Spiker Donjeg doma protiv Trampovog obraćanja britanskom parlamentu\nSpiker Donjeg doma britanskog parlamenta, Džon Berkau\nSpiker donjeg doma britanskog parlamenta kaže da se “oštro protivi” ideji da se američki predsednik Donald Tramp obrati parlamentu tokom državne posete Britaniji kasnije ove godine. Džon Berkau je juče rekao da govor u britanskom parlamentu nije “automatsko pravo već zaslužena čast.”\n“Ako dodje do državne posete, to je van ingerencije predsednika donjeg doma parlamenta. Medjutim, što se tiče ovog tela, zauzimam čvrst stav da su naše protivljenje rasizmu i seksizmu i naša podrška jednakosti pred zakonom i nezavisnom sudstvu veoma važni u Donjem domu parlamenta.”\nBerkau je rekao da bi se usprotivio tom pozviu čak i pre Trampove privremene zabrane imigracije iz sedam pretežno musilmanskih zemalja. Britanska premijerka Tereza Mej je, tokom prošlomesečne posete Beloj kući, uputila poziv Trampu da poseti Britaniju.\nSpiker Donjeg doma parlamenta je jedan od nekoliko ljudi čije odobrenje bi bilo potrebno za bilo čiji govor u parlamentu.


Predlog statusa Kosova: nezvanično 27.1, zvanično 2.2\nРубрика: Политика, Актуелно Аутор: Преузето 599 пута прочитано Датум: 21.01.2007 Одштампај\nNajviši državni zvaničnici Nemačke, zemlje koja predsedava Evropskom unijom, izrazili uverenje da će predlog statusa Kosova koji će biti iznet neposredno posle parlamentarnih izbora u Srbiji prihvatiti i albanska i srpska strana ali su ukazali da će njime verovatno biti više zadovoljena Priština nego Srbija.\nŠef nemačke diplomatije Frank-Valter Štajnmajer govorio je o pred novinarima u Berlinu o daljim koracima u utvrđivanju statusa Kosova. U izjavi za Dojče vele radio on je kazao:\n«U Srbiji se 21. januara održavaju izbori. Neposredno nakon toga specijalni izaslanik Marti Ahtisari izneće predlog za status Kosova. Očekujem da taj predlog u regionu bude prihvaćen iako mi je jasno da je u aktuelnoj situaciji teško zamisliti da ćemo na kraju dobiti dokument koji će potpisati svi koji u procesu u čestvuju. Toga je svestan i Ahtisari i zato će voditi novu rundu razgovora i nakon što bude izneo svoj predlog: i na Kosovu, i u Srbiji a možda i sa drugima, o tome će on odlučiti.\nApelujem, međutim, na sve zainteresovane strane da rešenje, ma kakvo ono bilo, prihvate. Teško da ima ikoga ko bolje i dublje i lično poznaje materiju od Martija Ahtisarija koji je prethodnih meseci u regioni vodio sveobuhvatan proces dijaloga. S obzirom da je međunarodna zajendica u regionu angažovana već više od sedam godina dopušteno joj je da izrazi očekivanje da taj predlog neće biti shvaćen kao povod da se u regionu nanovo izaziva ili u susedne zemlje prenosi nestabilnost.»\nIznošenje predloga statusa, najpre planirano za kraj 2006, bilo je odloženo za period posle parlamentarnih izbora u Srbiji. Ministar Štajnmajer nije želeo da iznosi previše svojih očekivanja od procesa ali je za Dojče vele naglasio:\n«Da li imam osnova za optimizam možete me pitati 22. januara. U daljem procesu rešavanja statusa Kosova ima još mnogo otvorenih pitanja. Prvo pitanje je da li Evropljani ostaju pri dogovoru na osnovu kojeg je formirana Kontakt-grupa za Kosovu, na osnovu kojeg je imenovan specijalni izaslanik Ujedinjenih nacija i koji suštinski za posledicu imati predlog načina na koji će biti regulisan status Kosova.\nZnate i sami da su neki više a neki manje zabrinuti zbog tog procesa. Neke zemlje najradije ne bi ulazile ni u kakvo regulisanje. Uveren sam da ćemo uspeti da na tom zajedničkom putu zadržimo sve države članice Evropske unije. Svi na to gledaju dovoljno realistično i znaju da stabilnosti ne bi doprinelo ni prosto održavanje aktuelnog stanja već da bi to upravo potencijalno moglo da destabliziuje čitav Zapadni Balkan. Sačekajmo da vidimo kakav će tačno biti predlog Martija Ahtisarijha. Razumećete da sada ne mogu da komentarišem predlog za koji pretpostavljam kakav će biti ali kojeg Ahtisari još nije izneo. Ali moja poruka je da verujem da će svi Evropljani zajednički ostati na tom putu.»\nNemačka kancelarka Angela Merkel odvojeno je u jednom intervjuu u Berlinu kazala da odluka o statusu Kosova mora, kako se izrazila, maksimalno da zadovolji one na Kosovu ali i da zadovolji one u Srbiji ili makar da tamo ne izazove turbulencije. Najpre želimo da posle izbora u Srbiji budu ojačane demokratske snage a potom ćemo učiniti sve što možemo kako bismo nastavili pregovore i istovremeno produžili da donosimo političke odluke, istakla je Merkel. Ona je kao pozitivne ocenila svoje razgoovre sa srpskim predsednikom Borisom Tadićem ali i činjenicu da dijalog sa Beogradom nastavlja i Marti Ahtisari.\nO Kosovu će nemačka kancelarka u nedelju, na dan izbora u Srbiji, razgovarati sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u odmaralištu Soči na Crnom moru. Kako se u Evropskoj uniji očekuje da će Ahtisari za pokrajinu predložiti takozvanu nadziranu nezavisnost, Merkel i Putin će razmatrati stav Moskve prema tom predlogu. Putin je u više navrata upozorio da ni u Kontakt-grupi ni u Ujedinjenim nacijama neće podržati predlog protiv kojeg bi bio Beograd a srpski zvaničnici odlučno odbijaju bilo kakvu vrstu nezavisnosti za Prištinu.\nSamo dan nakon srpskih parlamentarnih izbora o njihovom ishodu i o očekivanom predlogu za Kosovo u Briselu će razgovarati ministri spoljnih poslova Evropske unije. Šefovi diplomatija, koji su već izrazili nadu da će Srbija dobiti reformski orijentisanu vladu, u ponedeljak i utorak će pozvati buduću vladajuću koaliciju da otvori put približavanja Uniji. Oni će, kako se očekuje, staviti u izgled brzo pridruživanje zemlje evropskoj dvadesetsedmorici pod uslovom da bude obnovljena saradnja sa Haškim sudom.\nU diplomatskim izvorima u Briselu je precizirano da bi predlog za kosovski status specijalni izaslanik Marti Ahtisari nezvanično trebalo da predoči članicama Kontakt-grupe 26. januara. Predlog bi potom trebalo da bude ozvaničen 2. februara, nakon čega bi Ahtisari o njemu razgovarao sa zvaničnicima u Prištini i Beogradu.\nPreliminarnu odluku o predlogu Evropska unija bi donela 12. februara na narednom sastanku ministara spoljnih poslova. Tada bi trebalo da budu pripremljene i prve mere buduće evropske misije na Kosovu za finansijsku i materijalnu podršku izgradnji državnih struktura u pokrajini. Šefovi diplomatija NATOa o predlogu statusa biće, inače, informisani 27. januara, dan po susretu Kontakt-grupe.\nAnila Šuka za DW\n« « Претходне вести: Izbori 2007\nНаредне вести: Реакције: Где су паре народе православни? » »


ViaBalkans.com je portal o turizmu koji tretira zemlje Balkana i nešto šire područje. Na jednom mestu pronaći ćete istorijske i geografske podatke ovih zemalja, zanimljivosti koje ih se tiču, ali i osvojiti vredne nagrade ako budete učestvovali na konkursima koji se organizuju.\nApartmani Beograd izdavanje dnevno Arena Belville\nKategorije: Biznis, Nekategorizovano, Nekretnine, Oglasi, Turizam\nDeLux Konforno Opremljen Apartman 45m2 za dnevno i nedeljno izdavanje na atraktivnoj turističkoj i biznis lokacji u naselju BELVILLE, Delta City, Novi Beograd, Srbija. Apartman Ljubicica možete koristiti na Vašim poslovnim i turističkim putovanjima sa kapacitetom je do 4 osobe.\nSmešten je u mirnom delu Novog Beograda u blizini svih velikih kompanija i nadomak reke na čijoj se obali nalazi veliki broj splavova, restorana i kafića..\nBeogradski aerodrom je udaljen auto-putem tek 10-tak minuta vožnje.\nApartman se nalazi 200 m od gradskog prevoza (taxi/autobusi/tramvaji) koji vas povezuje sa starim Beogradom kao i glavnom autobuskom i železničkom stanicom. Tagovi: apartmani, arena, belville, Beograd, jeftino, koncerti, novi beograd, prenociste, putovanja, smeštaj, vikend\nTurizam Plus – Sve o turizmu Srbije na jednom mestu\nSajt je informativnog karaktera i korisnicima pruza informacije iz oblasti turizma koje su im potrebne pri planiranju putovanja.


Hronika - Page 32\nObjavljeno 4. februara 2014. 16. avgusta 2015.\nZrenjaninski put u pravcu Padinske Skele postao je nova crna tačka koja preti svim učesnicima u saobraćaju i koja zahteva pojačanu kontrolu, kao i signalizaciju. Saobraćajne nesreće proteklih dana na pomenutoj deonici apeluju na pešačke preleze, semafore i bolju regulaciju saobraćaja.\nObjavljeno 18. januara 2014. 18. januara 2014.\nObjavljeno 28. decembra 2013.\nDva policajca su povređena u međusobnoj tuči u kafani “Prijepolje” koja se nalazi na Zrenjaninskom putu u blizini groblja Mali Zbeg. Kako prenosi internet portal Telegraf, do sukoba je došlo nakon proslave, za sada pod još neutvrđenim okolnostima. U tuči su povređeni policajci Miodrag S.(44) i Zoran V.(45). Zbog povreda zadobijenih u tuči morala je\nObjavljeno 17. decembra 2013. 17. januara 2014.\nObjavljeno 10. decembra 2013. 19. januara 2014.\nU saobraćajnoj nesreći na Zrenjaninskom putu kod skretanja za Borču, sinić oko 23:20h teško je povređen pešak starosti oko 63 godine.


Faktor | Klub zastupnika SDA uputio amandman kojim će se omogućiti brža nabavka vakcina\nKlub zastupnika Stranke demokratske akcije (SDA) u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine uputio je u hitnu parlamentarnu proceduru amandman na Zakon o javnim nabavkama koji bi omogućio bržu i efikasniju nabavku vakcina protiv koronavirusa.\nKako je saopćeno iz ovog kluba, usvajanjem tog amandmana bi se institucijama države Bosne i Hercegovine i entitetskim vladama omogućila direktna nabavka vakcina od proizvođača, što bi u mnogome olakšalo i ubrzalo proceduru nabavke, te bi je učinilo znatno transparentnijom.\n- Očekujemo da će ovaj amandman biti uvršten na dnevni red naredne sjednice Zastupničkog doma, koja je zakazana za četvrtak, 25. februar, te da će kolege zastupnici prihvatiti prijedlog u hitnoj zakonodavnoj proceduri. Vijeća ministara BiH bi nakon usvajanja amandmana odmah trebalo krenuti u direktnu nabavku vakcina, saopćeno je iz Kluba.\nKlub zastupnika SDAvakcinajavne nabavke\nU RS-u još 176 pozitivnih na koronavirus, preminulo osam osoba


Pravilna ishranaZdrava hranaŽiveti zdravo\n2. Visok pritisak\n3. Alchajmerova bolest\n4. Sve to bez promene načina ishrane\nStrong Nature Zelena kafa je u 2011.godini bio najprodavaniji proizvod za mršavljenje u Slovačkoj, od novembra se prodaje i u Češkoj, a od Nove godine biće u prodaji i u Rusiji. Naravno, uz to je i vrlo popularan na domaćem tržištu, pa ga možete, uz velike popuste koji su trenutno aktuelni, nabaviti i na sajtu i to u vidu napitka ili kapsula.Način upotrebe napitka je jedna kesica dnevno: sadržaj kesice rastvoriti u 100 ml tople vode i popiti 20 minuta pre doručka.\nNačin upotrebe kapsula Zelena kafa:\njednu kapsulu dnevno popiti 20 minuta pre glavnog obroka.\nA samo za posetioce OrganVlasti.com portala, Strong Nature je obezbedio po tri kutije Zelena Kafa napitka i kapsula! Igrajte se danas na Twitteru sa nama: u periodu od 12 do 18h, šestoro vas sa najviše tvitova koji u sebi sadrže i hashtag #ZelenaKafa, osvojiće po jednu kutiju ovog prirodnog i zdravog načina za gubitak kilograma. Sada se možete opustiti za praznike i uživati u svim čarima praznične trpeze jer – OrganVlasti.com i Strong Nature misle na vas i nagrađuju!\nDORUČAK: Namirnice koje bi trebalo da uvrstite kao doručak i one koje treba da…


Nove legitimacije za 650 fudbalera -\nNove legitimacije za 650 fudbalera\n24.01.2019. Srđan Ilić Sport Ostavi komentar\nNa području Fudbalskog saveza opštine, koji okuplja 27 klubova sa područja aleksinčake, ražanjske i svrljiške opštine, završena je preregistracija igrača. Nove sportske legitimacije dobilo je oko 650 fudbalera.\n‒ U zavisnosti od broja fudbalera i ranga takmičenja, klubovi su plaćali između deset i petnaest hiljada dinara, što nije zanemarljiv trošak, pogotovo kada se zna da imaju mali budžet. Za igrača mlađe kategorije, recimo, tarifa je 500 dinara, za one koji igraju u Opštinskoj ligi 600 dinara, za Okružnu ligu 700 i za igrače u zonskom stepenu takmičenja 800 dinara ‒ kaže Leonardo Matić, predsednik FSO.\n‒ Klubove smo oslobodili plaćanja dela troškova, tačnije 120 dinara po igraču za objavu preregistracije, legitimaciju i karton. Uz to, na sednici Izvršnog odbora FSO doneli smo odluku da klubovima na neki način pomognemo tako što bi im kupili deo potrebne opreme, lopte ili nešto drugo što im je neophodno ‒ veli Matić.\nOd ukupno 27 klubova, dva nisu preregistrovala igrače, ali to mogu da učine u toku zimskog prelaznog roka koji je počeo 14. januara i traje do 8. februara.\n‒ Mali broj klubova je izmirio dugovanja za preregistraciju igrača, jer očekuju novac iz opštinskog budžeta. Što se nas tiče, mi smo preregistrovali sve igrače, pa kada klubovi budu u mogućnosti izmiriće svoje obaveze ‒ zaključuje Matić.\nPrevious Post:Svetosavski koncert hora „Pevnicaˮ\nNext Post:Sinoć „Tikva”, večeras „Izbiračica”


Novi uslovi penzionisanja za dame od 1. januara - Zelena učionica\nJoš samo mesec dana žene u Srbiji mogu u penziju sa 61,5 godina života. Prevremeno napuštanje radnog mesta – manja penzija. Za muškarce uslov za starosnu penziju ostaje isti, 65 godina života\n– U slučaju prevremene starosne penzije, ček se trajno umanjuje za 0,34 odsto za svaki mesec pre navršenih godina života propisanih za sticanje prava na starosnu penziju – kažu u PIO. – Godine života kao uslov za osiguranike žene će se uvećavati do 2032. godine kada će uslovi za žene i muškarce biti izjednačeni na 65 godina života i najmanje 15 godina staža osiguranja. Uslovi za prevremenu starosnu penziju se podižu do 2024. godine, kada će takođe biti izjednačeni za žene i muškarce i biće 60 života i 40 godina staža osiguranja.\nKorisnici i osiguranici se o uslovima za ostvarivanje prava na penziju mogu detaljnije informisati na sajtu fonda www.pio.rs u odeljku prava/ostvarivanje prava.\nPrijatelji dragi, nemojte me pogrešno shvatiti…\nJedan komentar na "Novi uslovi penzionisanja za dame od 1. januara"\n30 novembra, 2017 u 12:17 pm


Crowne Plaza Beograd – EuroLux CO doo\nCrowne Plaza Beograd\tadmin\t2017-10-24T14:54:27+00:00\nCrowne Plaza Beograd je smešten na idelanoj lokaciji, u centru poslovnog dela Novog Beograda. Samo 13 km udaljen od Međunarodnog beogradskog aerodroma Nikola Teska, nedaleko od dva tržna centra (Delta City i Ušće) i na samo 5 minuta vožnje od centra grada.\nObjekat nudi 416 soba, klupskih prostorija i apartmana osmišljenih tako da obezbede apsolutnu udobnost, najviši nivo usluge i besplatan Wi-Fi u celom hotelu.\nCrowne Plaza Beograd je idealno mesto za posetioce konvencija jer je hotel direktno povezan sa Sava Centrom, najvećim centrom za konvencije u Beogradu. Beogradska (Kombank) Arena, najveća hala za koncerte i sportske događaje je na nekoliko minuta hoda od hotela.\nSa 12 različitih funkcionalnih celina, sa ukupno 1,300 m² fleksibilnog prostora za sastanke, hotel ima najveći kapacitet za organizaciju događaja u Srbiji, za važne korporativne prilike ili društvene događaje za pamćenje.\nUz 2 restorana, salone i barove koji nude izvrsne specijalitete međunarodne ili autentično srpske kuhinje, naši kuvari će vam svakako prirediti nezaboravno gastronomsko iskustvo.\nVežbajte u vrhunski stilizovanoj teretani, uživajte u najvećem zatvorenom bazenu u gradu i stimulativnim tretmanima našeg Spa centra.\nShare This na Vašoj omiljenoj socijalnoj mreži


15-12-2019 15:31 Svet Planeta\nDok se SAD spremaju da uvedu sankcije evropskim firmama koje grade poslednju deonicu nemačko-ruskog gasovoda "Severni tok 2", u Berlinu navode da formalni protesti više ne deluju, ali da bi snažni odgovor mogao delovati.\nGas cevi (Foto: Pixabay)\nNemačka može slediti vodeće korake Amerike u spoljnoj politici i odbrambenim rashodima, ali je manje pokorna kada je reč o energetskoj bezbednosti, što je najvažnije za evropsku ekonomsku bezbednost. Ove nedelje, američki zakonodavci predstavili su zakon kojim se pooštravaju sankcije za učešće u vodećem nemačkom energetskom projektu koji zajednički radi sa Rusijom, ciljajući evropske kompanije koje polažu podvodne cevi za gasovod "Severni tok 2".\nPredloženi paket sankcija, koji još moraju da odobre Senat SAD-a i američki predsednik, predviđa zamrzavanje imovine i ukidanje američkih viza za izvođače radova "Severnog toka 2", a Berlinu se to očito ne sviđa.\nMinistar spoljnih poslova Haiko Mas je rekao da se evropska energetska politika pravi u Evropi, a ne u SAD-u, dok je Joakim Fajfer, poslanik CDU Angele Merkel, rekao da sankcije „više nisu samo neprijateljski čin SAD-a već neprijateljski čin prema svojim saveznicima“.\nAli za ostale visoke političare, ove oštroumne primedbe su ostale bez jasne podrške. Berlin bi trebao imati na umu to, što se SAD agresivno postavljaju kao alternativa ruskoj energetici, odnosno nameću svoj prirodni gas, izjavio je u intervjuu za RT Klaus Ernst, predsednik Odbora Bundestaga za ekonomska pitanja i energetiku.\nAko Vašington nastavi da opstruiše dovršavanje "Severnog toka 2", nametanje "kaznenih carina na uvoz ovog gasa u Nemačku" moglo bi postati odvraćajuće sredstvo i dovoljno snažno da ga zaustavi. Shodno tome, prodaja američkog gasa će opadati, „a to će navesti SAD da razmisle o svom ponašanju“.\nZa Ernsta, kupovina američkog gasa je put ka nigde. On insistira na tome da američki gas iz škriljaca nije prihvatljiv za Nemačku i štaviše, on je mnogo skuplji od ruskog gasa.\nKako se gradnja "Severnog toka 2" nastavila, SAD su pokušale da ga ubace u geopolitičk raspravu, pri čemu je američki predsednik Donald Tramp ustvrdio da bi Nemačka mogla postati zavisna od snabdevanja gasom iz Moskve, kao i ostatak Evrope.\n"Ovaj argument je neodrživ iz razloga što lokacija gasovoda uopšte nije bitna, sve dok se gas koji se isporučuje kroz njega proizvodi u Rusiji", rekao je Ernst. Rusija takođe ima sve razloge da se drži sporazuma.\nUprkos rastućoj ljutnji zbog američkog pristupa štapa i šargarepe, kancelar Angela Merkel delimično je popustila pod pritiskom, dajući zeleno svetlo za gradnju najmanje četiri terminala za američki gas koji bi trebalo da budu izgrađeni do sredine 2020-ih.\nZanimljivo je da su američki mediji naveli da američke sankcije neće promeniti ništa na terenu. "Blumberg" je, na primer, naveo da "njihovo određivanje i tajming mogu samo usporiti sada već izvestan završetak projekta".\n"Vinteršal", njemačka kompanija koja učestvuje u izgradnji gasovoda je saopštila da će biti završen do kraja godine ukoliko vetrovito baltičko vreme ne promeni raspored. Poslednja preostala deonica "Severnog toka 2", dugačka oko 280 km, prolazi blizu danske obale, a zemlja je ranije odobrila građevinske radove.\nOdmetnuti politički sinovi ljuljaju 18 godina vlasti? Više o tome OVDE.\nVAŠINGTON HUŠKA EVROPU PROTIV RUSIJE: "Severni tok 2 ne sme proći!"\n"PRETNJA ZA NACIONALNU BEZBEDNOST": Amerikanci rešeni da zaustave i Severni tok 2\nA "JUŽNI TOK" NIJE BITAN? Nemačka brani duple standarde i "Severni tok 2"\nFitch: Severni tok 2 bi mogao da dovede Gasprom do bankrota\nOops, an error occurred! Code: 2020060618014342bc8491


Nadal osvojio Rolan Garos: Rafa ispisao nove stranice istorije\nBlic\t09.06.2019 19:07\nŠpanski teniser Rafael Nadal osvojio je 12. titulu na Rolan Garosu pobedom u finalu nad Dominikom Timom nakon četiri seta (6:3, 5:7, 6:1, 6:1).\nNadal postao prvi teniser koji je 12. puta osvojio jedan grend slem turnir.\nRafa je savladao Dominika Tima u finalu Rolan Garosa rezultatom 3:1 (po setovima 6:3, 5:7, 6:1, 6:1) i ispisao novu strnaicu istorije „belog sporta“.\nBilo je očigledno da Timu fali snage nakon maratonskog polufinala sa Đokovićem, pa je nakon tri sata duge borbe morao da položi oružje pred Špancem.\nAustrijanac je u petom gemu prvog seta uspeo da napravi brejk protiv "kralja šljake", ali je Nadal odmah anulirao prednost protivnika.\nŠpanac je već u narednom servis gemu pokazao iskustvo i sa novim oduzetim servisom okončao prvi deonicu u svoju korist.\nKoliko je drugi period bio neizvestan svedoči i to da su obojica tenisera uspešno branila servis, ali je Tim u 12. gemu "brejknuo" protivnika za izjednačenje.\nMeđutim, nakon toga se igra talentovanog Austrijanca raspala i Nadal je furiozno, za samo 24 minuta, opet poveo.\nImao je Tim na početku četvrtog seta brejk šansu, nije uspeo da je iskoristi, pa ga je "kralj šljake" kaznio već u narednom gemu oduzevši mu servis.\nTreći gem je bio izuzetno dug i naporan, čak dva puta je Austrijanac mogao da anulira prednost osvajača 17 grend slem titula, ali to nije uspeo.\nNakon toga je usledio pad pa je Nadal napravio još jedan brejk, a onda i rutinski odservirao za meč i potvrdio zašto ga zovu "kralj šljake" jer je na Rolan Garosu stigao do čak 12. titule i tako ispisao nove stranice istorije.


Devojke, pažnja: Govor tela odaje da vas dečko laže - Smedia\n08.10.2017 | 14:56\nSumnjičava partnerka možda može da vas smatra lukavim, ali većina onih koji varaju nesvesno pokazuju znakove svoje prevare.\nSa jednom ili dve male laži možemo, tu i tamo, i da se provučemo, ali kada je "masno" laganje u pitanju, stručnjaci tvrde da postoje znaci koje svako ko laže pokazuje. Potrebno je samo znati šta i gde treba gledati.\n"Muškarci su, generalno, loši u laganju. Razlog tome je to što žene nastoje da se ponašaju kao da veruju u njihove laži", kaže Džudi Džejms, stručnjak za govor tela.\n"To znači da, ukoliko ne naiđu na neku 'prepreku', oni će misliti da je njihova tehnika dobra. Oni, najverovanije, koriste istu tehniku laganja koju su koristili kada su imali pet godina, tako da ona...


Predstavljeni rezultati projekta ''Unapređenje poslovnog okruženja na lokalnom nivou kroz regulatornu reformu''\nFinalni izveštaj o realizaciji projekta "Unapređenje poslovnog okruženja na lokalnom nivou kroz regulatornu reformu" danas je predstavljen u opštini Gornji Milanovac.\nPredstavljeni su krajnji rezultati projekta, kao i koristi i uštede koje su lokalna samouprava, poslovni sektor i građanstvo ostvarili nakon regulatorne reforme.\nSlađana Karavdić Kočević, Katarina Milanović i Predrag Cvetković, predstavnici OPTIMUSA-Centra za dobro upravljanje, organizacije koja u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština i opštinom Gornji Milanovac sprovodi projekat, zahvalili su se našoj lokalnoj samoupravi na izuzetnoj saradnji, kreativnosti i inicijativama tokom sprovođenje projekta.\nDirektorka OPTIMUSA, Slađana Karavdić Kočević tim povodom uručila je zahvalnicu predsedniku opštine, Milisavu Mirkoviću i istakla da je saradnja bila na zavidnom nivou a da o tome u prilog govore postignuti rezultati.\nProjektom, koji je finansijski podržan od Švajcarskog državnog sekretarijatata za ekonomske poslove (SECO), u trajanju od maja 2012 – do maja 2015. godine, uspostavljeni su regulatorni mehanizami za praćenje republičkih, lokalnih propisa i njihova primena kroz pojednostavljene administrativne postupke. Time se obezbeđuju niži troškovi i niži rizici poslovanja za privredu a dodatne vrednosti projekta su reforma građanskih postupaka, unapređenje informacija, kao i smanjenje taksi i rokova.\n"Sprovođenje regulatorne reforme, kroz pojednostavljenje administrativnih postupaka nastavlja se istim koracima i po završetku projekta jer tako se olakšava rad privrede, rad opštinskih organa, stvara se mogućnost novih investicija i smanjuje rizik poslovanja" rekla je načelnica Opštinske uprave Gorica Petrović.\nCilj projekta bio je stvaranje povoljnijeg poslovnog ambijenta i povećanje konkurentnosti Gornjeg Milanovca, uklanjanjem prepreka za privrednike a regulatorna reforma omogućila je uštede u novcu i vremenu kao i veću pravnu sigurnost.\nPrema podacima OPTIMUSA procenjene direktne i indirektne uštede, primenom pojednostavljenih administrativnih postupaka, za milanovački privatni sektor na godišnjem nivou dostižu 4.52 miliona eura a uštede za privredni sektor ostvarene na osnovu preporuka koje su prihvaćene i ugrađene u Nacrt zakona o planiranju i izgradnji iznose 353.611 eura.\nReformisanje i unapređenje rada Opštinske uprave predstavlja ukupan rezultat sprovođenja regulatorne reforme, lokalna administracija je povećala transparentnost i efikasnost svog rada, elektronski registar pojednostvljenih administrativnih postupaka postavljen je na internet stranici opštine Gornji Milanovac i dostupan je svima.


Ratari: Bez subvencija, očekuje nas sirotinjska setva\nBEOGRAD - Udruženje "Pančevački ratari" iz Dolova zatražilo je da se što pre isplate subvencije za biljnu proizvodnju, predloživši usvajanje rebalansa budžeta kako bi se izmirio zakonski dug države prema poljoprivrednicima.\nOni su ukazali na veoma tešku materijalnu i finansijsku situaciju ratara, zbog čega setva kasni, dodajući da je neophodno isplaćivanje osnovnih podsticaja od 6.000 dinara po hektaru, kako bi se radovi obavili valjano i na vreme.\n"U nedostatku obrtnih sredstava i stanju opšte besparice poljoprivrednika (nerešeno finansiranje proizvodnje) očekuje sirotinjska setva - snalaženja i da je veoma bitno da se što pre isplate subvencije za biljnu proizvodnju", istakao je predsednik tog udruženja Jovan Negovan.\nNa žalost "traljava setva" (nedostatak optimalne primene agrotehničkih mera) u sprezi sa katastrofalnom sušom u julu i avgustu mesecu, doneli su prepolovljene prinose u odnosu na prošlu godinu i finansjijski krah ratara, dodao je Negovan.\n"Država veoma efikasno naplaćuje porez i ostale javne dažbine, dok svoje zakonske obaveze prema poljoprivrednicima u vidu subvencija (osnovni podsticaji 6.000 dinara po hektaru) ne isplaćuje već pet meseci, a zastoj je izražen i u isplati regresa za gorivo i đubrivo", kazao je Negovan.\nUdruženje "Pančevački ratari" dodaje da sa drugim srodnim asocijacijama poljoprivrednika, već mesec dana traži hitan sastanak u Vladi Srbije i razgovor sa premijerom Srbije uz prisustvo ministra poljoprivrede i ministra finansija.\n"Zasad nema odgovora, a da li će država i njene institucije konačno "čuti" da u agraru "vrvi" od problema i adekvatno reagovati - ne znamo", navedeno je u saopštenju Pančevačkih ratara.\n« SNS: DS da prestane da obmanjuje javnost Holanđani rade supervestacenje uzroka smrti Dade Vujasinović »


Đurovski: Treba verovati do kraja - Smedia\nĐurovski: Treba verovati do kraja\nPobedila je Crvena zvezda u Ivanjici 3:0, ali teško da bilo ko u crveno-belom taboru može biti zadovoljan. Razlog tome je rezultat iz Niša, gde je Partizan savladao Radnički i došao na samo bod od titule uoči poslednjeg kola Superlige, koje će se igrati u nedelju.\nPartizanu će biti dovoljan i remi protiv Mladosti koja je dramatičnom pobedom protiv Napretka obezbedila četvrto mesto i kvalifikacije za Ligu šampiona. Nedaleko od Humske, crveno-beli će na stadionu Rajko Mitić morati da savladaju Nišlije.\n"Raduje me činjenica da su igrači Zvezde pokazali želju i volju uprkos tome što su znali da je Partizan pobeđuje. Treba mnogo toga da se poklopi da bismo bili prvi, ali postoji nada i treba verovati do kraja. Mladost ima dobru ekipu... Idemo dalje, mi moramo da pobedimo Radnički, a potom i Partizan u finalu Kupa. To nam je jedini cilj",...


Stefanović: Deo opozicije manipuliše temom nestalih beba - Infobrif\nObjavljeno 23.02.2020. u 18:42 poslednja izmena 23.02.2020. u 18:23\nPotpredsednik Vlade Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da deo opozicije „manipuliše temom nestalih beba“ i da lekcije vladajućoj koaliciji koja usvajanjem Zakona o nestalim bebama planira da rešavanje ovog pitanja, koje je decenijama gurano pod tepih, „drže upravo ljudi koji su nas i doveli u ovu gotovo bezizlaznu situaciju“.\n„Isti ljudi koji su nemo posmatrali prijave roditelja beba, za koje se sumnja da su nestajale iz porodilišta sedamdesetih, osamdesetih, dvedesetih i nadalje, a za šta su nesrećni roditelji podnosili prijave u najvećem broju 2004. godine, ljudi koji su tada bili na vlasti sedeli su skrštenih ruku i sačekali i dozvolili da u najvećem broju slučajeva nastupi apsolutna zastarelost krivičnog gonjenja u ovim slučajevima“, ocenio je Stefanović.\n„Danas kada im je to pogodna tema za jeftine demagogije slušamo od njih ismevanja isplate nadoknada roditeljima, iako i Marinika Tepić i Dragan Djilas znaju da je to nešto što od Srbije traži Savet Evrope i to nakon donošenja presude u korist roditelja“, navedeno je u saopštenju.\nTepić: Monstruozni cenovnik od 10.000 za jednu nestalu bebu sramna ponuda kojom režim trguje tuđim životima\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinka Tepić saopštila je danas da je „monstruozni cenovnik od 10.000 evra za jednu nestalu bebu formirala vladajuća koalicija sa idejom da usvoji zakon koji bi novčano nadoknadila roditelje kojima su u bolnicama u Srbiji godinama kradena deca, i ocenila da je taj zakon šamar celoj Srbiji“.\nMarinka TepićNebojša StefanovićNestale bebe\nSzS: Građani nikada nisu bili upoznati sa planom za Kosovo, pa ga nisu ni odbili


Miki Ostaćemo bez radnika samo zato što je pojedincima sve malo - 5 poršea, 5 kuća, 10 stanova i 50 miliona EUR... Moze još... ali za koga pobogu? Pa dajte ljudima plate i pristojan život, i niko bežati neće!\nbello gaga Šta će nama radnici,kod nas samo ,,glumci,, imaju angažman.Sva ostala primanja su ispod socijale\nDragoslav Sigurno se vracas kada dobijes penziju,ona je najmanje pet puta veca nego srpska za isti posao!\ni tako se penzija moze zaraditi ali zato ima zadruga , jaka industrija\nKud koji Jos nekoliko godina i ja se vracam. A vi 'ajte ovamo.\nČlan Fiskalnog saveta Srbije Nikola Altiparmakov smatra da je dobro što država nije ustuknula pred zahtevima sindikata da se ukinu penali za prevremeno penzionisanje, jer bi se to negativno odrazilo kako na održivost penzijskog sistema, tako i na javne finansije u celini.


Ulaganja u oblasti energetike prioritet RS u narednom periodu (Video) | Trebinje Live\nUlaganja u oblasti energetike prioritet RS u narednom periodu (Video)\nViše od 854 miliona maraka investicija planirano je Prijedlogom programa javnih investicija Republike Srpske do 2020-te. U naredne tri godine, prioritet je realizacija investicionih projekata u oblasti energetike i ulaganja u puteve. Najvećim dijelom, projekti će biti finansirani inostranim sredstvima.\nPrijedlogom programa javnih investicija Srpske u ovom periodu planirano je 854.487.234 maraka investicija.\nPrednjače ulaganja u transport - 189.870.369 maraka, a najzahtjevniji projekti su izgradnja auto-puta Banjaluka - Doboj (u ovoj godini više od 120 miliona maraka) i izgradnja mosta na Savi - 41 milion maraka u ovoj i narednoj godini.\nNajveća ulaganja biće u vjetroelektrane Hrgud, ukupne vrijednosti 125.740.311 maraka, te revitalizaciju HE Trebinje, vrijednu 20,4 miliona maraka. Nastavak izgradnje hidroelektrane Dabar iznosiće oko 18 miliona maraka. Što se energetskog sektora tiče, najznačajnija je izgradnja HE Dabar, koja je jedina ozbiljna hidroelektrana izgrađena na prostorima bivše Јugoslavije u proteklih 30 godina, a gradi je Republike Srpska, kaže direktor HET-a, Gordan Mišeljić.\nMišeljić naglašava da je sve do sada investirano u ovom projektu, investirano vlastitim sredstvima.\n"Projekat je veliki zalogaj. Sistemu hidroelektrana na Trebišnjici značiće dodatnih 250 gigavat sati na pragu HE Dabar i još toliko električne energije na nizvodnim stepenicama Trebinje 1", rekao je Mišeljić.\n"Benefiti za lokalne zajednice su veliki, HET uključuje nekoliko opština, značiće novo zapošljavanje, ulaganje u infrastrukturu i novac od naknada", ističe gradonačelnik Trebinja Luka Petrović.\nU oblasti zdravstva, planirane investicije su 68 i po miliona maraka. Značajna ulaganja planirana su i u vladin sektor i civilno društvo - 42,76 miliona maraka.\nIzgradnja mreže auto-puteva Banjaluka - Mliništa, najzahtjevniji je projekat, jer samo u početnoj fazi treba obezbijediti 1,17 milijardi maraka, a potom projekat izgradnje brzog puta Istočno Sarajevo - Sokolac - Rogatica - Ustiprača - Vardište, u vrijednosti od milijardu maraka. Struka kaže da javne investicije imaju direktan uticaj na životni standard i privredu zemlje.\n"Na taj način se angažuju privredni resursi i zapošljavaju novi radnici. Јavne investicije jesu dobre, ali njima treba upravljati da se ne bi desilo da se previše investira u neke projekte i zbog toga zadužuje", kaže ekonomista Predrag Duduković.\nKada je riječ o inostranim investicijama, važno je napomenuti da su energetska kompanija "Sino-hidro" i Eksim banka potpisali 1,4 milijarde evra vrijedan ugovor o izgradnji auto-puta Banjaluka - Mliništa.\nOsim ove investicije, Kina po povoljnim uslovima ulaže i u energetski sektor Srpske. Najznačajnija ulaganja su u termoelektranu u Gacku, hidroelektranu Buk Bijela i Gornji horizonti, a to je samo dio ponude za koju su Kinezi zainteresovani.


Mornar ne da titulu! - Sportske.net\nAktuelni šampion Crne Gore izjednačio je rezultat na 2:2 u finalnoj seriji plej-ofa, pa će "majstorica" odlučivati o tituli.\nSAOPŠTENJE - Budućnost ostaje u ABA ligi pod ovim uslovom!Crnogorski mediji o jučerašnjoj Skupštini - Kako je to Bokan ''pobedio'' Čovića i kako su klubovi glasali?ABA - Budućnost traži da se poništi finale!Bitadze u Njujorku, sledi "audicija"Cedevitina ''deklaracija'' - Ovako bi Zagrepčani da kazne Zvezdu i Budućnost?!\nDelovalo je nakon prva dva meča finalne serije plej-ofa crnogorske Erste Super lige da se titula vraća u Podgoricu, ali je Mornar uspeo da se vrati u život.\nBarani su prvo vratili "brejk" Budućnosti, a večeras su u hali "Topolica" ponovo savladali vicešampiona ABA lige rezultatom 94:76 (18:25, 26:14, 29:20, 21:17) i tako izborili "majstoricu".\nBudućnost je parirala ekipi Mornara samo u prvom poluvremenu, a nastavak je doneo totalni raspad u igri ekipe koja je nastupala u Evroligi.\nNajefikasniji igrač u pobedničkom timu bio je Strahinja Mićović sa 24 poena, pratio ga je Nikola Rebić sa 16, a dvocifreni su bili još Ivan Jelenić (13 pts), Uroš Luković (12 pts) i Marko Mugoša (11 pts).\nU poraženom sastavu najefikasniji je bio Edvin Džekson sa 26 poena.\nPeta utakmica u kojoj će pasti odluka o šampionu Crne Gore igra se u sredu (29. maj) u Podgorici.


Suspendovati jednostranu primjenu trgovinskog sporazuma\n19.06.2009. / 10:52\nBEOGRAD, Srbija bi trebalo da suspenduje jednostranu primjenu Prelaznog trgovinskog sporazuma sa EU i pronađe nova tržišta u svijetu – ukoliko do sredine jula ne počne njegova dvosmjerna primjena, ocijenio je saradnik beogradskog Instituta za tržišna istraživanja /IZIT/ ekonomski ekspert Saša Đogović.\nĐogović je u intervjuu rekao da su efekti jednostrane primjene Prelaznog trgovinskog sporazuma, koja je počela krajem januara, uglavnom negativni, posebno u oblasti ubiranja carinskih stopa, zbog čega je samo u prva tri mjeseca ove godine zabilježen manji priliv u budžet u iznosu od 17 miliona evra.\nOn je naveo da Srbija nije bila spremna na primjenu tog sporazuma, a pogotovo jednostranu.\n“Ali, čak i da je došlo do dvostrane primene, Srbija ne bi bila spremna, jer ništa nije uradila u podizanju konkurentnosti svoje privrede, a posebno poljoprivrede, koja je strateška grana”, istakao je Đogović.\nPrema njegovim riječima, ukoliko do kraja juna ili sredine jula ne dođe do dvostrane primjene Prelaznog sporazuma, Srbija bi tebalo da ga “stavi u sistem hlađenja”, odnosno da suspenduje njegovu dalju jednostranu primjenu, dok ne dođe do dvostrane primjene.\n“Nije ni trebalo da dođe do jednostrane primene tog sporazuma, jer sam naziv jednostrano i sporazum nikako ne idu zajedno. U ovom slučaju imamo – nesporazum, gde jedna strana nešto ispunjava, a druga vas jednostavno tapše po ramenima i kaže – sve je to u redu, samo dalje nastavite, a mi ćemo da vidimo kada ćemo početi da ispunjavamo naš deo”, rekao je Đogović.\nPrema njegovim riječima, sama primjena Prelaznog sporazuma ima svoje negativne efekte koji su se pokazali već u recesivnom periodu, posebno po državni budžet, jer dolazi do manjka ionako dosta ispražnjenog i istanjenog budžeta, a prihodi od carina su niži.\n“Istina, ti prihodi od carina bili bi niži zbog globalnih kretanja, jer je manja potreba za uvozom sirovina, repromaterijala ili robe široke potrošnje. Kupovna moć stanovništva je smanjena, pa je i manja potreba za uvozom“, naveo je on.\nAli, ma kakvi god da bili takvi prihodi, kaže Đogović, država ih je jednostranom primjenom Prelaznog sporazuma jednostavno izbrisala iz budžeta za ovu godinu, odričući se naplate po carinskim stopama.\n“Procena je da smo u prva tri meseca izgubili oko 17 miliona evra, pa smo se još i podičili tim da smo izgubili samo toliko, a mogli smo i više. Da je samo toliko izgubljeno, treba zahvaliti paradoksu, odnosno recesiji, jer da nije nje, izgubili bismo mnogo više”, smatra on.\nĐogović ističe da se, osim toga, zbog istanjenog budžeta države sada manje subvencioniše i poljoprivreda, koja je glavna na udaru upravo subvencionisanih poljoprivrednih proizvođača iz EU.\n“Tako da postoji bojazan da od nekadašnjih proizvođača postanemo uvoznici velikog dela poljoprivrednih proizvoda, na primer, mleka”, rekao je on.\nĐogović je naveo da je od početka tranzicionog perioda Srbija krenula pogrešnim putem u vođenju ekonomske politike, odnosno putem takozvane “grube neoliberalne ideologije”, koji se zasnivao na nagloj i potpuno neosmišljenoj liberalizaciji tržišta, pogotovo poslije decenije sankcija, pa čak i fizičkog uništavanja proizvodnih kapaciteta.\n“To može da se ilustruje slikom priprema za Olimpijadu između učesnika koji se pripremaju u uslovima kućnog ambijenta i onih koji imaju visinske pripreme. Upravo je srpska privreda slika i prilika onog ko se priprema u kućnim uslovima, a globalni igrači su na visinskim pripremama. I kada ih stavite u trku, srpski igrači nemaju tu šta da traže, jer će biti pregaženi, što se i desilo“, kaže on.\nFirme koje su imale tržišnu perspektivnu, ističe Đogović, jednostavno su gašene, nekad i namjerno tjerane u stečaj, odnosno pod grubim naletom tržišnih sila i nevidljivih kabinetskih ruku, zbrisane su sa tržišta.\nOn je dodao da su Slovenci bili mnogo mudriji, jer su krenuli od modela gdje se nastojalo spasavati preduzeće, ako ono ima tržišnu perspektivu. “Kancerozno tkivo” preduzeća se odstranjivalo, a zdravi dijelovi preduzeća spašavali i ojačali.\n“Kod nas toga nije bilo, nego se išlo preko sistema spržene zemlje, a na mesto tih ugašenih proizvodnih kapaciteta nisu dolazile neke masivnije grinfild investicije”, rekao je on.\nĐogović ocjenjuje da grinfild investicije u Srbiji nisu masovnije zbog pravne nesigurnosti, povlašćenog položaja pojedinih tržišnih igrača, nepostojanja pravne infrastruktrure koja bi garantovala jednaka prava za sve.\n“Kao iz doba 90-ih, postoje manje i više privilegovani tržišni igrači i u tom smislu nije ni čudo što je u Srbiji najviše bujali mito i korupcija“, naveo je on.\nGovoreći o pozitivnim efektima primjene Prelaznog sporazuma, Đogović navodi da su na neki način dobili domaći proizvođači, jer su sniženi troškovi, ali je suštinski došlo do potiranja, jer su porudžbine iz inostranstva ili nestale ili značajno smanjene, a prihodi su osjetno opali, tako da nema nekih većih nabavki iz inostranstva za upošljavanje njihovih proizvodnih kapaciteta.\n“Ako naša privreda nije ojačala konkurenciju, pogotovo do toga neće doći u ovom recesionom periodu. Država u ovakvim uslovima mora da lobira i nalazi nova tržišta za plasman srpskih proizvoda. Jer su zbog oslanjanja samo na jedno tržište, evropsko, mnogo pogubniji efekti recesije“, istakao je Đogović. Srna


Susret pilota posle 66 godina – Nadlanu.com\nSusret pilota posle 66 godina\nBUKUREŠT, 24.januara 2010.(Beta) - Rumunski pilot Jon Dobran i američki pilot Beri Dejvis sastali su se u Bukureštu 66 godina posle vazduhoplovnog dvoboja koji su vodili u Drugom svetskom ratu, u kojem je američki avion bio primoran da sleti, a i rumunski avion je takođe bio oštećen.\nBivši vojni piloti slučajno su uspostavili kontakt pre dve godine i od tada je počelo njihovo dopisivanje, pa su konačno rešili da se upoznaju. Amerikanac, pošto je sa svojih 85 godina "mlađi" od devedesetčetvorogodišnjeg Rumuna, odlučio je da otputuje u Bukurešt, gde su se srdačno sastali u Muzeju avijacije i pričali o svom "dvoboju" od 6. juna 1944. godine iznad teritorije Rumunije.\nBeri Dejvis i Jon Dobran su izjavili da su obojica pre 66 godina imali veliku sreću što su ostali u životu, jer je borba bila vrlo opasna. Vazdušna borba između rumunskog i američkog pilota odvijala se u blizini grada Galaci, na jugoistoku zemlje. Rumun je teško oštetio američki avion koji je bio primoran da sleti negde na tlu Ukrajine, ali je američka eskadrila pogodila i rumunski avion koji je takođe morao hitno da aterira.


Dvadesetak kompanija za izgradnju TE Tuzla - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nDvadesetak kompanija za izgradnju TE Tuzla\nU “Elektroprivredi BiH” očekuju da će se na međunarodni javni poziv za pretkvalifikacije za izbor strateških partnera za izgradnju termobloka 7 u Termoelektrani Tuzla javiti desetak kompanija ili konzorcija.\nIzgradnja termobloka 7 u Termoelektrani Tuzla je investicija vrijedna 840 miliona eura, a prema programu izgradnje elektroenergetskih objekata u FBiH njegova gradnja trebalo bi da počne 2012, a planirani rok završetka poslova je 2017. godina.\n“Očekujemo interesovanje investitora, ali ne kao prilikom prošlog javnog poziva za izgradnju elektroenergetskih objekata kada se prijavilo 37 kompanija”, kaže Amer Jerlagić, direktor “Elektroprivrede BiH”.\nNapominje da će javni poziv za pretkvalifikacije biti objavljen već 30. marta, od kada će teći rok od 45 dana u kojem će se zainteresovane kompanije i konzorciji moći prijaviti. U drugoj fazi biće biran najbolji ponuđač, a rok za izbor biće utvrđen 45 dana od dana raspoloživosti dokumentacije.\n“Sa izabranim strateškim investitorom biće formirano zajedničko preduzeće, dok FBiH ostaje vlasnik resursa. Povrat uloženih sredstava biće izvršen u električnoj energiji u roku od 20 godina ili duže, zavisno od dogovora”, precizira Jerlagić.\nZa uslove koje zainteresovane kompanije moraju ispunjavati u javnom pozivu kaže da su fleksibilni i ne smatra da su previše visoko postavljeni.\n“Širom Evrope od Portugala do Skandinavije ima barem dvadesetak kompanija koje ispunjavaju ove uslove”, obrazlaže Jerlagić.\nIzmeđu ostalog, javnim pozivom biće precizirano da se mogu prijaviti kompanije koje imaju godišnji prihod od pet milijardi eura, da imaju energetske objekte instalisane snage 400 megavata, da su u posljednje tri godine ostvarili profit od minimalno 400 miliona eura, te da raspolažu sa 500 miliona KM sredstava za realizaciju investicije ili mogu obezbijediti kreditno zaduženje u tom iznosu.\n“Logično je da za strateškog partnera tražimo kompaniju koja ima deset puta veći godišnji prihod od ‘Elektroprivrede BiH’, koja je objektivno gledajući mala kompanija. Ali, ostavili smo i mogućnost prijavljivanja konzorcija u čijem sastavu mogu biti i finansijske institucije. Ipak, na čelu konzorcija moraju biti preduzeća koja se najmanje pet godina bave elektroprivrednom djelatnošću, a takve kompanije lakše će stati u red kod svjetskih proizvođača opreme za termoelektrane, kojih u svijetu nije veliki broj”, ističe Jerlagić.\nBlok 7 u termoelektrani Tuzla imaće instalisanu snagu od 450 megavata, te toplotnu snagu od 320 megavata. Jerlagić podsjeća da je on zamjena za blokove 3 i 4 Termoelektrane Tuzla, čije je gašenje planirano za 2015, odnosno 2016. godinu, a njegovom gradnjom biće obezbijeđeno i grijanje za Tuzlu i Lukavac, a u perspektivi i za Živinice.\nZavršen idejni projekat\nAmer Jerlagić, direktor “Elektroprivrede BiH”, kaže da je značajan dio priprema za izgradnju bloka 7 u Tuzli već obavljen.\n“Završeni su idejni projekat i studija uticaja na okoliš, a podneseni su i zahtjevi za dobijanje okolinske dozvole i prethodnu vodnu saglasnost”, kaže Jerlagić.\nPredviđeno je da tokom izgradnje ovog objekta bude angažovano 4.000 radnika indirektno, te 2.500 zaposlenih direktno, dok bi nakon završetka investicije posao dobilo 1.165 radnika, od čega 900 u rudniku i 265 u termoelektrani.


Ne trošite svoju duhovnu energiju\nOpšti koncepti u Duhovnosti\nObavljanjem duhovne prakse dobija se duhovna energija. Ako ovu energiju koristimo, na primer u obliku molitve, da ostvarimo svetovnu dobrobit, potrošićemo svu energiju. Razlog tome je što crpimo svoju duhovnu energiju kako bismo ostvarili neki svetovni cilj. Tako umesto da iskoristimo duhovnu energiju da duhovno napredujemo možemo čak duhovno nazadovati. Nema kraja svetovnim problemima koji su većinom vezani za našu sudbinu. Duhovnim rastom povećava se sposobnost suočavanja sa sudbinom i njenim konačnim prevladavanjem.


NALED Kako najbolje prikupiti ambalažni otpad – Plodna Zemlja\nNALED Kako najbolje prikupiti ambalažni otpad\nSrbija se u oblasti zaštite životne sredine suočava sa izazovom da do 2030. ispuni ciljeve Evropske unije koji je obavezuju da reciklira 85% otpada od kartona i papira, 75% od stakla, 60% od aluminijuma i 55% plastičnog otpada. Da bi dostigla zacrtane količine fokus će morati da stavi na prikupljanje otpada od građana i izabere da li da postojećem sistemu produžene odgovornosti proizvođača (EPR) doda i depozitni sistem (DRS).\nU osnovi, EPR sistem podrazumeva da građani u svojim domovima razvrstavaju otpad od ovih materijala u posebne kante kako bi se efikasnije reciklirao dok kod depozitnog sistema ambalažu vraćaju u prodavnice i za to dobijaju nazad deo novca koji su platili prilikom kupovine proizvoda. Oba sistema analizirala je renomirana britanska kuća Eunomia, koja je članicama NALED-ovog Saveza za zaštitu životne sredine na sednici predstavila ključne nalaze i preporučila da pored unapređenja primarne selekcije Srbija uvede i depozitni sistem kako bismo ostvarili ciljeve do 2030.\n“Želimo da nađemo najefikasnije i najpovoljnije rešenje za građane, privredu i državu. Dobili smo analize rađene na neutralnim osnovama kako bismo, kada se ova tema ponovo nađe pred radnom grupom i Vladom Srbije, imali polazne osnove za dijalog u uspostavljanju sistema. Ipak, bez obzira na to da li će se država odlučiti za DRS, on ne garantuje prikupljanje celokupnog otpada tako da je neophodno dalje razvijati EPR sistem i primarnu selekciju pre svega kroz podizanje svesti građana o značaju pravilnog razdvajanja otpada”, kaže Jelena Kiš, predsednica Saveza i menadžerka za održivost poslovanja i odnose sa javnošću u kompaniji Ball Packaging.\nPrema studijama, depozitni sistem bi pomogao tako što bi obezbedio prikupljanje više od 90% ambalažnog otpada u industriji pića i udvostručio stope njegove reciklaže. Sistem bi mogao da uključi različite vrste pića u staklenim i plastičnim bocama, limenkama i tetrapaku. Članice Saveza istakle su da bi privredi trebalo ostaviti prelazni period od tri godine nakon donošenja zakona i podzakonskih akata da plasira proizvode koji se u tom trenutku nađu u prometu.\nU konvencionalnom depozitnom sistemu, građani bi iskorišćenu ambalažu ostavljali pre svega u maloprodajnim objektima (i prema studiji za to dobijali pet dinara po jedinici ambalaže), dok je druga, za sada teorijska, opcija koju je studija analizirala uvođenje tzv. pametnog depozita koji predviđa i postavljanje „pametnih“ kanti i pokrivanje mnogo više lokacija (šoping centri, firme, reciklažni centri, sportski objekti, parkovi i drugi otvoreni prostori itd.) i u zavisnosti od broja lokacija može podrazumevati više ili niže investicione troškove za industriju pića u odnosu na konvencionalni sistem.\nStudija o unapređenju EPR sistema preporučuje povećanje infrastrukture odnosno uvođenje tzv. „sistema dve kante“ što bi značilo da građani u posebnu kantu ili kontejner odvajaju otpad od papira i kartona, a u posebnu limenke, staklene i plastične flaše i tetrapak. Unapređenje sistema bi podrazumevalo da se obezbedi usluga odnošenja „od vrata do vrata“ i u gradovima i u ruralnim krajevima, kao i da se standardizuje postupak prikupljanja i razdvajanja otpada iz tih kanti.\nPreporuke EPR studije idu u korist daljeg unapređenja razvrstavanja posebno u cilju povećanja reciklaže plastike i stakla gde Srbija beleži najlošije rezultate. Preporučuje se i obezbeđivanje naknada za sortiranje, ali bolje odvajanje organskog odnosno otpada od hrane i uvođenje naknada za odlaganje otpada. I jedan i drugi sistem obezbeđuju veću „čistoću“ otpada odnosno više prihode od reciklaže iz kojih bi se finansiralo njihovo funkcionisanje, pored izdvajanja industrije.\n“Zaključak studija je da bi uz adekvatnu primarnu selekciju i sa uvođenjem depozitnog sistema, Srbija uspela da dostigne ciljeve EU za gotovo sve materijale dok će kod plastike biti potrebni i dodatni napori. Za to je potreban dobro osmišljen, neprofitni DRS sistem, kojim bi upravljao centralni operater u vlasništvu industrije koja bi i finansirala sistem, a država bila zadužena za nadzor i postavljanje ciljeva. Zato smatramo da bi privreda trebalo da učestvuje u izradi podzakonskih akata, kao što je bila uključena u početak rada na pripremi izmena Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu”, kaže Slobodan Krstović, šef Jedinice za zaštitu životne sredine u NALED-u.\nTagoviAmbalažni otpad Ball Packaging EPR sistem Jelena Kiš NALED Reciklaža Slobodan Krstović Zaštita životne sredine\nMUP formirao ekološku policiju\nNovi Sad dobio 50 reciklažnih zvona za staklenu ambalažu\nINTERVJU Dejan Ljevnaić, direktor OC JAHORINA Letnja sezona na olimpijskoj lepotici uz JAHORINU HOT – hedonizam, odmor i turizam pre 3 meseca\nDelez Srbija do zdravijih namirnica kroz saradnju sa beogradskim fakultetima pre 3 meseca\nPREKO DRUŠTVENIH MREŽA DO KUPACA Kako sprovesti istraživanje tržišta i onlajn oglašavanje po principu “uradi sam” pre 3 meseca


Održan Poslovni forum CEI posvećen drvnoj industriji | Vanjskotrgovinska / Spoljnotrgovinska komora BiH\nOdržan Poslovni forum CEI posvećen drvnoj industriji\n„Pokretačke snage i perspektive razvoja drvnog sektora CEI zemalja” naziv je Poslovnog foruma koji je Vanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora Bosne i Hercegovine organizirala u okviru predsjedavanja Bosne i Hercegovine Centralnoevropskom inicijativom. Poslovni forum okupio je predstavnike kompanija i institucija CEI zemalja a razgovaralo se o različitim pitanjima od značaja za kreiranje povoljne poslovne klime u regiji s naglaskom na drvnu industriju.\nUčesnicima Foruma obratili su se dr.sc Bruno Bojić, predsjednik VTK/STK BiH, Erik Czernovitz, zamjenik generalnog sekretara CEI, Miloš Prica, nacionalni koordinator BiH za Centralnoevropsku inicijativu i Lazo Šinik, predstavnik Privredne komore Republike Srpske.\nNakon uvodnih obraćanja, nastavio se stručni dio foruma koji se sastojao od četiri sesije, i to: „Utjecaj klimatskih promjena, infrastruktura kvaliteta i znanja u šumarstvu i drvnoj industriji“, „Primjena suvremenih tehnologija i materijala u svrhu povećanja konkurentnosti“, „Kreativni koncepti pristupa međunarodnom tržištu“, te „Podrška drvnoj industriji – strategije, fondovi, programi“.\nNa osnovu svih prezentacija zaključeno je, između ostalog, da je drvna industrija perspektivna grana privrede Bosne i Hercegovine i mnogih CEI zemalja. Drvna industrija Bosne i Hercegovine, kako je istaknuto, ima kvalitetnu sirovinsku osnovu, uključena je u proces međunarodnog certificiranja i posjeduje certifikate neophodne za izvoz, kako sirovine, tako i proizvoda viših faza prerade.\nModernizacija tehnoloških kapaciteta je neophodan proces, tako da su kompanije upućene na nabavku opreme iz razvijenih zemalja, kao što su Italija, Njemačka, Austrija i druge, a informacione tehnologije imaju sve veću primjenu u drvnoj industriji.\nStručni kadrovi, bitan faktor kvaliteta proizvodnje i izvoza se većinom školuje u oficijelnim obrazovnim institucijama, a formirane su ustanove i centri za obrazovanje deficitarnih kadrova, koji su se pokazali kao odlična dopuna, jer omogućavaju prekvalifikaciju, dokvalifikaciju i praktičnu obuku kadrova potrebnih drvnoj industriji.\nSvi navedeni elementi, kako je kazano, omogućili su kompanijama drvne industrije da postižu dobre izvozne rezultate, da osvajaju prestižne međunarodne nagrade za dizajn i kvalitet, posebno iz segmenta namještaja i montažne drvene gradnje.\nDa bi drvna industrija ostvarila još veći rast i razvoj neophodna je strategija drvne industrije BiH , što postoji u nekim od zemalja CEI (vidjeli smo da je to slučaj sa Srbijom i Hrvatskom). Naravno, mjere predviđene strategijama samo se mogu realizovati lobiranjem. Veći stepen uspjeha drvne industrije postiže se udruživanje realnog sektora, ministarstava, komora i ostalih institucija. Na kraju, kao podrška ovom sektori su međunarodni projekti, koji pomažu kompanijama i pružaju im razne vidove podrški.\nNa kraju Foruma zaključeno je da je organizacija istog opravdana jer su se na jednom mjestu okupili predstavnici kompanija i institucija CEI zemalja kako bi razgovarali o pitanjima od značaja za kreiranje povoljne poslovne klime u regiji. Ovo je bila prilika, kako je istaknuto, za razmjenu informacija i iskustava, kao i prilika da se sagledaju ili predlože vidovi za buduću saradnju i uključenje u međunarodne projekte. Učesnici skupa izrazili su nadu da će se saradnja između predstavnika kompanija i institucija iz oblasti sektora drvne industrije još više intenzivirati u budućnosti.\nNa marginama Poslovnog foruma CEI zemalja održana je sjednica Komorskog investicijskog foruma, s obzirom da je Vanjskotrgovinska komora BiH predsjedavala ovim Forumom u 2016. godini. U 2017. godini predsjedavanje ovim Forumom preuzima Hrvatska Gospodarska komora.


Ko je sve zainteresovan za MSK, Azotaru, Petrohemiju... - PKS-RPK Novi Sad\nPored sedam potencijalnih investitora koji su se javili na javni poziv za prikupljanje pisama zainteresovanosti za MSK u Kikindi i za pančevačku „Azotaru“ i „Petrohemiju“, ima još nekoliko onih koji nisu slali pisma zainteresovanosti, ali sa kojima Radna grupa za petrohemijski kompleks intenzivno razgovora, prenosi RTS.\nTako se za „Azotaru“ interesuju tri investitora – domaći „Promist“ iz Novog Sada, kiparski PFIC i mađarski KITE, dok su za Petrohemiju zainteresovani „KazMynayGas“ (KMG) iz Holandije i češka kompanija „J&T IB and Capital Markets“.\nZa kikindski MSK interesuju se „Dong Shiwy Holdings“ iz Hongkonga i japanski gigant „Micubiši“.\nDo leta se očekuje i raspisivanje tendera za privatizaciju.\nMinistar privrede Goran Knežević kaže da će u narednom periodu biti nastavljeni razgovori i nada se da će u kratkom roku, možda mesec, mesec i po dana odlučiti o modelu i metodu privatizacije.\nJavile su se neke ozbiljne firme, ja mislim da će bar jedan deo petrohemijskog kompleksa biti uspešno privatizovan, kaže Knežević.\nZainteresovani treba da predlože planove investicija, prizvodnje i model privatizacije.\nU narednom periodu, za sve tri fabrike hemijskog kompleksa Vlada mora naći održivo rešenje.\nNe treba govoriti koliko je to značajno za nas, ne samo zbog 2.800 ljudi koji rade u tim fabrikama nego i zbog dobrinosa u BDP-u tih firmi, kaže ministar Knežević.\nFabrike hemijskog kompleksa koče stara dugovanja. Najbolja situacija je u „Petrohemiji“, jer ima pozitivno tekuće poslovanje, dok rad MSK-a i „Azotare“ i dalje otežava skup gas koji je osnovna sirovina za proizvodnju.


Hemofarm - Vesti - Zdravstveni izveštaj Štade za 2020: Evropa zahteva obavezne vakcinacije\nZdravstveni izveštaj Štade za 2020: Evropa zahteva obavezne vakcinacije\nZdravstveni izveštaj Štade:\nReprezentativnu onlajn studiju u ime Štade sproveo je Institut za tržišna istraživanja ”Kantar”.\nVremenski okvir: od februara do marta 2020.\nUzorak: oko 2.000 ispitanika iz Austrije, Belgije, Nemačke, Finske, Francuske, Italije, Poljske, Rusije, Srbije, Španije, Švajcarske i Velike Britanije.\nReprezentativna onlajn studija Kantara u ime Štade.\nVremenski okvir: od 23. do 27. aprila 2020.\nUzorak: Oko 1.000 ispitanika iz Nemačke, Italije, Rusije, Srbije, Španije i Velike Britanije.\nŠtada grupa, u okviru koje posluje i Hemofarm, objavila je rezultate drugog međunarodnog istraživanja koje je sprovedeno u 12 zemalja (među kojima je i Srbija) na više od 24.000 ispitanika. U okviru Zdravstvenog izveštaja, Štada je ispitivala šta ljudi u Evropi misle o lečenju putem video kamere, obaveznoj vakcinaciji, genetskoj terapiji, konvencionalnoj medicini, seksu i kakav je njihov odnos imaju prema smrti. Zbog aktuelne pandemije COVID-19, Štada je sprovela i dodatno istraživanja - special o koroni, u šest zemalja među kojima je, takođe, Srbija.\nJedna od tema koja je izazvala mnogo rasprava širom kontinenta je mogućnost obaveznih vakcinacija. Istraživanje je pokazalo da ukupno 82 odsto Evropljana podržava ovu ideju i da u svim zemljama broj pristalica očigledno nadmašuje skeptike. Ljudi u Španiji posebno su otvoreni za obavezne vakcinacije (94 odsto). Manje entuzijasta ima u Austriji (72 odsto) i Švajcarskoj (70 odsto). Uprkos značajnoj spremnosti, postoji i neznanje u vezi sa temom: samo jedan od pet Evropljana zna da se može vakcinisati protiv rubeola, hepatitisa A/B, varičela i HPV. Kada je reč o stavu građana Srbije o vakcinaciji, 78 odsto Srba podržava obaveznu vakcinaciju, malo manje od opšteg proseka od 82 odsto u svih 12 evropskih zemalja, što Srbiju stavlja na deveto mesto u smislu pozitivnosti u odgovoru na ovo pitanje, ispred Rusije, Austrije i Švajcarske. Srbi su ispod proseka i u pogledu znanja protiv kojih bolesti se mogu vakcinisati. Međutim, građani Srbije su bili među nacijama za koje je najmanje verovatno da pogrešno veruju da postoji vakcina protiv AIDS - samo četiri odsto je to mislilo nasuprot proseku od šest odsto u anketi.\nVakcina protiv korone - razlog za brigu\nU istraživanju posvećenom korona virusu koji je Štada naknadno sprovela u odnosu na opšti deo ispitivanja, 42 procenata ispitanika izrazilo je zabrinutost zbog nedostatka vakcine protiv ovog virusa. Poređenja radi, 50 odsto ispitanika strahuje da će se njihovi najmiliji zaraziti virusom i umreti. Ovde definitivno dolazi do izraza razlika među polovima: 54 procenta žena je zabrinuto za svoju porodicu i prijatelje u poređenju sa samo 45 procenata muškaraca. Osim toga, 40 odsto se boji gubitka posla, a 36 odsto očekuje izbijanje finansijske krize zbog korona virusa. Strah od nezaposlenosti posebno je izražen u Italiji (48 odsto) i Rusiji (53 odsto). Kad je reč o Srbima, oni su pokazali određenu neustrašivost, kako su autori istraživanja to nazvali: jedan od šest ispitanika je rekao da uopšte ne brine zbog pandemije, a u poređenju sa Italijom i Rusijom, u Srbiji je samo 27 odsto ispitanika odgovorilo da brine zbog ekonomskih posledica i gubitka posla.\nZadovoljstvo medicinskom negom tokom pandemije\nKorona specijal ilustruje i sledeće: 61 odsto ispitanika ocenjuju medicinsku negu tokom korona krize kao pozitivnu ili vrlo pozitivnu. Nasuprot tome, 15 odsto je kritikovalo uslove u svojoj zemlji, ostatak je ostao neutralan. Najviše stope odobravanja postignute su u Španiji (75 procenata) i Velikoj Britaniji (74 procenta) - dve zemlje koje su se suočile sa posebno visokim stopama smrtnosti. Osim toga, 44 odsto anketiranih izjavilo je da su stekli novo poštovanje za rad medicinskog osoblja, a svaki četvrti sada bolje razume koliko su važni dobri lekovi.\n„Istraživanje posvećeno korona virusu pokazuje rast u odavanju priznanja pripadnicima zdravstvenog sektora tokom krize. Zaista se nadam da će se poštovanje i uvažavanje lekara, medicinskih sestara i farmaceuta nastaviti i nakon pandemije“, rekao je Peter Goldšmit, generalni direktor Štade.\nPovećana otvorenost za digitalnu medicinu\nŠto se tiče ostalih tema Zdravstvenog izveštaja, Štadin indeks budućnosti nagoveštava veću otvorenost prema digitalnoj medicini širom Evrope. Spremnost za uspostavljanje dijagnoze putem daljinskog lečenja veb kamerom primetno je porasla u odnosu na 2019: dok je prošle godine 54 odsto ispitanika bilo spremno da se leči na daljinu, sada je za to otvoreno 70 odsto ispitanika. Belgijanci i Nemci ostaju prilično skeptični jer je „tek“ 58 odnosno 62 odsto spremno za telemedicinu. Na drugoj strani, Srbi su bili među najpozitivnijim od svih nacija kada je reč o konsultacija sa lekarom preko veb kamere ili interneta a tiče se neke manje ili sekundarnu bolesti – čak 75 odsto ispitanika je moglo da zamisli da koristi tu opciju, u odnosu na prosek ankete od 70 odsto, što Srbiju stavlja na četvrto mesto po spremnosti na onlajn konsultacije, posle Španije, Finske i Italije.\nStručnjak za digitalnu medicinu dr Šari Langemak kaže: „Pandemija korona virusa imala je katalitički efekat na telemedicinu. Pre samo nekoliko nedelja, daljinsko lečenje je bilo interesantno uglavnom za lekare i pacijente koji su generalno otvoreni za novu tehnologiju. Pandemija je odjednom naterala mnogo više ljudi da mu daju šansu. Lečenje putem veb kamere više nije tzv. nišni proizvod, već se sve više doživljava kao alternativa odlasku u ordinaciju.“\nGenetika predstavlja „crvenu zastavicu“\nKoliko su Evropljani otvoreni prema drugim inovacijama u oblasti medicine? Gledajući unapred, polovina ispitanika mogla je zamisliti da im se modifikuju geni - pod uslovom da gen test predviđa izbijanje ozbiljne bolesti za nekoliko godina. Preostala polovina ispitanika oseća nelagodu zbog ove ideje: 16 odsto bi radije da se ozbiljno razboli nego da im se modifikuju geni. Generalno, oblast „genetike“ mnogi i dalje potcenjuju. Na primer, samo 55 procenata zna da genetska predispozicija može da ide u prilog nastanku kardiovaskularnih bolesti. Još je manje ispitanika svesno da se to odnosi na bolesti poput Parkinsonove (38 procenata) ili osteoporoze (22 procenta). Znanja građana u Srbiji o predispoziciji i genetskim vezama za bolesti kreću se oko evropskog proseka, osim što imaju iznadprosečnu svest (njih 73 odsto u odnosu na prosek od 55 odsto) o genetskim vezama sa kardiovaskularnim bolestima. Međutim, kada im je ponuđena mogućnost da promene svoje gene da bi izbegli ozbiljne bolesti nakon genskog testa, 45 odsto Srba je reklo da bi to učinili, a prosek na evropskom nivou bio je 51odsto.\nSTADA Arzneimittel AG je kompanija sa sedištem u Bad Vilbelu, Nemačka. Strategija kompanije se fokusira na dva stuba koji se sastoje od generike, uključujući specijalitete i zdravstvene proizvode široke potrošnje koji se izdaju bez recepta. Na globalnom nivou, STADA Arzneimittel AG prodaje svoje proizvode u oko 120 zemalja. U poslovnoj 2019. STADA je ostvarila korigovanu prodaju na nivou grupe od 2.608,6 miliona evra i korigovan profit pre kamate, poreza i amortizacije (EBITDA) u iznosu od 625,5 miliona evra. Na dan 31. decembar 2019. godine, STADA je imala 11,100 zaposlenih u celom svetu.\nSTADA Arzneimittel AG / Odnosi sa medijima / Stadastraße 2–18 / 61118 Bad Vilbel – Nemačka / Tel.: +49 (0) 6101 603-165 / Fax: +49 (0) 6101 603-215 / E-Mail: press@stada.de\nIli nas posetite na Internetu na www.stada.com


Hoti sa Varheljijem razgovarao o liberalizaciji viza • RTK\nPremijer Kosova, Avdulah Hoti, sastao se danas u Briselu sa evropskim komesarom za proširenje i susedsku politiku Oliverom Varheljijem, a glavna tema sastanka bio je proces liberalizacije viza, saopšteno je iz kabineta premijera Kosova.\nPremijer Hoti je na ovom sastanku kazao da se proces vizne liberalizacije za građane Kosova mora hitno okončati.\n"Glavna tema ovog sastanka bio je proces liberalizacije viza. Premijer Hoti je naglasio hitnu potrebu da se ovaj proces okonča, kao jedno od najvažnijih pitanja Kosova u odnosu na Evropsku uniju. Kosovo i njegovi građani odlučni su u svojoj evroatlantskoj orijentaciji, stoga je premijer Hoti ocenio da je važno da Evropska unija preduzme neophodne korake kako bi obezbedila slobodno kretanje građana Kosova", navodi se u saopštenju Kancelarije premijera.\nNa sastanku se takođe razgovaralo o političkim dešavanjima na Kosovu, ekonomskom oporavku nakon pandemije i velikim infrastrukturnim projektima.\n„Na ovom sastanku je takođe razgovarano o potrebi zajedničkih regionalnih i evropskih strategija i protokola za borbu protiv pandemije, dok je g. Varhelji je uveravao premijera Hotija da je ćr Kosovo kao deo kontinenta i biti deo ove strategije", zaključuje se u saopštenju.


Zvezda bez preokreta u Atini, pobjeda Panatinaikosa u prvom kolu Evrolige! - BIGportal.ba\nZvezda bez preokreta u Atini, pobjeda Panatinaikosa u prvom kolu Evrolige!\nOktobar 3, 2019 Oktobar 3, 2019 011\nKošarkaši Crvene zvezde poraženi su od Panatinaikosa 87:82, u prvom kolu Evrolige.\nIzabranici Milana Tomića odigrali su meč s puno oscilacija, bilo je dosta grešaka i “zeleni” su zasluženo slavili.\nAktuelni šampion Srbije imao je dosta problema pod obručem, pošto je Majkl Odžo za samo osam minuta dobio pet faulova, a Gist je dugo igrao sa četiri.\nPanatinaikos – Crvena zvezda 87:82 (14:17, 23:18, 29:18, 21:29)\nsudije: Garsija, Mogulkoč, Vilius\nPAO: Tomas 18+11, Rajs 12, Papajanis 8, Papapetru 2, Vojukas 4, Džonson 3, Braun 0, Fridet 11, Kalatis 21+7, Vili 2, Mitoglu 6, Bentil.\nCrvena zvezda: D. Braun 5, Čović 0, L. Braun 3, Perperoglu 15, Davidovac 3, Lazić 0, Faje 3, Beron 15+5+6, Dobrić 6, Gist 22+7, Dženkins 8, Odžo 2.\nNikola Jovanović i Boriša Simanić nisu bili registrovani za ovu utakmicu, pa je reket crveno-belih bio prilično ranjiv, pogotovo u trećoj četvrtini u kojoj je Zvezda primila 29 poena.\nNajefikasniji u poraženom sastavu bio je Džejms Gist sa 22 poena i sedam skokova, dok su Beron i Perperoglu ubacili 15.\nDomaćina je predvodio Nik Kalatis sa 21 poenom i sedam asistencija, dok je Dešon Tomas ubacio 18 i imao je 11 skokova.\nŠampion Srbije dobro je otvorio utakmicu, Gist je bio posebno motivisan protiv nekadašnjeg tima i posle samo osam minuta na semaforu je bilo 8:17. Međutim, ulaskom druge postave crveno-beli su izgubili ritam.\nPAO je napravio seriju 12:0 i Milan Tomić morao je da zatraži tajm-aut posle nekoliko minuta u drugoj četvrtini. To je dalo rezultata, igralo se koš za koš i na poluvreme se otišlo s rezultatom 37:35 za domaćina.\nEvroliga, prvo kolo:četvrtak:\nHimki – Makabi 89:83\nPAO – Crvena zvezda 87:82\nBajern – Milano 78:64\n21.00 Real Madrid – Fenerbahčepetak:\nZnalo se da će Zvezdi biti teško u drugom poluvremenu, s obzirom da je Majkl Odžo u drugoj deonici dobio peti faul, a Gist je imao tri. Da sve bude još gore, na startu trećeg kvartala nekadašnji igrač Partizana dobija četvrti faul.\nTo je dosta omelo crveno-bele, reket je bio prazan u dosta slučajeva i PAO je u trećoj deonici postigao čak 29 poena. U poslednju četvrtinu ušlo se s rezultatom 64:51.\nIzabranici Milana Tomića pristupili su poslednjem kvartalu mnogo ozbiljnije i to je odmah dalo rezultat. Zvezda je uspela da smanji rezultat, priđe na samo -6, ali svojim greškama propustila je priliku da potpuno uhvati priključak.\nTrojka Nika Kalatisa na dva minuta do kraja verovatno je i rešila utakmicu, pa je tako šampion Srbije izgubio na startu sezone.\nNaredni meč igraju za sedam dana u Beogradu protiv Fenerbahčea.\nSevilja pomogla srpskom fudbalu, Sergej spasio Lacio, Jang Bojs do pobjede u nadoknadi\n“Šugava Rijeko, puna si Srba, ne brini Rijeko, ima još vrba” – HDZ-ovka se izvinila\n“Serena je znala da nije spremna da osvoji titulu”\n“Nikakav dopis iz FIFA nije stigao u Prištinu u vezi sa utakmicom Zvezde i Trepče”\nMETAK MIGRANTA POGODIO U ČELO: Bilećanin priznao ubistvo, TIJELO SKLONIO U JAMU\nProteinski shake savršen za – veće mišiće!


Vesti online / Vesti / Svet / Evropa ne rizikuje: Kad su Britanci u pitanju, nema popuštanja!\nEvropa ne rizikuje: Kad su Britanci u pitanju, nema popuštanja!\nEvropska unija mora da bude "nepopustljiva" prema zahtevima Velike Britanije kada je reč o uslovima njenog izlaska iz EU.\nEvropska komisija sa jasnim stavovima\nTo je rekao predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\n- Ne možete da budete jednom nogom napolju, a drugom unutra - rekao je Junker.\nOn je to istakao na konferenciji u Parizu upozorivši da Britanija rizikuje da "pogazi sve što je izgrađeno" za šest decenija evropske integracije, prenosi AFP.\n* Znate li šta radite: Irci ulažu veto na Bregzit\n* Mejova optužena za dvoličnost\n* Merkelova o Evropi nakon Bregzita\n* London "blefira" moć: Bregzit će biti bolan!\n- Po tom pitanju moramo da budemo nepopustljivi. Vidim manevrisanje (Britanije) - rekao je on aludirajući na izjavu britanske premijerke Tereze Mej koja je rekla da želi dogovor koji nudi Britaniji "maksimalnu slobodu" da deluje na evropskom jedinstvenom tržištu, dok sa druge strane zadržava kontrolom imigracije.\nOna je najavila da će pokrenuti pregovore sa Briselom o Bregzitu krajem marta.\nU četvrtak je i francuski predsednik Fransoa Oland upozorio Britaniju da će morati da "plati cenu" svoje odluke o napuštanju Unije.


Održan četvrti sastanak Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Srbije u Strazburu\nParlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Srbije održao je četvrti sastanak 7. i 8. oktobra 2015. godine u sedištu Evropskog parlamenta, Strazburu, kojim su kopredsedavali Igor Šoltes, zamenik predsednika delegacije Evropskog parlamenta, i Vladimir Orlić, na čelu delegacije Narodne skupštine Republike Srbije.\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković razgovarao sa zamenikom šefa Misije OEBS-a u Srbiji\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković sastao se u Domu Narodne skupštine sa zamenikom šefa Misije OEBS-a u Srbiji Majklom Ueharom.\nSreda, 7. oktobar 2015.\nDelegacija Narodne skupštine u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Srbije u Strazburu\nDelegacija Narodne skupštine u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Srbije, prvog dana boravka u Strazburu sastala se sa Emilianom Pavelom, Francom Bogovičem, Andorom Delijem i drugim članovima neformalne grupe u Evropskom parlamentu “Prijatelji Srbije”.\nDelegacija Narodne skupštine na 46. sastanku Odbora za pravna i politička pitanja i Odbora za ekonomska, trgovinska, tehnološka i ekološka pitanja PS Crnomorske ekonomske saradnje\nStalna delegacija Narodne skupštine u Parlamentarnoj skupštini Crnomorske ekonomske saradnje učestvovala je na 46. sastanku Odbora za pravna i politička pitanja i Odbora za ekonomska, trgovinska, tehnološka i ekološka pitanja Parlamentarne skupštine Crnomorske ekonomske saradnje (PS CES), koji je održan u Varni, 5. i 6. oktobra 2015. godine.\nOdbor za prava deteta nastaviće da doprinosi stvaranju zakonskih preduslova za unapređenje prava dece u Srbiji, izjavila Filipovski na otvaranju Dečje nedelje\nDečja nedelja zvanično je otvorena 5.oktobra u Republičkom zavodu za socijalnu zaštitu.\nOdržan sastanak članica Ženske parlamentarne mreže\nČlanice Ženske parlamentarne mreže održale su danas sastanak i izabrale narodnu poslanicu Veru Paunović za novu koordinatorku Mreže za period oktobar-novembar-decembar 2015. godine.\nOdržana prezentacija pod nazivom Izgradnja produktivnog odnosa između Parlamenta i Vrhovne revizorske institucije\nČlanovi Pododbora za razmatranje izveštaja o obavljenim revizijama Državne revizorske institucije imali su priliku da se danas u Narodnoj skupštini upoznaju sa prezentacijom pod nazivom „Izgradnja produktivnog odnosa između Parlamenta i Vrhovne revizorske institucije“.\nTreći sastanak Parlamentarne grupe za otvoreni parlament\nNa trećem sastanku Parlamentarne grupe za otvoreni parlament, članovi grupe su informisani o učešću predstavnika Narodne skupštine prof. dr Vladimira Marinkovića i Dubravke Filipovski na konferenciji Radne grupe za otvorenost zakonodavnog procesa u okviru Partnerstva za otvorenu upravu „Otvorenost kao vrednost: Akcioni planovi parlamenata, standardi i podaci“ koja je održana 14. i 15. septembra u Tbilisiju, u Gruziji.\nObradović i Kovač na Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope govorili o rešavanju migrantske krize u Evropi\nNa Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope u Strazburu vođena je objedinjena rasprava na temu rešavanja problema migranata u Evropi i izazova sa kojima se suočavaju zemlje tranzita, u kojoj su učestvovali i članovi delegacije Narodne skupštine prof. dr Žarko Obradović i Elvira Kovač.\nVesna Marjanović na septembarskom zasedanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (PSSE) izabrana za izvestioca za temu "Nove metode političkog uticaja na nezavisno novinarstvo"\nNarodna poslanica Vesna Marjanović je na septembarskom zasedanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (PSSE) izabrana za izvestioca za temu "Nove metode političkog uticaja na nezavisno novinarstvo".\nUtorak, 29. septembar 2015.\nOdržan okrugli sto na temu Transmasne kiseline, njihov štetan uticaj na zdravlje i zakonska regulativa u oblasti ishrane\nOkrugli sto na temu Transmasne kiseline , njihov štetan uticaj na zdravlje i zakonska regulativa u oblasti ishrane, održan je 29. septembra, u Domu Narodne skupštine, u organizaciji Odbora za zaštitu životne sredine. Skup je realizovan u saradnji sa Centrom izuzetne vrednosti u oblasti istraživanja ishrane i metabolizma Instituta za medicinska istraživanja (CENM).\nČlanovi Odbora za spoljne poslove razgovarali sa predsednicom Narodne skupštine Južnoafričke Republike\nČlanovi Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine sastali su se danas, u Domu Narodne skupštine sa predsednicom Narodne skupštine Južnoafričke Republike Baleke Mbete, koja boravi u poseti Srbiji.\nPetak, 25. septembar 2015.\nPredstavljeni rezultati prve Nacionalne studije o društvenom problemu seksualnog zlostavljanja dece u Republici Srbiji\nŽenska parlamentarna mreža, u saradanji sa Incest Trauma Centrom – Beograd, održala je okruli sto na kojem su predstavljeni rezultati prve Nacionalne studije o društvenom problemu seksualnog zlostavljanja dece u Republici Srbiji.\nUčešće narodnih poslanika na Interparlamentarnoj konferenciji Medijski javni servisi i parlamenti\nNarodni poslanici Aleksandar Senić, predsednik Odbora za evropske integraicije i Dušica Stojković, član Odbora za kulturu i informisanje učestvuju na Interparlamentarnoj konferenciji pod nazivom „Medijski javni servisi i parlamenti“, koja se u organizaciji Evropskog parlamenta održava u Zagrebu.\nDelegacija Odbora za evropske poslove Parlamenta Letonije u poseti Narodnoj skupštini\nDelegacija Odbora za evropske poslove Parlamenta Letonije boravila je danas u zvaničnoj poseti Narodnoj skupštini gde je, u odvojenim susretima, razgovarala sa članovima Odbora za evropske integracije i članovima Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine.\nOdržan sastanak predsednice i članovа Odbora za odbranu i unutrašnje poslove i delegacije Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma Parlamenta Češke Republike\nPredsednica i članovi Odbora za odbranu i unutrašnje poslove sastali su se, u Domu Narodne skupštine, sa delegacijom Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma Parlamenta Češke Republike.\nPredsednica i članovi Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine sastali se sa delegacijom Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma Parlamenta Češke Republike\nPredsednica Odbora za spoljne poslove Aleksandra Đurović i članovi Odbora sastali su se danas, u Domu Narodne skupštine sa delegacijom Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma Parlamenta Češke Republike, koju predvodi Karel Švarcenberg, predsednik Odbora.\nPetak, 18. septembar 2015.\nOdržan Okrugli sto na temu „Ciljevi održivog razvoja u Republici Srbiji“\nParlamentarna grupa za reproduktivno zdravlje, rodna pitanja i HIV organizovala je, u Narodnoj skupštini, Okrugli sto na temu „Ciljevi održivog razvoja u Republici Srbiji“.


E-reciklaža iz Niša izvezla 100 tona otpadnog freona | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 29. mart 2018. – Niško preduzeće “E-reciklaža” izvezlo je za proteklih pet godina, koliko se bavi reciklažom starih frižidera i drugih električnih i elektronskih aparata, gotovo 100 tona otpadnog freona na spaljivanje u specijalizovano postrojenje u Nemačkoj, saopštio je vlasnik “E-reciklaže” i direktor preduzeća “Jugo-impex” Vujadin Šćekić. Ispuštanje freona u atmosferu nanosi ogromnu štetu ozonskom omotaču, kazao je Šćekić, dodajući da je reciklaža, međutim, i dalje ekonomski neisplativ posao.\n“Izvlačenjem i pravilnim tretmanom freona napravili smo benefit kao da u Nišu nijedan automobil nije vožen tri godine”, rekao je Šćekić.\nPrema rečima Šćekića, u “E-reciklaži” reciklira se godišnje između 12.000 i 14.000 tona elektronskog i električnog otpada.\nOn je naveo da u Srbiji još nisu iskorišćeni veliki potencijali za razvoj reciklažne industrije, a razvoj “zelene” industrije biće moguć tek kada se napravi stabilan, predvidiv sistem.\n“Ukoliko se napravi stabilan sistem u ovoj ili narednoj godini, već za godinu ili dve imali bi u našoj zemlji sigurno 30-tak novih postrojenja za preradu koja bi mogla da uposle više od 50.000 ljudi”, rekao je Šćekić.


SIPA uhapsila inspektora SIPA-e | Visokoin.com\nSIPA uhapsila inspektora SIPA-e\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine i Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA) proveli su akciju hapšenja i pretresa, u okviru aktivnosti na procesuiranju osumnjičenih za zloupotrebu položaja i koruptivne aktivnosti.\nU akciji je uhapšen Darko Marčetić rođen 1974. godine u Prijedoru, uposlen kao inspektor SIPA-e u Banja Luci.\nTokom istrage, utvrđeno je da je osumnjičeni zloupotrebio mogućnost pristupa policijskim i drugim evidencijama, kako bi uzimao podatke koje je koristio prilikom iznude novca od osumnjičenih.\nNakon hapšenja izvršeni su pretresi objekata i prostorija koje koristi osumnjičeni.\nOsumnjičeni će biti predat postupajućem tužitelju Posebnog odjela za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju, koji će ispitati osumnjičenog i nakon toga odučiti o daljim aktivnostima u predmetu, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.


Direktor “Šuma Srpske” Slaven Gojković rekao je da je jedan od zajedničkih zadataka očuvanje Pančićeve omorike i to putem projekta prekogranične saradnje, koji je u toku, a koji se finansira sredstvima EU.\n“Cilj projekta je da se sačuva Pančićeva omorika na planini Tari u Srbiji i na području Višegrada u Srpskoj. Znamo da je ona veoma rijetka, samo se kod nas pojavljuje prirodno. To će biti jedan od načina da unaprijedimo našu saradnju”, rekao je Gojković.\nVršilac dužnosti direktora “Srbijašuma” Igor Barunović navodi da je nakon susreta u Malom Zvorniku u junu ovo uzvratna posjeta kolegama u Srpskoj.\n“U Srbiji je slično stanje kao ovdje, samo što je Srpska znatno bogatija šumom od nas. Klimatske promjene, sušenje šuma, razne bolesti utiču na to da moramo da unapređujemo borbu za očuvanje šuma”, rekao je Barunović.\nPredsjednik Nadzornog odbora “Šuma Srpske” Biljana Marković istakla je da je veoma bitna razmjena znanja i iskustava, ne samo rukovodećeg kadra, već svih struktura zaposlenih u dva javna preduzeća.\n“Saradnju podižemo na još veći nivo, a za mjesto susreta izabrali smo Šumsko gazdinstvo `Maglić` u Foči, koje je jedno od organizaciono najuspješnijih u Srpskoj. Drago mi je da smo ovdje jer znam da ova organizaciona jedinica dobro posluje, tako da ćemo iskoristiti i njihova znanja i iskustva da unaprijedimo saradnju sa `Srbijašumama`”, navela je Markovićeva.\nDirektor Šumskog gazdinstva “Maglić” Spomenko Stojanović rekao je da je prednost ove organizacione jedinice to što su naučili da integralno gazduju šumama.\n“Smatramo da sve što je u šumi da time treba da se bavimo mi šumari, tako da imamo razvijeno i lovstvo, a ovih dana počinje gradnja velike hale za ostale proizvode šumarstva. Riječ je o preradi gljiva i drugih šumskih plodova, destilaciji etričnih ulja što će doprinijeti većem zapošljavanju i omogućiti ljudima koji plodove prikupljaju po šumi da ih mogu predati našem preduzeću i naplatiti po pravoj ekonomskoj cijeni”, rekao je Stojanović. Srna\nTagovi: saradnjasrbija šumesume srpske\nKomentari na članak: Saradnja “Šuma Srpske” i “Srbijašuma”\n15.10.2019 u 14:10\nOvo je unisteno onog momenta kada je eksploatacija izvucena iz Srpskih suma i predata privatnim licima, kao i preradjivacki kapaciteti koji koriste sve delove stabla:sperploce ,furnirke, iverice ;viskoza. Ta privatna lica su u vecini slucajeva primarni drvopreradjivaci koji najkvalitetnije sortimente odvajaju ilegalnim putem u nize klase dobijajuci vece iskoristenje sa manjom cenom rada i manjom cenom sirovine.Takodje ta eksploatacija se vrsi zapreznim putem tj; konjima, volovima ili traktorima,(za koje su potrebni putevi koji dans mnogo kostaju umesto helikopteri) bez mogucnosti da se debla oljuste da bi se grane koristile u nekoj industriji a otpadni deo stabla u viskozi ili ivericama Tih fabrika vise nema Sav deo stabla koji nije tehnicki i za ogrev ostaje u sumi da truli .Masa je jos problema u ovoj grani koji se ne mogu resiti bez velikih rezova kao i izgradnje fabrika koje bi koristile delove trupca F,L viskozu iverice itd


Fabrika iz Rume proizvodiće medicinsku opremu za celo tržište - Sremski Portal\nFabrika iz Rume proizvodiće medicinsku opremu za celo tržište\nKada fabrika HealthCare u Rumi tokom leta počne da, osim maski, proizvodi i skafandere, rukavice, nazuvice i kape, Srbija će moći da bude nezavisna od bilo kog uvoza medicinske opreme, izjavio je danas Tanjugu direktor ove fabrike Aleksandar Podravac.\nPogon ove fabrike, čije je sedište u Kini, u Srbiji posluje od 2015. godine, a neposredno po proglašenju epidemije virusa korona u Srbiji, počela je da proizvodi najpre šivene maske, a potom je iz Kine naručen ceo pogon za proizvodnju troslojnih hirurških maski.\n“Maske se proizvode u zatvorenoj sferi, po najvećim sigurnosnim standardima, gde su ljudi obučeni kao da su u kovid bolnici. Maske su troslojne, hirurške maske i proizvode se po najvišim svetskim standardima“, objašnjava Podravac, podsećajući da je, pre epidemije, ta firma 90 odsto svojih proizvoda izvozila na strana tržišta.\nPlaniraju da u narednom periodu otvore novu firmu, kao posebno pravno lice, koja će se baviti isključivo proizvodnjom sigurnosne opreme.\n“Mogu da najavim da ćemo tokom leta dobiti mašinu za proizvodnju KN95 maski, da ćemo otvoriti pogon za šivenje skafandera, nazuvica, kapa, rukavica. Sve što bude bilo potrebno za srpsko tržište mi ćemo biti u stanju da proizvedemo. Trudimo se da za narednih par meseci Srbija bude potpuno nezavisna od bilo kog uvoza medicinske opreme”, najavljuje direktor HealthCare-a.\nKaže da su poslednji delovi za mašine za proizvodnju hirurških maski stigli u subotu, te da su od tada već dostigli kapacitet od 100.000 maski na dan.\n“Idemo na to da proizvodimo 200.000 maski na dan, što bi bilo milion do milion i 200.000 maski nedeljno. Time pokrivamo više nego dovoljno srpsko tržište, a samim tim se otvara mogućnost da se ti materijali izvoze u druge zemlje gde su potrebni“, kaže Podravac.\nOva firma, navodi Podravac, ima ugovor sa Republičkim fondom za zdravstvo, na osnovu kojeg se na dnevnom nivou kupuju maske i šalju tamo gde je najpotrebnije.\n“Tako da smo zatvorili taj lanac i da kroz srpsku proizvodnju možemo da snabdevamo koga treba i gde je najpotrebnije”, kaže on.\nU pogonu za šivenje skafandera, koji planiraju da otvore, biće zaposleno 200 ljudi.\n“Mi smo kompanija koja raste 120 posto godišnje, tako da nama zapošljavanje novih radnika nije nešto neuobičajeno. Sada imamo oko 1.000 zaposlenih, što je 100 posto više nego prošle godine, kada je bilo 500 zaposlenih”, rekao je Podravac.\nSremski Portal / RTV / Foto: EPA-EFE (STRINGER)\nU staropazovačkoj opštini jenjava virus, u poslednja 48 časa zaražena jedna osoba\nPodela paketa penzionerima u Inđiji


Mec - Lil, Fudbal - Predlog tip - 09/04 2021\nPetak, 09/04 - Fudbal, Francuska, Liga 1\n09/04Mec vs Lil1X2tip: 2\nPrvi meč 32. kola francuske Lige 1 nam donosi duel između Meca i lidera na tabeli Lila. Susret između ove dve ekipe je zakazan za 21 čas.\nKada se sve sabere i oduzme utisak je da svi navijači Meca mogu da budu zadovoljni sa partijama svojih fudbalera u toku ove sezone.\nNaime, ovaj tim se trenutno nalazi na sredini tabele francuske Lige 1, preciznije na devetom mestu, a utisak je da bi ta pozicija bila i dosta bolja da Mec nije vezao četiri meča bez trijumfa.\nPosebnu lošu partiju su fudbaleri ove ekipe pružili u prošlom kolu kada su doživeli poraz na gostovanju kod Monaka, kada je bilo 4:0, a nažalost, od istog tima su eliminisai i u osmini finala francuskog Kupa.\nŠto se tiče mečeva na svom terenu, do sada je Mec odigrao petnaest mečeva na svom terenu na kojima su ostvarili pet trijumfa, četiri remija i šest poraza.\nMalo ko je očekivao da će fudbaleri Lila igrati ovoliko dobro ove sezone. Naime, ovaj tim se u ovom trenutku mimo svih očekivanja nalazi na prvom mestu na tabeli francuske Lige 1, uz tri boda viška u odnosu na drugoplasirani PSŽ, kog su u prošlom kolu savladali na "Parku Prinčeva" sa 0:1, čime su još jednom pokazali da su u ovom trenutku možda i glavni favorit za osvajanje šampionske titule.\nNa poslednjih pet mečeva Lil je ostvario dva trijumfa, dva remija i jedan poraz, i ostaje veliki žal što nisu makar malo bolje igrali u prethodnom periodu pošto bi bili u jednoj izuzetno lepoj situaciji.\nKada su u pitanju gostovanja, do sada je lider na tabeli odigrao petnaest mečeva van svog terena na kojima je ostvario čak deset trijumfa, četiri remija i samo jedan poraz, čime je Lil najbolji gost u ligi.\nIako Mec igra generalno dosta dobro na svom terenu, utisak je da Lil ovu priliku neće da propusti, jer se vrlo lako može desiti da još više uvećaju bodovnu prednost u odnosu na drugoplasirani PSŽ, koji putuje na teško gostovanje kod Strazbura, i sve to nakon duela sa Bajernom u četvrtfinalu Lige šampiona. Na kraju krajeva, treba reći i da je Lil ubedljivo najbolji gost u ligi, pa vam zbog svega toga preporučujemo da odigrate 2 koju kladionica CircusCasino plaća sa kvotom 1.74.


► Izgradnja autoputa od Skoplja do Kosova počinje na proleće\nUgovor o izgradnji prva dva kilometra tog autoputa, vredan oko 12,2 miliona evra direktor Državnih puteva Severne Makedonije Zoran Kitanov potpisao je sa firmom Granit, koja ima obavezu da tu deonicu završi za 18 meseci.\nPreme rečima Kitanova, u naprednoj fazi je priprema izgradnje i preostalog dela autoputa Skoplje - Blace, u dužini od desetak kilometara.\nTaj autoput se na granici spaja sa autoputem Priština - Elezov Han (Đeneral Janković), koji je pušten za saobraćaj krajem maja prošle godine.\nNakon završetka autoputa do Blaca, prema rečima vicepremijera Severne Makedonije za evropska pitanja Bujara Osmanija, "Skoplje i Priština, kao najbliži glavni gradovi u regionu, biće udaljeni manje od jedan sat".\nPrema vladi u Skoplju, ceo projekat autoputa Skoplje – Blace, u ukupnoj dužini od skoro 13 kilometara, procenjen je na blizu 120 miliona evra. Od toga je 27 mliona evra obezbeđeno kao nepovratna sredstva iz novca EU za Zapadni Balkan, oko 70 miliona evra je predviđeno kao zajam EBRD, a ostatak će biti obezbeđen iz državnog budžeta.\nautor: JD\tizvor: Beta


Bačena eksplozivna naprava na prostoriju Tačijeve stranke - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Srbija Kosovo i Metohija Bačena eksplozivna naprava na prostoriju Tačijeve stranke\nOd HaberNews - 7. Novembra 2013. 0 67 Podeli na Fejsbuku\ntweet Nepoznate osobe bacile su rano jutros eksplozivnu napravu na prostorije Demokratske partije Kosova (DPK) u naselju Bošnjačka mahala u severnom delu Kosovske Mitrovice, ali povređenih nije bilo. U ovom incidentu koji se dogodio u 2.10 sati je na prostorijama DPK, čiji je predsednik kosovski premijer Hašim Tači, pričinjena materijalna šteta.\nRegionalni šef operative kosovske policije Željko Bojić izjavio je Tanjugu da je na prostorije PDK u Nemanjinoj ulici u Kosovskoj Mitrovici bačena bomba “M-75”.\nBojić je dodao da je policija izašla na lice mesta i da je pokrenuta istraga povodom ovog bombaškog napada.\ntweet Prethodni tekstPotvrđeno: Arafat je otrovan polonijumom!Sledeći tekstUskoro sahrane i u svemiru HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


(Još jedan) homofob i seksista u vladi Srbije – GayEcho\nPosle više najava u medijima, a zvanično i nakon sednice Glavnog odbora Srpske napredne stranke, saznali smo da će Ratko Dmitrović dospeti na čelo novoformiranog Ministarstva za demografiju, brigu o porodici i deci. Izglasavanjem u novoj Vladi Republike Srbije on je zvanično i stupio na tu poziciju.\nOvu vest smo primili sa krajnjim zaprepašćenjem i nevericom.\nNe samo što nam nije jasno čime se tačno gospodin Dmitrović kvalifikovao za ovu poziciju, već smo izuzetno zabrinuti kako će osvedočeni homofob i seksista vršiti ovu visoku državnu funkciju.\nU moru problematičnih izjava Dmitrovića izdvajamo onu u kojoj on zajednice sa istopolnim roditeljima naziva „porodicama“ (pod znacima navoda) – govoreći da ne zna kako će tu deca izgraditi identitet, da mu „nije jasno“ čime se to ljudi na Paradi ponosa ponose, ali i da „nije video izrazito lepu ženu među feministkinjama“.\nU javnoj sferi se posebno istakao i na društvenim mrežama, i to najpre Tviteru, gde je potpirivao međunacionalnu mržnju i osnaživao u našem društvu već dovoljno ukorenjenu homofobiju, a takođe je i proganjao novinarke, ponižavao aktivistkinje za ženska prava i ostale koji se bore za prava marginalizovanih grupa.\nVodeći se pretpostavkom da je predsednica Vlade Ana Brnabić, koja je inače i sama roditeljka u istopolnoj zajednici, propustila da o ovako važnoj temi razgovarala sa Dmitrovićem kada ga je kao mandatarka i predložila za ministra – želimo da poručimo da su deca LGBT+ osoba godinama bila predmet brojnih studija, i da je sama Američka akademija pedijatara 2013. zaključila da ne postoji kauzalni odnos između dečjeg blagostanja i seksualne orijentacije roditelja. Nijedno relevantno naučno ispitivanje nije pokazalo da se deca roditelja istog pola razlikuju u smislu emotivnog funkcionisanja, rodnih uloga, učenja i usvajanja gradiva.\nČITAJTE: KPGT: Na sceni gej roman Puriše Đorđevića\nU Srbiji se već preko sedam godina nije dogodila nijedna značajnija zakonska promena kojom se teži unapređenju položaja LGBT+ osoba, niti je napravljen korak ka bilo kakvom obliku zakonske jednakosti i pravnog prepoznavanja istopolnih parova.\nGodinama aktivistkinje i aktivisti apeluju, organizuju kampanje, šetaju i kucaju na vrata institucija – ali bez većeg razumevanja i izražene volje da se bilo šta promeni nabolje.\nIzbor ljudi poput Ratka Dmitrovića na najviše pozicije izvršne vlasti vidimo kao korak unazad u borbi za jednakost naših građanki i građana, i kao još jedan u nizu udaraca na marginalizovane grupe u Republici Srbiji.\nPiše: Stefan Šparavalo\n« Ispovest samohranog gej tate troje dece\nBangladeš: Otvorena prva škola za transrodne ljude »


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | UPRAVA ĆE RADITI UMESTO GRAĐANA\n1. aprila 2016. UPRAVA ĆE RADITI UMESTO GRAĐANA\nPotpredsednica vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički najavila je danas da od 8. juna službenici lokalnih samouprava više neće tražiti podatke od građana koje već imaju u službenim evidencijama, a da će od juna 2017. građani moći i da podnose prutužbe protiv neažurne uprave.\nUdovički je poručila građanima da ne podnose pritužbe odmah, već da ipak sačekaju punu primenu Zakona o opštem upravnom postupku (ZUP), što će biti u od juna 2017. godine.\n“Hajde da im damo godinu dana da se pripreme”, dodala je ona.\nMinistarka je naglasila da uprave moraju da se pripreme i ispoštuju ono što predviđa ZUP i da će, umesto onoga što je građanin do sada radio – išao od šaltera do šaltera, sada raditi za njih.\n“Komuniciraće sa njima putem imejla ili telefona umesto da građani troše đonove i vreme”, rekla je Udovički novinarima u Palati Srbija, posle Prvog diplomatskog foruma „Profesionalno usavršavanje javnih službenika“, koji su organizovali MDULS i NALED.\nMinistarka je dodala da je važna promena svesti i dobra volja i pozvala građane da već od 8. juna zahtevaju od svojih uprava da poštuju ono što predviđa zakon.\nGradonačelnik Sremske Mitrovice i potpredsednik Upravnog odbora NALED-a Branislav Nedimović podvukao je da lokalna samouprava u tom gradu već uveliko funkcioniše onako kako predviđa ZUP, pa se sa građanima i institucijama komunicira elektronski.\nNedimović je takođe naglasio da je najveća odgovornost na lokalnim samoupravama da se podigne svest kod službenika o neophodnosi uvođenja I korišćenja novih modela rada, a na građanima je da to kontrolišu.


Deonstracije u gradu Nay Pyi Taw\nŽena koja je teško povređena tokom protesta zbog vojnog puča u Mjanmaru u kritičnom je stanju, prenosi BBC. Ona je povređena na protestu u utorak u glavnom gradu Nay Pyi Taw, gde je policija pokušavala da razbije demonstracije upotrebom vodenih topova i gumenih metaka, ali kako se navodi i upotrebom bojeve municije.\nGrupe za zaštitu ljudskih prava i pojedine medijske kuće navode da je žena pogođena u glavu. Bilo je izveštaja o ozbiljno povređenima, jer je policija povećala upotrebu sile, ali do sada nije bilo žrtava.\nPrema izveštaju organizacije Human Rights Watch, lekar iz bolnice rekao je da je žena primljena sa "projektilom u glavi i da je izgubila značajnu moždanu funkciju". Neimenovani lekar kazao je da je rana žena ranjena živom municijom i da joj je metalni metak ušao u lobanju iza desnog uha. Čini se da je i muškarac ranjen na istom protestu imao slične povrede.\nU odvojenom izveštaju grupe Fortify Rights citiran je lekar koji je rekao da je žena ostala bez moždanih funkcija usled "neposredne fatalne rane glave".\nUjedinjene nacije izrazile su "snažnu zabrinutost" zbog nasilja na deonstracijama u utorak.\n„Korišćenje nesrazmerne sile protiv demonstranata je neprihvatljivo“, rekao je Ola Almgren, koordinator UN-a i humanitarni koordinator u Mjanmaru.\nTokom prethodnih protesta protiv višedecenijske vojne vladavine zemlje, 1988. i 2007. godine, demonstranti su i ubijani.\nKasno uveče u utorak, vojska Mjanmara takođe je izvršila raciju u sedištu stranke Aung San Suu Kyi NLD u Jangonu, saopštila je ta stranka.\nKako prenosi BBC Burmese, snage bezbednosti ušle su u prostorije NLD silom, razvalivši vrata. Tada u zgradi nije bilo članova stranke. Na snimcima sedišta koje je snimio AFP vide se oštećeni računarski serveri i polupani ormari.\nRacija se dogodila tokom policijskog časa, koji traje od 20 do 4 sata po lokalnom vremenu.\nU istočnoj državi Kajah, čini se da su se desetine policajaca pridružile demonstrantima i organizovali svoje demonstracije.\nJedan demonstrant na mestu događaja rekao je za BBC da je učestvovalo čak 40 policajaca i da su kasnije viđeni kako pokušavaju da zaštite demonstrante od drugih policajaca. Drugi očevidac rekao je da su neki od policajaca koji su prešli na stranu demonstranata kasnije uhapšeni.\nDemonstracije su nastavljene u sredu ujutru, peti dan zaredom, a na ulice Nay Pyi Tawa izašao je veliki broj državnih službenika.\nNa desetine hiljada ljudi izašlo je na ulične proteste protiv državnog udara koji je svrgnuo demokratski izabranu vladu Aung San Suu Kyi prošle nedelje, uprkos nedavnoj zabrani velikih skupova i noćnom policijskom času.\nProšle nedelje vojska je preuzela vlast u Mjanmaru nakon što je tvrdila da su raniji izbori bili lažni. Takođe su proglasili jednogodišnje vanredno stanje u zemlji, a vlast je predata vrhovnom komandantu Min Aung Hlaingu.\nAung San Suu Kyi i visoki lideri njene stranke Nacionalna liga za demokratiju (NLD), uključujući predsednika Win Mynta, stavljeni su u kućni pritvor.


Izbor meta otkriva namjere Vašingtona :: Semberija INFO ::\nIzbor meta otkriva namjere Vašingtona\nBANjALUKA - Izvršno naređenje američkog predsjednika Džoa Bajdena kojim se proširuju sankcije za pojedince sa zapadnog Balkana, još jedan je od pokušaja i mehanizama pritisaka prije svega na političke predstavnike Srba u regionu, ali i jasna poruka Rusiji i Kini da Vašington neće dozvoliti dalje širenje njihovog uticaja na ovim prostorima.\nKaže ovo za “Glas Srpske” politikolog iz Istočnog Sarajeva Filip Matić, komentarušući uredbu koja je potpisana u Bijeloj kući, a u kojoj se govori o uvođenju dodatnih sankcija protiv vlasti i pojedinaca koji navodno ugrožavaju mir, bezbjednost, stabilnost ili teritorijalni integritet bili kog područja ili države na zapadnom Balkanu.\n- Bojim se da je ovo još jedno odmjeravanje snaga velikih sila preko leđa balkanskih naroda. Ono što je apsurdno jeste što se sve to sprovodi pod plaštom demokratije i neke navodne brige - istakao je Matić navodeći kako su sve dosadašnje šok terapije Vašingtona završavale pogubno po domocilno stanovništvo.\nZbog svega toga, a posebno imajući sva istorijska iskustva, Matić kaže da mu je zbog toga teško da prihvati obrazloženja američkih zvaničnika.\n- Njihova politička agenda nekada je bila zavadi pa vladaj, a sada uništi pa vladaj i onda kolonizuj kroz atlantske integracije - dodao je Matić.\nČlan stručnog tima Instituta za društveno-politička istraživanja iz Mostara Milan Sitarski kaže da ako bude analiziran sadržaj pomenutog Bajdenovog naređenja, može zaključiti da Vašington već ima spreman spisak “nepoželjnih” osoba koje planira da kazni.\n- Iz izbora meta ćemo moći vidjeti u kojem pravcu će ići njihova spoljna politika. Ali, čini mi se da su oni sebi ostavili i određeni manevarski prostor da bi na bazi dnevne politike, ali i pokazane kooperativnosti, procenjivali koga će ili ne kazniti. Oni na ovaj način ne odustaju od svoje ranije utvrđene prakse da preko pritisaka utiču na dešavanja na zapadnom Balkanu, a pogotovo kada su u pitanju atlantske integracije - istakao je Sitarski.\nObrazlažući ovu odluku, iz Bijele kuće su istakli da žele “povećati sposobnost” da se djeluje protiv svih onih koji opstruišu ili ugrožavaju primjenu bilo kog sporazuma iz domena regionalne bezbjednosti, mira, saradnje ili uzajamnog priznanja, na teritoriji koju obuhvata bivša SFRJ i Albanija. Novom uredbom obuhvaćen je i Prespanski sporazum iz 2018, ali i Međunarodni mehanizam za krivične sudove, koji je nasljednik Haškog tribunal. Istakli su i da “podrivanje ovih i sličnih sporazuma i institucija nakon raspada bivše SFRJ, kao i široko rasprostranjene korupcije unutar različitih vlada i institucija, a koje opstruišu punu integraciju u transatlantske institucije, predstavlja prijetnju nacionalnoj bezbjednosti i spoljnoj politici SAD”. Na kraju je konstatovano i da će licima sa ove crne listi biti blokirana sva imovina, ali će i američkim državljanima biti zabranjena saradnja s njima. Sankcionisanima neće biti dozvoljen ni ulazak u SAD niti će moći da dobiju američku vizu. U saopštenju je naglašeno i da će Ministarstvo finansija i Stejt department “nastaviti da osvježavaju listu pojedinaca koji su predmet sankcija prema ovom naređenju”.\nPovodom uredbe predsjednika SAD o proširenju vanrednih mjera na zapadnom Balkanu, iz Brisela su istakli da EU ima svoje obaveze prema partnerima u regionu, a da sankcije nisu dio trenutne evropske politike na zapadnom Balkanu.\n- Razgovor o potencijalnim sankcijama nije na dnevnom redu. Svaka odluka o tome mora da bude donesena jednoglasno od strane svih zemalja članica. U ovom trenutku o tome se ne razgovara - istakao je portparol EU Peter Stano.