja koje grad Kragujevac finansira sa 3,5 miliona dinara, naglasio je načelnik Gradske uprave za društvene delatnosti, Nikola Ribarić.\nKvalitet vode na javnim česmama kontroliše se jednom mesečno, tako da će sugrađani blagovremeno biti obaveštavani preko sredstava javnog informisanja o ispravnosti vode na javnim česmama.\nTagovi: javne česme Kragujevac Nikola Ribarić voda za piće


Pustoš u Albaniji posle zemljotresa, u toku akcija spasavanja /video/ - 26.11.2019, Sputnik Srbija\nPustoš u Albaniji posle zemljotresa, u toku akcija spasavanja /video/\nSputnjik je u Albaniji, gde je u toku dramatična akcija spasavanja posle serije zemljotresa u kojima je život izgubilo 14 osoba. 26.11.2019, Sputnik Srbija\n19:18 26.11.2019 (Osveženo: 03:55 26.08.2021)\nSputnjik je u Albaniji, gde je u toku dramatična akcija spasavanja posle serije zemljotresa u kojima je život izgubilo 14 osoba.\nDrač, Astiri, Tumani i Tirana su albanski gradovi u kojima je serija jutrošnjih zemljotresa, od kojih su neki bili razorni, ostavila pustoš, a sudbina mnogih koji žive u tim mestima još uvek nije poznata.\nOko 400 vojnika podiže šatore u dva grada, da bi se tu smestili ljudi kojima su kuće oštećene.\nDramatične vesti iz Albanije pratite na Sputnjiku iz minuta u minut.


ARKUS: Prva pobeda Crvenke – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / ARKUS: Prva pobeda Crvenke\nARKUS: Prva pobeda Crvenke\nPovratnik u superligaško društvo, ekipa Crvenke, upisala je prvu pobedu ove sezone na gostovanju u Kikindi 26:23 (12:11).\nTim trenera Vladimira Zejaka dao je nadu navijačima u „najslađem selu“ da bi u plej-autu na proleće opstanak u društvu najboljih mogao biti izboren. Posle deset poraza na startu, najefikasniji u prvom trijumfu bili su Marko Savić sa sedam i Milan Bošković sa šest golova.\nNajbliža bodovima, Crvenka je bila na gostovanju u Subotici gde je poražena od Spartaka 21:20.\nDo kraja prvog dela šampionata ostala su još tri kola. U grupi A Vojvodina i Partizan su overili plasman u plej-of, a samo još teorija deli Dubočicu i Dinamo od plasmana među osam najboljih timova u srpskom rukometu.\n← Prethodni članak Červar pozvao na prvu fazu priprema pred Egipat 2021\nNaredni članak → ARKUS: Zlatko Rakić predvodi strelce, Milan Bomaštar golmane


Srbija: predsednik i ministar različito o Kosovu i EU / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nSrbija: predsednik i ministar različito o Kosovu i EU\nNema ozbiljnog sukoba. Medjunarodnoj zajednici SNS i Vučić žele da pokažu kako se, u nastojanju da normalizuju odnose sa Kosovom, suočavaju sa ozbiljnim otporima, dok domaćoj javnosti sugerišu kako se i dalje lavovski bore za Kosovo kao sastavni deo Srbije, ali moraju da popuštaju pod sve jačim pritiscima\n25.05.2018. - Dragan Janjić Beograd\nSrpski ministar odbrane Aleksandar Vulin i predsednik Srbije Aleksandar Vučić javno su izneli oprečne stavove o srpskoj spoljnoj politici i statusu Kosova. Vulin je rekao da Srbija treba da promeni spoljnu politiku ukoliko je Briselu najvažnije rešavanje kosovskog problema, a Vučić da od promene spoljne politike neće biti ništa i da je Srbija “na evropskom putu”.\nVulinova izjava bila je reakcija na izjavu šefa delegacije EU u Srbiji Sema Fabricija da je rešenje kosovskog problema uslov za članstvo Srbije u Evropskoj uniji (EU). Vučić je rekao da u stavu Fabricija ne vidi ništa sporno i da se zna da je Kosovo ključna prepreka na evropskom putu. "Nema straha da će doći do promena spoljne politike Srbije. Ko hoće da je promeni mora prvo da promeni mene i većinu u skupštini", rekao je on.\nOprečni stavovi o najvažnijim političkim pitanjima u Srbiji ne mogu uticati na stabilnost vladajućeg bloka, budući da Vučić i njegova Srpska napredna stranka (SNS) dominiraju političkom scenom Srbije. Vulin je član vladajućeg bloka i, čak i kada bi zaista imao nameru da nešto promeni u politici Srbije, to nikako ne bi mogao da učini bez saglasnosti Vučića.\nVulin slovi kao političar naklonjen Moskvi, a njegov stav podržao je i ministar spoljnih poslova i predsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić, takodje naklonjen Moskvi. SPS je ključni koalicioni partner Vučićeve Srpske napredne stranke (SNS), a Vulin lider Pokreta socijalista, manjeg partnera u vladajućem bloku, što izaziva podozrenje i nezadovoljstvo u proevropski orijentisanom delu srpske javnosti.\nNema, medjutim, nikakvih naznaka da je reč o nekoj organizovanoj političkoj akciji koja bi Srbiju zaista mogla da okrene Moskvi. Moskva bi svakako želela da pojača uticaj na Srbiju, ali njeni saveznici u zemlji su isuviše slabi da bi joj to obezbedili. Istovremeno, Vučić ostaje okrenut Briselu i Vašingtonu i sve otvorenije govori o neminovnosti dogovora sa Kosovom.\nSrpski predsednik je u proteklih desetak dana javno razmenio različite stavove o Kosovu sa uticajnom Srpskom pravoslavnom crkvom koja smatra da Srbija nikako ne bi smela da popusti i da treba čekati neko povoljnije vreme za. On u tom stavu vidi ideju o “zamrznutom konfliktu”, da Srbija ne može da čeka i da crkva ne treba da donosi ključne političke odluke.\nVećina analitičara u Beogradu smatra da su oprečni stavovi sa Vulinom uobičajena politička igra u kojoj vladajući blok šalje poruke u dva pravca - medjunarodnoj zajednici i domaćoj javnosti. Medjunarodnoj zajednici SNS i Vučić žele da pokažu kako se, u nastojanju da normalizuju odnose sa Kosovom, suočavaju sa ozbiljnim otporima, dok domaćoj javnosti sugerišu kako se i dalje lavovski bore za Kosovo kao sastavni deo Srbije, ali moraju da popuštaju pod sve jačim pritiscima.\nGlavna “adresa” su, zapravo, nacionalistički orijentisani birači koji čine većinu pristalica vladajućeg bloka i koji teško prihvataju ideju o normalizaciji odnosa izmedju Kosova i Srbije. Vučić ne može politički da opstane bez njihove podrške, svestan je da ih je veoma teško ubediti da promene mišljenje, a istovremeno zna da će se Srbija, ako ne reši Kosovo, naći pred ogromnim ekonomskim i političkim problemima.\nPraktično sve zemlje regiona su već članice NATO i EU, ili se pripremaju da to postanu. Ukoliko bi krenula drugim putem, Srbija bi mogla da se suoči sa nekim oblikom izolacije. Budući da više od 80 odsto razmene sa svetom čini razmena sa EU i zemljama regiona, jasno je da bi se, u najmanju ruku, našla u ekonomskoj krizi čije posledice je teško sagledati i predvideti.


Hramovi Sveštenstvo Verski artikli Ikone Pokloni Filigran Knjige Manastirski proizvodi Ostalo - Bogojavljenje - Držači - Eterična ulja - Kalendari - Papirne kese - Pokloni za "Svetog Savu" - Prehrambeni proizvodi - Rezervna oprema - Statue - Stoljnaci i nadstoljnaci - Veliki post - Zastave - Značke - Ostalo\nSveti Sava I Srpski (oko 1175—14. januar 1236) je bio srpski princ, monah, iguman manastira Studenice, književnik, diplomata i prvi arhiepiskop autokefalne Srpske pravoslavne crkve. Rođen je kao Rastko Nemanjić, najmlađi sin velikog župana Stefana Nemanje I, i brat kraljeva Vukana i Stefana Nemanje II Prvovenčanog.\nKao mladić dobio je od oca na upravu Zahumlje (1190. ili 1191). Ubrzo 1192. ili 1193. godine Rastko je pobegao na Svetu goru i zamonašio se u ruskom manastiru Svetog Pantelejmona, gde je dobio ime Sava. Kasnije je sa svojim ocem, koji se zamonašio i dobio ime Simeon (verovatno 25.3.1196), podigao manastir Hilandar (1198-99), prvi i jedini srpski manastir na Svetoj gori.\nCD Crtani film "Maša i medved"\nSinhronizaovan na srpski jezik. ..\nSlagalica "Sveti Sava"\nCD Crtani film "Serafimino neobično putovanje"\nSveti Sava (12х10,5 cm)\nIkona je kaširana, sa drvenim ramom, zastakljena. ..\nŠolja "Sveti Sava"\nKnjiga "Život Svetog Save"\nTvrdi povez ..\nDruštvena igra "Sveti Sava"\nDruštvena igra Sveti Sava namenjena je deci od 7 do 14 godin..\nPoklon paket za Svetog Savu\nPoklon paket sadrži 1. Bojanku "Sveti Sava" 2. Slagalicu..\nSveti Sava (35.5x25.5)cm\nIkona je pravljena kombinovanom tehnikom po uzoru na srednjo..


► Aleksić: Za najgore rezultate u borbi protiv virusa kriva je vlast, ne građani\nPotpredsednik Narodne stranke i poslanik Miroslav Aleksić izjavio je danas da su rezultati u Srbiji u borbi protiv koronavirusa najlošiji na celom Balkanu, jer je u Srbiji najveći broj umrlih i zaraženih, dok je vlast pokušala da potpunu konfuziju i nesposobnost prikrije optužbom da građani nisu slušali savete lekara i da su sami krivi za širenje epidemije.\n"Građani nisu krivi, jer su slušali sve savete. Kriva je vlast koja se prvo šegačila sa virusom, koji je predsednik Srbije Aleksandar Vučić lečio čašicom rakije. Krivi su jer su početkom marta organizovali prikupljanje potpisa za SNS i Vučić je držao miting u Krušiku u Valjevu. Kada se virus prosuo po Srbiji, uveli su najstrože mere u Evropi, koje nisu dale rezultat, jer su nesposobni", rekao je Aleksić.\nOn je na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije istakao da ni u ratovima nije postojao policijski čas koji je trajao 83 sata i da se niko u Evropi tako ne iživljava nad svojim građanima kao se režim Aleksandra Vučića iživljava nad građanima Srbije.\n"Kakve su mere koje su sprovodili najbolje govore podaci o stotinama inficiranih lekara, vojnika i policajaca, dakle ljudi koji je trebalo da nas sačuvaju od virusa. Prethodna dva meseca vladala je potpuna konfuzija i pokazala se sva nesposobnost Vučićevog režima", rekao je Aleksić.\nAleksić je naveo da su privreda i poljoprivreda "u potpunom haosu", što Vučića nije sprečilo da sve vreme vodio najbrutalniju funkcionersku kampanju i da deli respiratore po Srbiji i pakuje pakete pomoći koji su deljeni sigurnim glasačima SNS-a.\n"Zbog svega toga mi poslanici Narodne stranke neće učestvovati u današnjoj sednici Skupštine Srbije, čiji je cilj samo da potvrdi sve što je rađeno prethodnih mesec i po dana. Skupština je izgubila kontrolnu funkciju i režim je radio šta je hteo, a sada očekuju da dođemo na sednicu i kažemo da je sve bilo u redu. Ništa nije bilo u redu i nećemo da učestvujemo u toj farsi", rekao je Aleksić.\nPotpredsednica Narodne stranke Sanda Rašković Ivić upitala je kako je moguće da 15. marta nije bilo uslova za sednicu parlamenta, kada je u bilo 55 zaraženih, a postoje uslovi danas, kada su hiljade ljudi inficirane a 162 je umrlo.\n"Struka i politika su se maksimalno povezale, u decembru i januaru bilo je jasno šta se dešava, a naša ministarstva zdravlja i socijalnih pitanja, pod čijim su nadležnošću starački domovi nisu učinila ništa da se valjano pripreme", rekla je Sanda Rašković Ivić.\nPotpredsednica Narodne stranke je rekla da mere policijskog časa i potpunog zatvaranja nisu dale rezultat, što se vidi kada se broj zaraženih i umrlih uporedi sa državama u okruženju.\n"Kasnili su dva meseca sa merama i zato su reagovali snažnim i nehumanim zatvaranjem cele Srbije", rekla je Sanda Rašković Ivić.\nPoslanica Narodne stranke Dijana Vukomanović pozvala je ministra rada i socijalne zaštite Zorana Đorđevića da podnese ostavku, jer je u nadležnosti ministarstva na čijem je čelu i starački dom u Nišu u kojem je umrlo 37 starih.\n"Ako je do jutros broj umrlih bio 157, onda 37 ljudi koji su bili u tom domu čini 23 odsto od ukupnog broja umrlih. Nije dovoljno da jedan direktor bude uhapšen, neophodno je da ministar Đorđević podnese ostavku", rekla je Dijana Vukomanović.


Kako je dolar Crnu Goru zavio u crno na poslu veka... | WebTribune\nHome IZBOR Kako je dolar Crnu Goru zavio u crno na poslu veka…\nKineska strana je tada, po dobro osmišljenoj strategiji koju praktikuje u svojim poslovima širom zemljinog šara, osim izvođenja radova, ponudila i finansijsku podršku projektu u vidu dolarskog kredita.\nNaravno, kako je Crna Gora država koja praktično nema sopstvenu unutrašnju štednju i akumulaciju, za realizaciju bilo kakvih projekata prosto je primorana da pozajmljuje novac.\nKinezi su tada prirodno insistirali da kredit bude dolarski budući da je Kina dugo vremena bila najveći povjerilac Vašingtona, sa deviznim rezervama koje su svojevremeno premašivale čak 2.000 milijardi američkih dolara.\nU međuvremenu, kineske devizne rezerve su znatno smanjene, pa je u decembru 2016. godine objavljeno da se one kreću na nivou od oko 1.120 milijardi dolara, što u ovom momentu Kinu čini drugim najvećim američkim povjeriocem nakon Japana, sa rezervama od 1.130 milijardi dolara.\nTa promjena na čelu liste najvećih povjerilaca Vašingtona zasigurno je značajna novost, i nije slučajna, a takođe je dio nove kineske strategije prema Americi. A da su iole ozbiljne, crnogorske vlasti bi i sa tim već bile upoznate, da išta prate i tumače od zbivanja u svijetu.\nU martu 2015. godine Radoje Žugić, tadašnji ministar finansija, a aktuelni guverner Centralne banke Crne Gore, kazao je da ne strahuje da će država imati štetu zbog kursnih razlika kada počne da vraća kineski kredit, pa on nije ni hedžovan, odnosno zaštićen od valutnog rizika.\nKako je tada rekao, „kao ekonomista ne može da prihvati da će monetarna politika SAD u narednom periodu biti snažan dolar i smanjenje konkurentske moći“.\nTako „stručna“ opservacija neodoljivo podsjeća na izjavu jednog takođe bivšeg crnogorskog ministra finansija i premijera Igora Lukšića, koji je svojevremeno u zoru globalne finansijske krize 2008. godine, kada je svakom ko se iole razume u ekonomiju bilo jasno da se sprema potres svjetskih razmjera, na televiziji opušteno izjavio da kriza nimalo neće uticati na Crnu Goru.\nOtuda danas nema mjesta za čuđenje kada saznajemo da je usled jačanja dolara za 2,6 odsto u odnosu na evro, kineski kredit za auto-put poskupeo za samo 163 miliona evra.\nU tom slučaju riječ „samo“ iskoristili smo bez trunke ironije. Naime, oni koji prate politiku američkih Federalnih rezervi (FED) već neko vrijeme sigurno su upoznati sa činjenicom da je eri jeftinog dolara došao kraj i da nije riječ o jednokratnom potezu FED-a.\nNa osnovu objavljenih projekcija Federalnih rezervi, već tokom 2017. godine možemo očekivati čak tri povećanja referentne kamatne stope, za koju u FED-u kažu da bi za tri godine trebalo da dostigne ciljana tri procenta, sa trenutnih 0,75 odsto.\nU slučaju da se desi i pola od najavljenog scenarija američkih Federalnih rezervi, kineski dolarski kredit koji je Crna Gora uzela za izgradnju auto-puta, blago rečeno, odletjeće u stratosferu.\nA Crnogorci će se sa nostalgijom sjećati vremena kada je on bio na današnjem nivou. Dakle, pitanje zašto i da li je potreban hedžing se kod ozbiljnih ljudi i država ni ne postavlja. Jedino se postavlja pitanje kako da se uslovi zaštite od valutnog rizika kvalitetno ispregovaraju i sprovedu u praksi.\nCrnogorski građani, blago rečeno, treba da se zabrinu s obzirom na „kompetentnost“ onih koji u njihovo ime donose odluke.\nJer teško bi se drugačije mogao prokomentarisati potez vlasti jedne zemlje koja je sklopila ugovor težak oko 30 odsto nacionalnog BDP-a zbog kojeg će, kako stvari stoje, ispaštati i još nerođene generacije Crnogoraca.\nAktuelni režim je već jednom svoje štetne dilove „rešavao“ tako što je stranog investitora, poput slučaja sa Rusima u KAP-u, proglasio za nepoželjnog i „eliminisao“ iz Crne Gore. Možda je plan da svoju nekompetentnost i sklapanje sličnih ugovora ponovi i u slučaju auto-puta.


Lavrov i Čavušoglu razgovarali o Balkanu: Za BiH potreban multilateralni format - 30.10.2021, Sputnik Srbija\nLavrov i Čavušoglu razgovarali o Balkanu: Za BiH potreban multilateralni format\nMinistar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov razgovarao je na marginama samita G20 u Rimu sa svojim turskim kolegom Mevlutom Čavušogluom o situaciji na... 30.10.2021, Sputnik Srbija\nTakođe je saopšteno i da su pored teme Balkana šefovi diplomatija Rusije i Turske razgovarali i o Zakavkazju.Govoreći o Zakavkazju, ministri su spomenuli i mogućnost pokretanja regionalnog mehanizma u formau „3+3“ sa ciljem da se razblokiraju ekonomske i transportne veze.Lavrov razgovarao i sa kineskim kolegom: Nezapamćeno visok nivo odnosa Rusije i KineLavrov je na marginama samita razgovarao i sa šefom kineske diplomatije Vangom Jiem o odnosima dve zemlje koji su, kako je rekao, dostigli nezapamćeno visok nivo.Lavrov je podsetio da će 26. sastanak šefova vlada Rusije i Kine biti održan pre kraja godine, a da će tome prethoditi sastanci pet međuvladinih komisija.On je dodao da očekuje da će razgovarati o svim ključnim političkim pitanjima sa svojim kineskim kolegom.\nsvet, rusija, turska, sergej lavrov, mevlut čavušoglu, g20, rusija – politika, svet – politika, region, bosna i hercegovina (bih)\n20:54 30.10.2021 (Osveženo: 16:04 16.11.2021)\nMinistar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov razgovarao je na marginama samita G20 u Rimu sa svojim turskim kolegom Mevlutom Čavušogluom o situaciji na Balkanu i oni su izrazili spremnost da koordinišu svoje napore kako bi se situacija u regionu stabilizovala.\n„Glavna tema razgovora bila je posvećena koordinaciji napora da se situacija na Balkanu stabilizuje. Reči je bilo o koordinisanju zajedničkih koraka kako bi se rešio problem u Bosni i Hercegovini uz korišćenje multilateralnog formata“, navodi se u saopštenju ruskog Ministarstva spoljnih poslova.\nTakođe je saopšteno i da su pored teme Balkana šefovi diplomatija Rusije i Turske razgovarali i o Zakavkazju.\nGovoreći o Zakavkazju, ministri su spomenuli i mogućnost pokretanja regionalnog mehanizma u formau „3+3“ sa ciljem da se razblokiraju ekonomske i transportne veze.\nLavrov razgovarao i sa kineskim kolegom: Nezapamćeno visok nivo odnosa Rusije i Kine\nLavrov je na marginama samita razgovarao i sa šefom kineske diplomatije Vangom Jiem o odnosima dve zemlje koji su, kako je rekao, dostigli nezapamćeno visok nivo.\n„Naši kontakti su veoma, veoma intenzivni. Ovo održava kvalitativno nivo odnosa bez presedana između Ruske Federacije i Narodne Republike Kine. Zadaci koje su pred nas postavili naši lideri primenjuju se na svim nivoima vlasti i pozitivno se održavaju u građanskom društvu“, rekao je Lavrov.\nLavrov je podsetio da će 26. sastanak šefova vlada Rusije i Kine biti održan pre kraja godine, a da će tome prethoditi sastanci pet međuvladinih komisija.\nOn je dodao da očekuje da će razgovarati o svim ključnim političkim pitanjima sa svojim kineskim kolegom.


DEVETA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANJA NARODNE SKUPŠTINE RS U 2012. GODINI: UTVRđEN DNEVNI RED I ZAKLJUčEN ZAJEDNIčKI NAčELNI PRETRES O KRIVIčNIM I PRAVOSUDNIM ZAKONIMA\n1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koji je podnela Vlada;\n2. Predlog zakona o izmenama Zakonika o krivičnom postupku, koji je podnela Vlada;\n3. Predlog zakona o dopuni Zakona o javnom tužilaštvu, koji je podnela Vlada;\n5. Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize, koji je podnela Vlada;\n6. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju Javnog preduzeća "Elektroprivreda Srbije", Beograd (Projekat "Unapređenje tehnologije eksploatacije u RB Kolubara u cilju povećanja efikasnosti termoelektrana i smanjenja uticaja na životnu sredinu"), koji je podnela Vlada;\n7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, koji je podnela Vlada;\n8. Predlog odluke o usvajanju Godišnjeg plana upotrebe Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2012. godini, koji je podnela Vlada;\n9. Predlog odluke o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2012. godini, koji je podnela Vlada;\n10. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o osnivanju Srpsko-ruskog humanitarnog centra, koji je podnela Vlada;\n11. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji u oblasti odbrane između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Grčke, koji je podnela Vlada;\n12. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Savezne Republike Brazil o saradnji u oblasti odbrane, koji je podnela Vlada;\n13. Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Indonezije o saradnji u oblasti odbrane, koji je podnela Vlada;\n14. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Angole o saradnji u oblasti odbrane, koji je podnela Vlada;\n15. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, koji je podnela Vlada;\n16. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Belorusije o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, koji je podnela Vlada;\n17. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Gruzije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, koji je podnela Vlada;\n18. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Tunis o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, koji je podnela Vlada;\n19. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kanade o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, koji je podnela Vlada;\n20. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o plovidbi plovnim putevima na unutrašnjim vodama i njihovom tehničkom održavanju, koji je podnela Vlada;\n21. Predlog odluke o dopunama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podneo predsednik Narodne skupštine;\n22. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Socijalistička partija Srbije.\n23. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, koji je podnela Vlada;\n24. Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, koji je podnela Vlada.\nNarodna skupština je, većinom glasova narodnih poslanika, prihvatila predlog narodnog poslanika Vladimira Ilića da se obavi zajednički načelni pretres o tačkama 1, 2, 3. i 4. dnevnog reda; zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama 5, 7, 20. i 23. dnevnog reda, zajednički načelni i jedninstveni pretres o tačkama 6, 16, 17, 18, 19. i 24. dnevnog reda, zajednički jedinstveni pretres o tačkama 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14. i 15. dnevnog reda sednice i zajednički jedinstveni pretres o tačkama 21. i 22. dnevnog reda.\nU nastavku rada, Narodna skupština vodila je i zaključila zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, Predlogu zakona o izmenama Zakonika o krivičnom postupku, Predlogu zakona o dopuni Zakona o javnom tužilaštvu i Predlogu zakona o dopuni Zakona o sudijama. Predloge ovih zakona obrazložio je ministar pravde i državne uprave Nikola Selaković.\nNarodna skupština nastavlja rad u ponedeljak, 17. decembra, u 10 časova.\nIzvor: Vebsajt Narodne skupštine Republike Srbije, 16.12.2012.


Haški tribunal ponovo u Prvoj gimnaziji u Sarajevu | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nHaški tribunal ponovo u Prvoj gimnaziji u Sarajevu\nSarajevo, 28. oktobar 2014.\n„Od suštinskog je značaja da se mladi ljudi koji nisu osjetili direktne posljedice rata u Bosni i Hercegovini, ali itekako osjećaju indirektne, edukuju o problematici suđenja za ratne zločine“, izjavio je Hamza Agić, učenik Prve gimnazije u Sarajevu nakon prezentacije o MKSJ-u koju je za njega i njegove kolege održala profesorica Arijana Ahić. Znanja stečena tokom nedavno održane radionice o MKSJ-u profesorica Ahić je podijelila sa svojim učenicima kroz jednosatnu interaktivnu prezentaciju, koristeći vizuelne i audio sadržaje kao prikladnu formu da bi svoje učenike upoznala s brojnim aspektima rada Tribunala.\nUčenike je interesovalo da li domaće pravosuđe ima kapacitet da nastavi suđenja za ratne zločine i na taj način da svoj doprinos borbi protiv nekažnjivosti najodgovornijih osoba za kršenje međunarodnog humanitarnog prava tokom ratnih sukoba.\nOvogodišnji, treći ciklus predavanja o MKSJ-u u srednjim školama u BiH se zatvorio u Prvoj gimnaziji, upravo tamo gdje je i započeo 2011. godine. Ovaj put su umjesto predstavnika MKSJ-a Almira Alića predavanje držali profesori gimnazija iz Sarajeva pokazujući da je moguće sadržaje vezane za proces tranzicione pravde uspješno implementirati u nastavni program. Reakcije učenika potvrđuju njihovu veliku spremnost da se suoče s važnim temama iz nedavne prošlosti, da bi sebi obezbijedili normalnu budućnost u BiH.\n„Ova prezentacija doprinosi razvoju objektivnog rasuđivanja i sagledavanja situacije što je veoma bitno za generacije koje će sutra voditi bosanskohercegovačko društvo.“\n„Drago mi je da smo dobili priliku da se upoznamo s radom institucije o kojoj i nismo znali baš puno.“\n„Prezentacija je bila dosta poučna i bogata informacijama koje su u svakom slučaju korisne za poznavanje našeg, kao i međunarodnog sudskog sistema. Nadam se da će se ovaj projekat održavati i narednih godina, jer smatram da bi se i mlađe kolege trebale obrazovati u ovom pravcu.“


U oblasti fiskalnih sistema, Mikroelektronika AD prisutna je od 2000. godine kada je počinjao proces fiskalizacije Srbije.\nPrva iskustva sticana su prenosom licence za proizvodnju fiskalnih uređaja velikog italijanskog proizvođača Fasy. Ovim značajnim prenosom licence, proizvodnja kasa postala četvrti proizvodni projekat Mikroelektronika u oblasti komercijalne industrije.\nU skladu sa zahtjevima tržišta, 2007. godine uspostavljena je saradnja i sa manjim, bugarskim proizvođačem Datecs, čiji su uređaji najviše plasirani na tržištu istočne Evrope.\nNa bazi potreba naših mnogobrojnih klijenata, Mikroelektronika je donijela značajnu stratešku odluku da domaćem tržištu ponudi unaprijeđene proizvode bazirane na višegodišnjem iskustvu i dugoj tradiciji proizvodnje visokih tehnologija u oblastima vojne, a zatim industrijske elektronike. Ovakvi uređaji imaju za cilj da ponude niske cijene kakve nude proizvođači iz država istočne Evrope, ali daleko viši nivo kvaliteta na koji su navikli naši klijenti.\n2010. godine Mikroelektronika predstavlja novu generaciju uređaja porizvedenih isključivo na bazi potreba domaćih klijenata i novih trendova u poslovanju koji zahtijevaju brže i kvalitetnije proizvode, te partnerske odnose sa svojim dobavljačima i serviserima, upravo onakve kakve nude naši stručni timovi.\n(c) Mikroelektronika A.D. 2012 Povratak na vrh


Učinkovita solarna tehnologija\nInovativna tehnologija u području solarne energije donosi na tržište usavršene i tehnički naprednije proizvode. Karakterizira ih visoka energetska učinkovitost koja kompletna rješenja čini troškovno prihvatljivijima. Veća izdržljivost i dulji vijek trajanja podržani su jamstvom proizvođača a korisnicima daju dodatnu sigurnost u kvalitetu proizvoda. Prilagođeni konstrukcijom, solarni moduli postali su pristupačni i jednostavni za montažu.\nSolarni moduli koriste se kao komponente većih fotonaponskih sustava za generiranje i opskrbu strujom u većim komercijalnim projektima. Kod dizajniranja takvih sustava, uzimaju se u obzir specifične potrebe i zahtjevi korisnika kako bi se ostvarila najveća energetska učinovitost i osigurale maksimalne uštede.\nKontrola kvalitete G-Solar modula\nKvaliteta kontrole G-Solar proizvoda jedna je od glavnih konkurentskih prednosti u procesu proizvodnje. Nastavno na testiranja polu-proizvoda, završna testiranja izvode se na svakom pojedinačnom modulu, za koji se izdaje certifikat o obavljenom testiranju i jamstvo za kvalitetu. Dosadašnja ispitivanja i mjerenja na simulatoru sunca pokazala su da G-Solar moduli imaju karakteristike koje nadilaze druge proizvode premium klase dostupne na tržištu.


Opština Lebane daje punu podršku predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću – Info Centar Juga\nNa sednici Skupštine Opštine Lebane koja je održana juče, 15.avgusta, upućena je podrška Predsedniku Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije u istrajnosti u borbi na očuvanju mira na Kosovu i Metohiji, navodi se u saopštenju dostavljenoim medijima iz kabineta predsednika opštine Lebane.\nOpština Lebane, daje punu podršku Predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću u pregovorima oko rešavanja problema Kosova i Metohije, kojim bi sačuvali i održali mir i stabilnost u regionu. Oštro osuđujemo napade koji su ovih dana sve učestaliji a stižu od onih koji bi da Srbiji i srpskom narodu naruše mir i učine našu zemlju marginalnim činiocem u regionu.\nPodržavamo politiku koju Predsednik Aleksandar Vučić vodi u okolnostima koje su vrlo teške, dajemo podršku u njegovim namerama u pogledu očuvanja mira i stabilnosti.\nPoštovani Predsedniče, građani Opštine Lebane daju punu podršku Vama i Vladi Republike Srbije, i sa ponosom stojimo iza svake odluke koju Vi i Vlada donesete, posebno kada je reč o rešavanju najvažnijeg pitanja za Srbiju-PITANjE Kosova i Metohije, zaključuje se u saopštenju.\nLebanski naprednjaci pružaju podršku Aleksandru Vučiću u istrajnosti u borbi za očuvanjem mira na Kosovu i Metohiji


UREDBA O USLOVIMA I NAČINU PRIVLAČENJA ULAGANJA: ZA SVAKO NOVOOTVORENO RADNO MESTO DRżAVA ćE INVESTITORU PLAćATI OD 3.000 DO 7.000 EVRA, U ZAVISNOSTI OD PODRUčJA U KOJE SE NOVAC ULAżE. GRANICA ZA DOBIJANJE DRżAVNE POMOćI SPUšTENA SA 250.000 EVRA ULAGANJA NA 150.000 UZ OBAVEZU ZAPOšLJAVANJA NAJMANJE 20 LJUDI\nUredbom o uslovima i načinu privlačenja ulaganja ("Sl. glasnik RS", br. 27/2016 - dalje: Uredba) propisano je da 2016. godine najveće subvencije po novootvorenom radnom mestu budu 7.000 evra po zaposlenom, a za investicije u razvijenijim opštinama i gradovima 3.000.\nTime se smanjuje granica za podsticaje investitorima za otvaranje radnih mesta, koja je prethodnih godina bila i do 10.000 evra po zaposlenom. Takođe, istim aktom je smanjena i granica za dobijanje državne pomoći sa 250.000 evra na 150.000, uz obavezu zapošljavanja najmanje 20 radnika.\nPropisani su i precizni uslovi za dobijanje državnih podsticaja. Investitor koji želi da dobije 150.000 evra državne pomoći moraće da zaposli najmanje 20 radnika, onaj koji želi 300.000 evra ima obavezu da obezbedi najmanje 30 radnih mesta, a oni koji bi hteli 600.000 evra državnih podsticaja moraju obezbediti između 40 i 50 radnih mesta.\nPri tom, investitori moraju obezbediti održavanje investicije najmanje pet godina, redovno isplaćivati plate radnicima, i to u iznosu 120 odsto minimalne zarade, odnosno minimalac plus 20 odsto, i da obezbede najmanje 25 odsto ukupnih ulaganja. Na državne subvencije ne mogu računati preduzeća u teškoćama, firme koje nisu izmirile obaveze prema državi, privredni subjekti koji su broj zaposlenih u protekloj godini smanjili deset odsto, kao ni preduzeća u kojima država ima vlasnički udeo.\nSubvencije za investitore podeljene su u pet grupa za podsticaje po radnom mestu.\nU prvoj grupi su opštine koje imaju stopu razvijenosti veću od republičkog proseka. Investitori koji ulažu u njih mogu računati na 3.000 evra po radnom mestu i još deset procenata od ukupnih investicija.\nU drugoj grupi su opštine čiji je stepen razvijenosti od 80 do 100 odsto republičkog proseka, a za njih će država davati 4.000 evra po radnom mestu i 15 procenata od vrednosti investicije.\nZa opštine koje su u trećoj grupi razvijenosti, a to su one koje imaju između 60 i 80 odsto republičkog proseka, investitori će dobijati 5.000 evra po zaposlenom i 20 odsto od vrednosti investicije.\nU četvrtoj grupi su opštine koje imaju prosek ispod 60 odsto republičkog proseka, a investitori će za svako radno mesto od države dobijati podsticaje od 6.000 evra i 25 procenata vrednosti investicije.\nNajviše će država stimulisati investitore koji se odluče da ulažu u petu grupu, u kojoj su devastirana, odnosno najnerazvijenija područja Srbije. Za svako radno mesto u tim područjima država daje 7.000 evra i još 30 odsto vrednosti investicije.\nUredbom je precizirano da se sav novac za privlačenje direktnih investicija obezbeđuje u budžetu Srbije, ali da se deo može obezbediti i iz međunarodne razvojne pomoći. Precizirano je da se novac može davati i za finansiranje investicionih projekata u proizvodnom sektoru i sektoru usluga koje mogu biti predmet međunarodne trgovine.\nU isto vreme, podsticaji se ne mogu koristiti za finansiranje projekata u sektoru saobraćaja, ugostiteljstva, igara na sreću, trgovine, proizvodnje sintetičkih vlakana, uglja i čelika, duvana i duvanskih prerađevina, oružja i municije, aerodroma, komunalnom sektoru i sektoru energetike.\nUredbom su precizirani i načini isplate podsticaja, obaveze investitora u pogledu obezbeđivanja garanacija, kao i stroga kontrola dodeljene državne pomoći. Podsticaji će se dodeljivati u tri rate u skladu s ugovorom i raspoloživim budžetskim sredstvima, a investitor ima obavezu da priloži bankarsku garanciju izdatu od poslovne banke u Srbiji, bezuslovnu i plativu na prvi poziv u korist Srbije. Nakon dobijanja svake ture novca od države, investitor ima obavezu da dostavi izveštaj, a Ministarstvo privrede će imati nezavisne revizore koje će kontrolisati da li se novac koristi namenski. Država će sa nesavesnim investitorima moći i da raskine ugovor.\nUslovi za dobijanje podsticaja\nulaganje od 150.000 evra - 20 novih radnih mesta\nulaganje od 300.000 evra - najmanje 30 novih radnih mesta\nulaganje od 600.000 evra - 40-50 novih radnih mesta\n25 odsto od ukupnog ulaganja mora da obezbedi investitor, bez državne pomoći\nPodsticaji po radnom mestu po regionima\nrazvijenost iznad republičkog proseka: 3.000 evra po radnom mestu + 10 odsto investicije\nod 80 do 100 odsto republičkog proseka: 4.000 evra po radnom mestu + 15 odsto investicije\nod 60 do 80 odsto republičkog proseka: 5.000 evra po radnom mestu + 20 odsto investicije\nispod 60 odsto republičkog proseka: 6.000 evra po radnom mestu + 25 odsto investicije\ndevastirana područja: 7.000 evra po radnom mestu + 30 odsto investicije\nIzvor: Vebsajt Dnevnik i Srbija danas, 15.03.2016.


"Vojna baza Hmejmim u Siriji izgubila je u ponedeljak 17. septembra uveče vezu sa posadom ruskog aviona Il-20", navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane Rusije. Komanda ruske baze organizovala...\nPrednosti ruskog Su-35 nad američkim F-22\n"Ruski borbeni avion Su-35 imao bi prednost nad američkim lovcem pete generacije F-22 'raptor' kada bi se suočili u borbi", piše analitičar lista "Biznis insajder".\nRusiji nisu potrebni ukrajinski delovi za vojnu tehniku\n"Rusija je u potpunosti završila proces zamene uvoza kada je reč o komponentama za vojnu tehniku iz Ukrajine, pitanje zavisnosti od te zemlje, kada je reč o naoružanju je zatvoreno", izjavio je...\nNa Dalekom istoku Rusije završila se osnovna faza vojnih manevara "Istok 2018", tokom kojih je ruska vojska odbila napad i uništila glavnu snagu zamišljenog neprijatelja.\n"Dve bespilotne letelice koje su uništene u utorak noću u ruskoj vojnoj bazi Hmejmim u Siriji, lansirane su iz zone deeskalacije Idlib", saopštio je na brifingu direktor ruskog Centra za...\nRusija spremna za vojne vežbe u Mediteranu\nRusija ima ambiciju da postane najveći svetski izvoznik oružja, pre svega zbog najnovijeg tenka "Armata", izjavio je generalni direktor "Rosoboroneksporta" Aleksandar Mihejev.\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu izjavio je da su vojne snage na istoku zemlje stavljene u stanje visoke pripravnosti pred predstojeće vojne manevre "Istok-2018" koji će se održati u septembru...\nU Rusiji počela iznenadna provera borbene gotovosti\nIznenadna provera borbene gotovosti počela je u delovima Centralnog i Istočnog vojnog okruga, desantnih snaga i vojno-transportne avijacije.\nRuski predsednik Vladimir Putin na jesen stiže u Beograd, a u njegovu čast i u čast godišnjice oslobođenja Beograda i pobede u Prvom svetskom ratu, 11. novembra biće priređena grandiozna vojna...


Kritike Dodiku zbog negiranja Dana državnosti BiH - Klix.ba\nSve u skladu s Ustavom\nKritike Dodiku zbog negiranja Dana državnosti BiH\n23.11.2011. u 12:47\nPred Dan državnosti BiH 25. novembar Milorad Dodik je ponovno uzburkao strasti i iskazao svoje, od prije poznate stavove kojima osporava državnost BiH kazavši da Dan državnosti "ne postoji ni u jednom zakonu niti u zvaničnom aktu BiH, te da se ne može obilježavati kao praznik institucija BiH".\nOvaj put se Dodik obratio stranim ambasadorima u BiH, napominjući ih da se "radi o očiglednom kršenju važećih propisa i ignorisanju Ustava BiH koji je dio međunarodnog ugovora".\nNo, da je u cijeloj priči Dodik najmanje upoznat sa važećim propisima, jasno se vidi iz saopćenja koje je izdalo Ministarstvo vanjskih poslova BiH na čelu sa Svenom Alkalajem.\nMinistarstvo podsjeća sve građane Bosne i Hercegovine, uključujući i Milorada Dodika na činjenicu da je Skupština Republike Bosne i Hercegovine 1995. godine donijela Zakon o proglašenju 25. novembra Danom državnosti. Iste godine je i Predsjedništvo BiH donijelo Ukaz o proglašenju Zakona o proglašenju 25. novembra Danom državnosti.\nČlanom 2. Aneksa II Ustava Bosne i Hercegovine predviđeno je da “Svi zakoni, propisi i sudski poslovnici, koji su na snazi na teritoriji Bosne i Hercegovine u trenutku kada Ustav stupi na snagu, ostat će na snazi u onoj mjeri u kojoj nisu u suprotnosti sa Ustavom dok drugačije ne odredi nadležni organ vlasti Bosne i Hercegovine.”\nMinistarstvo vanjskih poslova podsjeća da Zakon o proglašenju 25. novembra Danom državnosti nije u suprotnosti s Ustavom BiH, niti je njegova ustavnost ikada osporena, a kako se Parlamentarna skupština BiH kao nadležni organ još uvijek nije odredila o zvaničnim praznicima Bosne i Hercegovine, navedeni zakon ostaje na snazi na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH također podsjeća na izjavu Igora Radojičića, predsjednika Narodne skupštine entiteta RS, kada je u vezi sa Zakonom o zabrani nošenja zara i feredže, koji je usvojen davne 1950., rekao da "prema principu pravnog kontinuiteta, još uvijek su na snazi zakoni iz bivše SFRJ i bivše BiH ukoliko nije donijet nikakav novi zakon u određenoj oblasti ili postojeći zakon eksplicitno stavljen van snage".\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH zaključuje da se isti princip mora primjenjivati i na Zakon o proglašenju 25. novembra Danom državnosti.


Real Madrid prodaje Luku Jovića u Vulverhempton za 20 miliona evra? – Sport\nReal Madrid prodaje Luku Jovića u Vulverhempton za 20 miliona evra?\nSrpski fudbaler Luka Jović već duže vreme je na izlaznim vratima Real Madrida i, čini se, samoje pitanje vremena kada će promeniti sredinu. Jović je na „Santjago Bernabeu“ stigao u junu 2019. godine, ali nije uspeo da se nametne treneru Zinedinu Zidanu.\nNekadašnji igrač Crvene zvezde, Benfike i Ajntrahta iz Frankfurta odigrao je samo 26 utakmica za „kraljevski klub“ u svim takmičenjima, uz dva postignuta pogotka.\nJović je postigao samo dva gola za Real.\nOsim problema na terenu, bilo je mnogo povreda, ali i nedaća koje nemaju veze sa sportom, pa je u više navrata bio sankcionisan zbog kršenja protokola donesenih zbog pandemije koronavirusa.\nDugo se već spekulisalo gde bi mogao da nastavi karijeru, spominjao se prelazak u Milan, ali bi on mogao da završi u Premijer ligi. Vulverhempton je, prema informacijama Skaj sportska i Atletika, zainteresovan da u svojim redovima vidi srpskog reprezentativca.\nVukovi su trenutno 12. na tabeli Premijer lige sa 20 bodova imaju problema u napadu posle povrede Raula Himeneza, a 22-godišnji srpski napadač jedno je od potencijalnih rešenja u predstojećem zimskom prelaznom roku.\nReal je prošle godine Jovića platio 60 miliona, ali mu je trenutna tržišna vrednost tek nešto više od 20 miliona evropskih novčanica.\nTeniser Endi Mari dobio specijalnu pozivnicu za Australijan open!\nŠekil O’ Nil odabrao najbolju petorku NBA lige svih vremena!


Da li ograničenje brzine na 30 km/h zaista donosi veću bezbednost i manje zagađenje? - Biznis.rs\nPariz uveo meru koja će smanjiti broj saobraćajnih nezgoda za 25 odsto\n19.10.2021 10:01 Autor: Julijana Vincan 7\nU okviru napora da smanje zagađenje i unaprede bezbednost saobraćaja gradske vlasti u Parizu uvele su meru prema kojoj je brzina na gotovo svim...\nU okviru napora da smanje zagađenje i unaprede bezbednost saobraćaja gradske vlasti u Parizu uvele su meru prema kojoj je brzina na gotovo svim putevima grada ograničena na 30 kilometara na sat. Kako za Biznis.rs objašnjava profesor Saobraćajnog fakulteta dr Milan Vujanić, ovo ne treba da čudi i nije usamljen slučaj u svetu, već treba primeniti i kod nas.\n„Vozači su vrlo čudni. Ograničenje u Parizu od 30 km/h doneto je zato što je usled veće brzina veća i verovatnoća da pešak pogine. Vrlo su jasna svetska ispitivanja koja kažu da u slučajevima kada pešak bude udaren brzinom od 30 km/h nastrada 10 odsto pešaka. Kada se vozi 40 km/h verovatnoća da će pešak poginuti je 20 procenata, a pri brzini od 60 km/h je to 80 procenata, dok na 80 km/h pešaci ne preživaljavaju“, naglasio je naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima, u Srbiji je sa 60 km/h u naseljenim područjima ograničenje smanjeno na 50 km/h. Ipak, on podseća da je u Japanu svuda u naseljima ograničenje 40 km/h, iako imaju bolje puteve, bolja vozila i sve ostalo u saobraćaju bolje od nas.\n„Pariz, shvatajući da su pešaci veoma ugroženi u gradskim područjima, uveo je ograničenje od 30 km/h. Broj onih koji će poginuti u saobraćaju višestruko je manji sa 30 km/h, što je nama najvažnije. Inače se u gradu svakako ne može postići veća brzina, zato ta ograničenja mene ne bi dotakla u gradskoj vožnji. Sve je moguće sprovesti, a ono čega se narod najviše kloni su kazne. Međutim, nije suština da se propišu kazne, nego da postoji izvesnost kažnjavanja – znači, ukoliko neko prekrši propis mora biti svestan da će biti kažnjen“, smatra profesor Vujanić.\nOn navodi primer Los Anđelesa i Las Vegasa u kojima su kamere postavljene na svakom semaforu.\n„Ljudi tamo lepo voze i sve vreme sam razmišljao kako je moguće da pešaci ne pretrčavaju van pešačkog prelaza, da vozači voze lagano, i onda sam primetio da na svakom semaforu imaju kamere. Ulice su sa šest traka plus razdelno ostrvo sa cvećem ili ogradom u sredini, tako da ne može ni da se prođe. Tako su napravljeni uslovi da učesnik u saobraćaju ni ne može da pogreši, ali da i ako to učini sigurno bude detektovan kamerom i kažnjen, i zato se niko ne ponaša suprotno od pravila“, primećuje naš sagovornik.\nKako je naveo, domaći zvaničnici najavili su da je poručeno 1.000 kamera od kompanije Huawei, ali da time neće biti sve pokriveno.\n„London je svojevremeno imao 20.000 kamera. Kod njih se kontroliše ulazak u žutu traku tako što u njihovom GSP-u operateri prate saobraćaj i čim neko uđe u žutu traku operater pritisne dugme. Ako vozilo tu ostane više od 100 jardi (30 metara) pritiska drugo dugme, snimak direktno ide u policiju i stiže kazna – bez diskusije. Kada kod nas dođe momenat da narod bude svestan da se prekršaji sigurno kažnjavaju, neće ni činiti prekršaje. Nisam pobornik kažnjavanja, već preventive i smatram da je važno da decu učimo ponašanju u saobraćaju, jer oni moraju da se uključe u saobraćaj veoma rano„, napomenuo je naš sagovornik.\nProfesor je naglasio da decu društvo mora da nauči gde smeju da se igraju, gde da prelaze ulicu, kako se vozi romobil, trotinet i bicikl, pa posle toga moped, automobil, i na taj način ih postepeno uvede u saobraćaj u koji su, kako kaže, svi uključeni čim izađu iz kuće.\nMeđutim, kada je reč o ograničenju od 30 km/h, američki CNN je postavio pitanje da li će se zaista tako smanjiti zagađenje, dok pojedini kritičari tvrde da će se na taj način stvarati još veće saobraćajne gužve u špicu i čak povećati emisije štetnih gasova. Ipak, kako se navodi, to će delimično zavisiti i od toga da li će vozačima dosaditi da poštuju ograničenje brzine, te će biti primorani da se drugim prevoznim sredstvima kreću od jednog kraja grada na drugi.\nZvaničnici gradske uprave Pariza istakli su da će se ovom merom smanjiti ukupan broj saobraćajnih nezgoda, kako se procenjuje, za 25 odsto, a nesreće s fatalnim ishodom za 40 odsto, ukazujući na studiju Svetske zdravstvene organizacije. Oni su rekli i da će se zagađenje bukom smanjiti za 50 odsto, kao i da saobraćajna buka negativno utiče na fizičko i psihološko zdravlje i izaziva stres, nesanicu i depresiju.\nNova mera uvedena je nakon konsultacije javnosti u oktobru i novembru 2020. godine u kojoj je učestvovalo više od 5.700 ljudi, a ostaje da vidimo da li će slično da se desi i u Beogradu i drugim gradovima Srbije.\nAUTOBUSI BEOGRAD GRAD BEOGRAD PARIZ SAOBRAĆAJ\nPOVEĆANI BONUSI KOD AUTOOSIGURANJA ZA 5 DO 10 ODSTO Za veću bezbednost u saobraćaju\nPANDEMIJA ĆE DUGOTRAJNO IZMENITI POSLOVNI RITAM U KOMPANIJAMA Rad od kuće…\nISTORIJSKA ODLUKA EU Ukinuto budžetsko ograničenje\nNadajmo se da će zaista da vazduh bude manje zagađen i bezbednost veća\nSmešan mi ovaj deo oko buke, pa zabranite bahatim motoristima ulazak u naseljena mesta, oni prave najbahatije bukku turiranjem…\nOvo je kompletna glupost. Treba edukovati sve učesnike u saobraćaju kako da se ponašaju a ne da zbog nesavesne manjine trpe svi. Zamislite ljude koji gradskim prevozom sada putuju po sat vremena do posla kada je ograničenje 50. Koliko će im trebati ako se brzina smanji na 30km na sat.\nSlazem se da treba uvesti takva ogranicenja, kad vec nema nacina da se ljudi sami kontrolisu\nMa kakvi 30km/h i ovih 50 je malo, neka se pešaci drže pešačkih prelaza, staviti kamere svuda pa će svi poštovati ograničenje i pravila a ne da se mili po putu… Svašta\n20.10.2021 #7 Author\nTreba uvesti i kod nas takva ogranicenja. Svi ucesnici u saobracaju bi bili bezbedniji


kosarka.me - Ostojić: Imamo mnogo problema, protiv Akademika ostaviti što bolji utisak\nOstojić: Imamo mnogo problema, protiv Akademika ostaviti što bolji utisak\nNapisao: Miloš Pročitano 1871 puta\tponedeljak, 09 oktobar 2017 14:00\nKošarkaši Ibra sjutra u 17 časova na Bandžovom brdu kreću u ispisivanje nove stranice u istoriji kluba. Rožajci u prvom kolu Balkanske lige dočekuju bugarski Akedemik Bultex, što će biti njihov prvi zvanični internacionalni meč od kada klub postoji.\nDebi u Balkanskoj ligi međutim ne stiže u idealno vrijeme za klub sa crnogorskog sjevera. Dva Amerikanca koja su planirani kao nosioci igre nisu prošli medicinske preglede, povredu je pretrpio i Tomašević, čija je zamjena Veselin Kovačević stigao prije tek nekoliko dana. Danilo Drašković koji treba da pojača roster odavno vuče povredu, a na sve to su se nadovezali problemi sa papirima novog Amera Tarnera, čiji je sjutrašnji nastup pod znakom pitanja.\n''Imamo dosta problema pred start Balkanske lige. Dosta povrijeđenih igrača, a roster još uvijek nije kompletan, jer narednih dana očekujemo dolazak dva košarkaša na poziciji ''1'' i, posebno, ''4'', jer je jako teško naći na tržištu kvalitetnog igrača na tom mjestu. Igramo protiv bugarske ekipe koja je već odigrala prvi meč u tamošnjem šampionatu, upisavši pobjedu. Dakle, jasno je da je pred nama ogroman izazov'' - kazao je za naš portal trener Ibra Mladen Ostojić i nastavio:\n''Zbog svih poteškoća sa kojima se suočavamo, nemamo prevelika očekivanja od sjutrašnje utakmice. Vjerujem da će za 15-ak dana, kada stignu novi igrači i uigraju se sa ostatkom ekipe, sve to mnogo bolje izgledati, te da ćemo biti konkurentni u nastavku lige, koja je duga. Cilj koji imamo protiv Akademika je da u trenutnim okolnostima, uz pomoć domaće publike, ostavimo što bolji utisak'' - izjavio je Ostojić.\nObjavljeno u: Balkanska Liga/FIBA Evrokup\nViše iz ove kategorije: « Mornar u FIBA Evrokupu\tIbar na premijeri poražen od Akademika »\nElvis Čekić prvo pojačanje Ibra\nKK Ibar: Novi Zakon o sportu doveo u pitanje opstanak kluba\nMladen Ostojić preuzeo kormilo danskog kluba\nOstojić: Ovo je veliki uspjeh i podstrek za mlade košarkaše\nOstojić: Srećni smo, napravili smo još jedan istorijski rezultat\nABA liga/ABA liga 2 (1869)\nOstale lige (2214)


Nemanja-Đerić-Đekson - strana 5 - Vesti - Svet Plus\nNemanja Đerić Đekson najnovije vesti - strana 5\nNemanja Stevanović: Ne pominjite mi ime Milene Ćeranić!\nNemanju Stevanovića u skorijoj budućnosti očekuju dva velika događaja: najpre ženidba, a onda i roditeljstvo. Svakako, pevač je okrenut lepoj budućnosti koja ga čeka, pa se na prošlost ni ne osvrće, pa ni na bivšu devojku Milenu Ćeranić.\nNemanja Stevanović i njegova verenica Jelena spremni: Biraju krevetac za bebu\nNemanja Stevanović i njegova verenica Jelena Filipović uskoro će postati roditelji, te se za tu, najvažniju životnu ulogu već spremaju, pa brižljivo obilaze prodavnice sa bebi opremom.\nNemanja Stevanović će postati tata!\nNemanja Stevanović nedavno je objavio da se uskoro ženi, a sada je sa svojim fanovima podelio još jednu vest, i to još radosniju. Naime, popularni pevač uskoro će postati tata!\nNemanja Stevanović se ženi 1. marta: Venčaćemo se na moj rođendan!\nNemanji Stevanoviću će 2014. godina svakako biti uspešna, jer će se oženiti, a svima ostalima je pre svega poželeo dobro zdravlje u godini koja je pred nama.\nNemanja Stevanović se ženi: Osećam da će moje prvo dete biti žensko!\nPevač Nemanja Stevanović uskoro se povlači sa tržišta "dostupnih" muškaraca, jer, kako je potvrdio, ženi se svojom dugogodišnjom devojkom, manekenkom Jovanom Filipović.\nSemjuel L. Džekson: Voleo bih da se nađem u nastavku Ratova Zvezda\nSemjuel L. Džekson izjavio je da bi se rado našao u nastavku "Ratova zvezda" iako ne zna da li neko računa na njega, ali naglašava da je vrlo zainteresovan da se to dogodi.\nSemjuel L. Džekson u adaptaciji romana Stivena Kinga\nGlumac Semjuel L. Džekson pridružio se ekipi trilera "Cell" koji će biti rađen prema istoimenom romanu Stivena Kinga, prenosi magazin "Varajeti".\nLekar Majkla Džeksona pušten iz zatvora zbog primerenog vladanja\nAmerički lekar Konrad Mari, koji je 2011. osuđen na četiri godine zatvora za ubistvo iz nehata pop ikone Majkla Džeksona, pušten je juče na slobodu, nakon dve godine služenja kazne.


Delević: Srbiju na spisak sigurnih zemalja | Srbija\nDelević: Srbiju na spisak sigurnih zemalja | Mondo Portal\nDelević: Srbiju na spisak sigurnih zemalja 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.10.2012. / 11:23 14:06\nDelević: Srbiju na spisak sigurnih zemalja\nPredsednica Odbora za evropske integracije Skupštine Srbje Milica Delević izjavila je danas da upozorenje, koja dolaze iz EU da je ugrožena vizna liberalizacija za Srbiiju, treba shvatiti vrlo ozbiljno.\nDelević je kao moguće rešenje predložila stavljanje Srbije na spisak sigurnih zemalja.\n"Svako upozorenje uvek shvatam veoma ozbiljno", rekla je Delević na konferenciji za novinare posle predstavljanja projekta "Jačanja organizacija civilnog društva u Srbiji".\nOna smatra da treba preduzeti sve moguće kratkoročne mere da se spreče zloupotrebe vizne liberalizacije i delovanje organizacija i svih onih koji utiču na povećanje broja lažnih azilanata u zemljama EU.\nDelević je istakla da su za rešenje problema ipak najvažnije dugoročne mere, a to su, kako je naglasila, unapređenje ekonomskih mogućnosti Srbije i stvaranje jednakih mogućnosti za sve.\nPodsećajući da svega 0,3 odsto zahteva za azil bude odobreno, Delević je ocenila da je jedno od mogućih rešenja da Srbija bude prebačena na listu sigurnih trećih zemalja, što bi, kako je istakla, skratilo proceduru donošenja odluke o azilu i vreme za koje podnosioc zahteva uživa povlastice u zemljama u kojima je podneo zahtev.\nOna je podsetila da su neke zemlje to već uradile.\nNa pitanje kako tumači porast evroskepticizma u Srbiji, što pokazuju najnovija istraživanja,\nDelević je odgovorila da taj trend postoji već duže vreme i da su razlozi za to što proces približavanja EU dugo traje, što građani smatraju da je povezan sa političkim uslovljavanjem, a postoji i kriza u EU.\nDelević je istakla da je približavanje EU i dalje proces koji u Srbiji uživa najveću podršku.\nDelević je ocenila da novi izveštaj Evropske komisije ne udaljava Srbiju od EU, kao i da ne predstavlja iznenađenje. "Ne bih rekla da je bio iznenađenje, ni u pogledu ocene onoga što je urađeno, ali ni\nu pogledu toga šta se očekuje za dalji napredak", kazala je Milica Delević.\nUkazala je da je pred vlastima u Beogradu još mnogo posla na polju reformi - pravosuđe, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, očuvanja nezavisnosti institucija poput Narodne banke Srbije, kao i normalizacija odnosa Beograda i Prištine.\nDelević je ocenila da je, uprkos stavu srpskih vlasti da se zalažu i za EU i za Kosovo, moguć dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\n"Isto kao što se bojim da ukoliko ne uđemo u dijalog spremni da vučemo taj proces, naći ćemo se u situaciji da proces vuče nas, a tada ćemo prostora za traženje modaliteta koji su povoljni za nas imati manje", objasnila je ona.\nMilica Delević je kazala da ne očekuje promenu strategije EK, uprkos protestima Srbije zbog formulacije o poštovanju teritorijalnog integriteta Kosova, i ocenila da se ta formulacija odnosi na isključivanje podele Kosova kao mogućeg ishoda dijaloga Beograd-Priština.\n"Ne očekujem promenu teksta izveštaja, niti strategije pošto to nisu zajednički dokumenti koji se usaglašavaju između Srbije i EU, već su to dokumenti Evropske komisije. Tu formulaciju razumem kao\nisključivanje podele iz mogućih ishoda predstojećeg dijaloga",objasnila je ona.\nMilica Delević je istakla da izjave srpskih zvaničnika ne bi trebalo da relativizuju evropski put zemlje i otežavaju korake ka EU.\n"To nas onda uvodi u začarani krug u kome građani razumeju da se može u EU pod našim uslovima, pa su posle još više razočarani kada napretka bude, ali tek kada se uvaže očekivanja iz Evrope", objasnila je.\nazilanti vize srbija u eu


- Što se tiče solarnih panela, to je prvi put da smo napravili uslov za tako nešto u zakonu. Ono što je važno za solarne panele - smanjili smo procedure postavljanja panela i njihovog vezivanja na mrežu - rekla je nedavno resorna ministarka.\nU zvaničnom odgovoru koje je "Blic Biznis" dobio iz Ministarstva rudarstva i energetike, dodeljivanje subvencija za postavljanje solarnih panela će se odvijati prema istom modelu finansiranja koji se primenjuje za sufinansiranje energetske sanacije stambenih zgrada, porodičnih kuća i stanova.\n- Za dodelu sredstava građanima se predviđa mehanizam da se sredstva dodeljuju u saradnji i uz sufinansiranje jedinica lokalne samouprave preko privrednih subjekata. Primenjivaće se istovetan model kao i za finansiranje energetske sanacije stambenih zgrada, porodičnih kuća i stanova. Građani će na javni poziv moći da konkurišu uz profakturu izabranih privrednih subjekata, kažu za "Blic Biznis" iz Ministarstva rudarstva i energetike.\nNestašica materijala UDARA NA JOŠ JEDNU INDUSTRIJU Solarni paneli SVE SKUPLJI\nLokalne samouprave obezbediće do 25 odsto podsticaja dok će građani učestvovati sa najmanje 50 odsto sopstvenih sredstava.\n- Iako je uvođenje ovog koncepta podsticacjna mera sama po sebi, jer omogućava da se investicija vrati u periodu od 8 do 10 godina, a nakon toga proizvodnja električne energije postaje besplatna, Ministarstvo je donelo odluku da podrži prve kupe-proizvođače kako bi ovaj koncept što pre zaživeo, zaključuju iz Ministarstva.\nKupac-proizvođač će prema tvrdnjama ministarstva, sklapati ugovor sa snabdevačem, koji se bavi prodajom električne energije, a u slučaju da se nalazi u kategoriji domaćinstvo, sa snabdevačem će se skalapati ugovor o potpunom snabdevanju sa neto merenjem.\nSa dva solarna panela se uštedi 15 odsto mesečne potrošnje\nKako je "Blic Biznis" već pisao sa dva solarna panela ugrađena na jednom domu, porodica može da uštedi čak 15 odsto mesečne potrošnje struje. Sa povećanjem broja panela, povećava se i procenat uštede na računu za struju.\n- Taj sistem za dva kilovata je sistem bez baterija, koštao bi oko 3.000 evra. Ipak, ne mora to da bude najmanja investicija, moguće je recimo ugraditi i solarni panel od jednog kilovata, što bi bilo oko 1.600 evra, istakao je tom prilikom naš sagovornik.\nInvesticija može da se otplati za sedam, osam godina i to direktno kroz uštede, što je na neki način povpoljnije od čuvanja novca u banci.


Registar ugovora o finansiranju poljoprivredne proizvodnje počeo je sa radom 1. juna 2015. godine, čime je na snagu stupio Zakon o finansiranju i obezbeđenju finansiranja poljoprivredne proizvodnje ("Sl. glasnik RS", br. 128/2014 - dalje: Zakon).\nRegistar ugovora o finansiranju, kako je objasnila ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević Bošković, sadržaće podatke o svim ugovorima o finansiranju poljoprivredne proizvodnje, koje će poljoprivrednici sklapati u budućnosti na osnovu Zakona.\nNa taj način, biće omogućena transparentnost finansiranja poljoprivredne proizvodnje jer registar onemogućava višestruko opterećenje mesta proizvodnje zalogom na budućim poljoprivrednim proizvodima, a njegov javni karakter predstavljaće podsticaj za ispunjenje obaveza svih učesnika u sistemu predžetvenog finansiranja.\nPrema njenim rečima, sledeći korak u uspostavljanju ovog sistema jeste obuka predstavnika banaka i prerađivačke industrije, poljoprivrednika, udruženja proizvođača i svih ostalih subjekata, ali i promocija za one koji žele da koriste ovakav način finansiranja poljoprivredne proizvodnje.\nTakođe, kako je dodala, pripremljen je i objavljen prateći Pravilnik o podacima koji se upisuju u Registar, tako da su stvoreni svi preduslovi za njegovo funkcionisanje, jer je cilj da što više poljoprivrednika na ovaj način dođe do finansijskih sredstava.\nZakonom nije propisana obaveza osiguravanja useva, ali je za očekivati da će praksa nametnuti tu potrebu, navela je ministarka, te pozvala poljoprivrednike da u što većem broju osiguraju svoje useve i tako se zaštite od elementarnih nepogoda koje nas ne zaobilaze.\nGovoreći o Zakonu ona je navela da su njime propisane pravne norme a da je na poljoprivrednim proizvođačima da dogovore sve detalje u vezi toga.\nBanke, poverioci i proizvođači imaju mogućnost da se dogovore da kompletna otplata uloženih sredstava bude kroz poljoprivredni proizvod, a imaju i mogućnost da se dogovore da ceo aranžman bude predmet osiguranja kod osiguravajućih kuća.


Zaharova: Od Trampovih reči o EU - Truman, Ajzenhauer i Kenedi se „prevrću u grobu“ - Sputnjik Srbija\n17:29 15.07.2020 (osveženo 17:33 15.07.2020) Preuzmite kraći link\nOna je ocenila da je formiranje EU išlo u interesu Vašingtona a ne obrnuto, kako misli američki predsednik.\nKako je navela, američki predsednici – Hari Truman, Dvajt Ajzenhauer i Džon Kenedi, u čije vreme je počinjao proces evropske integracije, našli bi se u nedoumici od reči sadašnjeg šefa Beče kuće. Štaviše, „prevrnuli bi se u grobu“.\n„Posle Drugog svetskog rata SAD su kao jedan od najvažnijih ciljeva formulisali stvaranje novog ekonomskog poretka. Taj cilj niko nije ni pokušao da sakrije – liberalizacija svetske trgovine. Tržište sopstvene robe, stvaranje sopstvenih pravila igre u oblasti carina i resursa. A najviše je Vašington strahovao od obnavljanja trgovinskih ratova u Evropi, koji su slabili američke ekonomske pokazatelje i vodili ka teškim krizama koje su prerastale u ratove“, objašnjava Zaharova na Fejsbuku.\nZaharova je dodala da je važan korak Amerike bila realizacija plana Vajt-Morgentau o stvaranju MMF i Svetske banke.\n„To je bila osnova za novi ekonomski model sveta. Upravo to je u osnovi fenomena pojave evropske ekonomske i političke integracije“, navela je portparolka ruskog Ministarstva.\nAmerički lider Donald Tramp izjavio je da je EU formirana kako bi iskorišćavala SAD u svoje svrhe i da zloupotrebljava svoj položaj, prenosi pres služba Bele kuće.\nPo njegovim rečima, EU „nikad nije imala dobar odnos prema SAD“ i nepravedna je prema Amerikancima.\nOn je dodao da raniji američki predsednici o tome „nisu imali pojma“.\nDvajt Ajzenhauer, Džon Kenedi, Hari Truman, Rusija\n19:38 Brisel Srbiji zalupio vrata – ključ koji ih otvara je u statusu Kosova i Srpske


"Razbojnika" Lukašenka ne zanima Evropska unija - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » „Razbojnika“ Lukašenka ne zanima Evropska unija\nPovodom prinudnog sletanja aviona Rajanera u Minsk i hapšenja beloruskog aktiviste\n„Razbojnika“ Lukašenka ne zanima Evropska unija\nMarija Kojčić25.05.2021. 10:49\nFoto: EPA-EFE/ ONLINER\nBeloruska policija je uhapsila opozicionog blogera i aktivistu Romana Protaševiča i njegovu devojku Sofiju Sapegu pošto je Rajanerov avion na letu iz Grčke u Litvaniju po naređenju vlasti u Minsku u nedelju prinudno sleteo u glavni grad Belorusije.\nEvropski političari su prizemljivanje aviona okarakterisali kao „otmicu“ i „“vazduhoplovno razbojništvo“. Prethodni navodi da je u avionu bila podmetnuta bomba su se pokazali kao lažni.\nIzvršni direktor Rajanera Majkl O’Liri je rekao da veruje da su u avionu koji je u nedelju preusmeren u Minsk bili i agenti beloruskog KGB-a. On je u intervjuu za Njuztok brekfast, preneo je Gardijan, rekao da je „izgleda namera vlasti bila da ukloni novinara i njegovu saputnicu… Verujemo da su se na aerodrom iskrcali i neki agenti KGB-a.“\nO’Lirijevi komentari bili su prva zvanična potvrda izveštaja da se iz aviona nakon prinudnog sletanja iskrcalo još četiri putnika, što je podgrejalo spekulacije da su Protaševiča pratili pripadnici bezbednosnih službi pre nego što je avion prizemljen. O’Liri je ukazao da veruje da je ovo prvi ovakav incident na letu neke evropske aviokompanije.\nObelodanjeno je da je Sapega, ruska državljanka koja studira na Evropskom humanističkom univerzitetu (EHU) u Litvaniji, prinudno izvedena iz aviona zajedno sa Protaševičem, koga beloruske vlasti optužuju za podsticanje prošlogodišnjih masovnih protesta protiv beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka.\nAvion je leteo iz Atine u Viljnus, ali je preusmeren na Minsk. Protaševič, bivši urednik uticajnih Telegramovih kanala Neksta i Neksta lajv, uhapšen je u Minsku pošto je Lukašenko naredio vojsci da angažuje svoj avion Mig-29 da krene u susret Rajanerovom avionu.\nPutnici u avionu su rekli da je Protaševič predao svoj telefon i druge lične stvari Sapegi kada je saznao da će avion prinudno sleteti. Ni Minsk ni Moskva nisu javno potvrdili hapšenje Sapege niti da li je ona optužena za neko krivično delo. EHU je zahtevao da se Sapega pusti na slobodu, saopštivši da je nju Istražni komitet u Minsku uhapsio u „neosnovanim i izmišljenim okolnostima“.\nOna priprema odbranu master rada u Viljnusu, saopštio je Univerzitet.\nEvropski lideri su za juče zakazali razgovore o merama koje treba preduzeti protiv Belorusije.\n„Ovo je jedan ozbiljan i opasan presedan koji otvara pitanja sigurnosti multilateralne regulative koja reguliše međunarodni vazdušni saobraćaj. Odnosi Belorusije i Evropske unije su već dugo labilni, još od kada je Lukašenko došao na vlast, a to što je dao saglasnost za jedan ovakav potez govori da mu odnosi sa EU očigledno nisu prioritet“, kaže za Danas Pavle Jevremović, bivši ambasador Srbije pri UN.\nEvropska unija bi morala oprezno da odgovori na ovu situaciju da ne bi došlo do poremećaja postojećeg međunarodnog sistema u vazdušnom saobraćaju, naglašava Jevremović i dodaje da ako se opredeli za sankcije, one moraju da budu fokusirane na odgovorne pojedince u državnom vrhu Belorusije.\nEU je već uvela sankcije za gotovo 60 beloruskih zvaničnika, uključujući Lukašenka i njegovog sina Viktora zbog optužbi za izbornu krađu i nasilno gušenje protest 2020, uz brutalnosti u beloruskim zatvorima. Minsk se, piše Gardijan, sve više okreće Moskvi za podršku, ograničavajući posledice potencijalnih sankcija Brisela ili Vašingtona.\nJevremović kaže da su za Moskvu odnosi s Belorusijom „veoma važni s obzirom na zategnutosti u odnosima nalik na Hladni rat, a između ostalog, i zbog aktivne posredničke uloge Belorusije u postojećem sporu Moskve i Kijeva“.\nLetonija i Litvanija su saopštile da vazdušni prostor iznad Belorusije treba smatrati nebezbednim, a šef letonske diplomatije Edgars Rinkevičs je rekao da ga treba zatvoriti za sve međunarodne letove. Litvanska policija je saopštila da je pokrenula predsudsku istragu o „prinudnom nestanku“.\n„Koordiniramo s našim saveznicima. Ova izuzetno neuobičajena inicijativa Lukašenka će imati ozbiljne posledice“, rekao je britanski ministar spoljnih poslova Dominik Raab.\nDržavni sekretar SAD Entoni Blinken je u nedelju uveče rekao da SAD zahtevaju da se Protaševič odmah pusti na slobodu.\n„Ovim šokantnim činom koji je izvršio Lukašenkov režim ugroženi su životi više od 120 putnika, uključujući američke državljane“, navodi se u saopštenju.\n„Prvi izveštaji koji ukazuju na umešanost beloruskih bezbednosnih službi i upotrebu beloruske vojne letelice za pratnju aviona izuzetno su zabrinjavajući i zahtevaju punu istragu.“\nSajmon Kovenej, ministar spoljnih poslova Irske gde je sedište Rajanera, rekao je da će „Belorusija nedelovanje ili neodlučnost EU shvatiti kao slabost.“\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je rekla da je potez Belorusije „potpuno neprihvatljiv“, a predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel je osudio prinudno sletanje aviona i „apelovao na beloruske vlasti da odmah oslobode uhapšenog putnika i u potpunosti mu zagarantuju njegova prava“. On je, takođe, upozorio da incident „neće proći bez posledica“.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg je rekao da je incident „ozbiljan i opasan“, te je zahtevao pokretanje međunarodne istrage.\nPodaci sa vebsajta flightradar24.com su pokazali da je avion preusmeren samo dva minuta pre nego što je trebalo da uđe u litvanski vazdušni prostor. Nakon sedam sati na zemlji avion je poleteo i stigao u Viljnus gde je litvanska premijerka Ingrida Šimonite dočekala putnike. „Ova situacija s kojom ste morali da se suočite je potpuno bez presedana“, rekla je putnicima.\nAleksandar LukašenkoEUEvropska unijalitvanijaPavle JevremovićRajanerRoman ProtasevičSofija SapegaMinsk\nJedno reagovanje na “„Razbojnika“ Lukašenka ne zanima Evropska unija”\n26. maja 2021. u 09.14\nKoliko tek ima „razbojnika“ u EUBrisel .