Tajne velikih brendova – Kako napraviti dobar imidž firme - Zeppelin Pro Beograd\nPočetna Blog Blog Tajne velikih brendova – Kako napraviti dobar imidž firme\nMnogi veliki brendovi imaju iza sebe više godina, ili još češće više decenija napornog, mukotrpnog i upornog rada i truda na izgradnji imidža, marke i uspešnog poslovanja. Svaki poslovni subjekat pronalazi načine da se razlikuje od drugog i da za sebe osvoji što veći deo tržišta. Osvajanjem tržišta, ostvaruju se bolji i značajniji poslovni rezultati.\nDanašnje firme koriste različite instrumente marketinga da bi povećali obim prodaje, uz izgradnju imidža i brenda. Reklamni materijal je jedan od načina da firme pokažu pažnju svim poslovnim partnerima i saradnicima, a posebno su usmereni na kupce. Tu spadaju: reklamne kese, rokovnici sa logoom firme, kišobrani, majice, šolje, hemijske olovke i još mnogo, mnogo toga, u zavisnosti od kreativnosti.\nPromo materijal razvija svest kod javnosti\nSve firme kojima je štampani reklamni materijal važan deo marketinga, čine da sve veći deo javnosti bude upoznat sa njihovim aktivnostima. Naime, reklamni, ili promo materijal predstavlja svaki vid korisnog predmeta, koji na sebi ima kvalitetnu štampu u vidu logotipa firme, popularnih izreka, ilustracija, kontakata ili nekih drugih informacija od značaja za korisnike. Na taj način, povećava se upoznatost javnosti sa aktivnostima firme, javlja se sve veće interesovanje za posećivanjem lokala, internet stranice ili drugim načinom informisanja o njenom radu. Interesovanje je važan korak od faze isključivo javnosti, preko potencijalnog kupca, do stvarnog potrošača. Samim tim, i sama poznatost firme i njenih aktivnosti u gradovima i poslovnim krugovima ima veliki uticaj na razvoj ugleda. Dugoročno posmatrano, sve aktivnosti usmerene na marketing imaju pozitivan efekat na razvoj svesti javnosti, pozitivne usmene propagande, imidža i ugleda i procesa brendiranja. To je idealan tok jačanja i unapređivanja poslovanja jedne firme, bez obzira na obim poslovnja. To unapređivanje se manifestuje kao viši nivo prihoda, profita i stvaranje lojalnosti u kontaktima sa svim poslovnim saradnicima.\nKako reklamni materijal predstavlja jasno vidljive i upečatljive predmete kao što su reklamne kese, majice, šolje, torbe, rokovnici sa logoom firme i mnoge druge, veliki deo javnosti ima priliku da vidi u svakodnevnom kretanju upravo te promo materijale. To razvija svest o postojanju firme i zainteresovanost da i oni budu nagrađeni nekim korisnim predmetom, i daje sliku o kompaniji kao pažljivoj, uglednoj i prestižnoj. Svaki od ovih predmeta može se videti u kancelariji, napolju, u domovima i svakodnevnim aktivnostima ljudi, pa su vrlo upečatljivi drugima, intrigiraju i izazivaju interesovanje, posebno ukoliko su kreativni i neponovljivi. Prosto, firma na taj način postaje vidljivija i popularnija. To za efekat može imati činjenicu da jedan deo javnosti postaje potrošač jer ima poverenja, a ujedno i ceni popularnost, ugled i imidž firme na tržištu.\nReklamni materijal je troškovno opravdan za firmu\nIako promo materijal za svaki primerak zahteva izdvajanje određenih novčanih sredstava, korisnost koju daje nadmašuje cenu njihove izrade. Naime, veleprodaja reklamnog materijala iznedrila je mnoge proizvođače ovih sitnica, kao i specijalizovane štamparije koje pružaju visok kvalitet za vrlo nisku cenu, koja dodatno opada za sve veći broj poručenih komada. To omogućava da se sve firme usmere na to da reklamni materijal bude važan deo izgradnje imidža i procesa brendiranja.\nAkcenat je na jedinstvenom tržišnom nastupu, uz reklamni materijal koji je koristan, kvalitetan i unikatan u moru konkurencije i sličnih nastupa na tržišnom segmentu.\nBroj kupaca, dobavljača i drugih saradnika koje privuče promo materijal znatno je veći i korisniji za preduzeće, od finansijskog izdratka za poručivanje unikatnog reklamnog materijala, sa štampom logotipa, poruka, ilustracija i svih prepoznatljivih, a opet jedinstvenih detalja o firmi. To dodatno daje priliku poslovnim subjektima da se orijentišu na saradnike, izgradnju imidža i jedinstveni nastup na tržištu, uz vrlo nisku cenu koštanja. Sveukupno, dolazi i do rasta ostvarenih prihoda i profita uz niske troškove, pa se omogućava ulaganje novca i kapitala u razvoj brendova. Dugoročno, brendovi postaju vredan deo kapitala preduzeća, koji omogućava apsolutno obožavanje kupaca, potrošača i korisnika.\nTajna uspeha uz reklamni materijal\nReklamni materijal bitan je deo marketinga, tačnije promocije kao dela marketing miksa. Uspeh nije zagarantovan uz bilo koji i bilo kakav promo materijal. Naprotiv, tajna je u posebnosti, jedinstvenom nastupu i neponovljivom načinu osvajanja srca potrošača i ostvarivanja želja svih stejkholdera, odnosno interesnih strana od značaja za preduzeće.\nDa bi se uz reklamni materijal izgradio imidž i dugoročno stvorio veliki i jak brend, važno je imati stručne konsultante, ili zaposlene zadužene za aktivnosti marketinga.\nDanas, najčešće firme imaju veći broj zaposlenih u odvojenom sektoru koji se bavi samo marketingom, što govori o značaju promotivnih aktivnosti za ostvarivanje uspešnih poslovnih rezultata. Privlačenje kupaca, dobavljača, investitora i drugih parntera vrlo je jednostavnije i uspešnije uz posvećivanje pažnje u vidu promotivnih aktivnosti, od kojih reklamni materijal ima veliku ulogu. Rokovnici, šolje, USB fleš memorije, torbe, privesci i mnogi drugi korisni predmeti, nešto su što se danas daruje gotovo neizostavno za obeležavanje važnih datuma, a sve češće i bez povoda i razloga. Promo materijal početna je tačka u izgradnji brendova. Omogućava da firma pokaže da je jedinstvena i da su korisnici i svi saradnici na prvom mestu, a tek onda da se angažuje oko poslovnih rezultata. Naravno, zadovoljan kupac, potrošač i korisnik ujedno znači i veći prihod za preduzeće. Razlog tome je da zadovoljni stejkholoderi gotovo uvek ponove svoje kupovine i saradnju, na osnovu čega postaju lojalni firmi. Dugoročno, lojalnost znači trajne kupovine, bez obzira na oscilaciju cene, što omogućava da kupci vrednuju firmu i proizvod kroz kvalitet i svojstva, a ne kroz finansijski izdatak. To je i put za razvoj brenda – sve veće vrednovanje samih proizvoda, svojstava i preferiranje samo određenih vrsta, bez obzira na pojavu konkurencije, supstituta i njihovog nivoa cena. Tada kupci ne vrednuju samo kroz izdatak, već su spremni da izdvoje i znatno više novca, a da dobiju proizvod firme kojoj veruju i sa kojom se poistovećuju.\nIzgradnja dobrog imidža firme odličan je put za ostvarivanje dugoročnog cilja – razvoj brendova i prestižnog poslovanja. Velike firme upravo kriju i velike tajne, a jedna od njih je i moćni marketing, koji pruža različite mogućnosti za izdvajanje i jedinstvenost, posebno u kombinaciji sa savremenim medijima, razvojem informacionih tehnologija i iznedravanjem stručnjaka u ovoj oblasti. Posvećivanjem pažnje kreiranju sitnica od značaja za javnost – reklamnog materijala, pruža se šansa za napredovanjem kako u finansijskom, tako i u smislu jačanja ugleda i imidža firme.


Novi odlazak najboljeg strelca Superlige, povratak u dobro poznatu sredinu! - Sportske.net\nKaluđerović više nije član Rada.\nFudbaler Rada Andrija Kaluđerović otkrio je da će karijeru nastaviti u Žalgirisu.\nNa Banjici je proveo svega šest meseci, postigao je sedam golova, ali sada će uslediti povratak u Litvaniju gde je za isti klub nastupao i pre četiri godine kada je bio najbolji strelac tamošnjeg šampionata.\n"Do kraja prvenstva Litvanije biću član Žalgirisa. Takođe, postoji opcija da automatski produžim ugovor na još godinu dana ako osvojimo titulu", rekao je za Sportski žurnal Kaluđerović.\nNajbolji strelac u istoriji Superlige sa 67 pogodaka istakao mu je da je žao što će ipak napustiti Rad.\n"Bilo mi je lepo u Radu, žao mi je što napuštam Banjicu. Bukvalno sam se osećao kao kod kuće, tu sam se i osećao najbolje tokom karijere. Krivo mi je što dobre igre nismo naplatili osvajanjem još bodova", zaključio je 32-godišnji Kaluđerović.


Moldavija — obojena revolucija u najavi (video) - Sputnjik Srbija\n21:17 12 Jul 2020\n19:21 26.08.2018 (osveženo 19:22 26.08.2018) Preuzmite kraći link\nPristalice desne opozicije krenuli su u nedelju u marš centralnom ulicom Kišinjeva. Tokom šetnje demonstranti su se zaustavili ispred Parlamenta, Službe za informisanje i bezbednost i Centra za borbu protiv korupcije.\nMarš su organizovali lideri Platforme za dostojanstvo i pravdu (PDP), Partije akcije i solidarnosti i Liberalno-demokratske partije. Oni su u pratnji svojih pristalica došli na trg Velikog nacionalnog okupljanja u centru grada, gde su nameravali da održe miting. Međutim, u tome su ih pretekli oponenti iz „Partije Šora“.\n„Krenimo u marš slobode do zauzetih državnih struktura. Nakon toga ćemo se vratiti i nastaviti protest“, izjavila je liderka Partije akcije i solidarnosti Maja Sandu.\nMalo pre toga, nekoliko stotina njenih pristalica je neuspešno pokušalo da se probije kroz kordon policije kako bi potisnuli pristalice „Partije Šora“, koji su već bili završili miting i razilazili se. Neki agresivni demonstranti su svoje političke protivnike gađali plastičnim bocama sa vodom, ali ih je zaustavila policija.\nSa druge strane, prošetavši centralnim ulicama pristalice desne opozicije su se vratile na trg Velikog nacionalnog okupljanja i nameravaju da tamo ostanu celu noć.\n„Ostaćemo ovde i dan i noć i ujutru. Režim je želeo da se danas prolije krv, ali nisu uspeli. Mi moramo da oborimo režim“, rekao je jedan od lidera demonstracija Oktavijan Ciku, koji je do pre tri godine bio ministar omladine i sporta Moldavije.\nDemonstranti traže povratak proporcionalnog izbornog sistema za Parlament, nezavisno sudstvo i vraćanje milijardu dolara koji su uzeti iz banaka tokom vladavine proevropske partije. Ako to ne bude ispunjeno, oni obećavaju građansku neposlušnost.\n21:14 Ruski sistemi oborili dva neprijateljska drona iznad Hmejmima\n21:08 Moja Rusija: Kolomensko – mesto gde je odrastao Petar Veliki /video/\n21:04 Hoće li se Amerika odreći Tačija, u koga je toliko uložila


Partner mikrokreditna fondacija | Budućnost je u solarnoj energiji\nzaslugom partner mkf napravljeni veliki koraci u korištenju obnovljivih izvora energije u našoj zemlji\n/ uspješne priče\nBudućnost je u solarnoj energiji\nZaslugom Partner MKF napravljeni veliki koraci u korištenju obnovljivih izvora energije u BiH\nTokom dvije decenije uspješnog djelovanja u Bosni i Hercegovini, Partner mikrokreditna fondacija je dala veliki doprinos razvoju zemlje, kao i poboljšanju ekonomskog stanja i uslova života pojedinaca i domaćinstava. Uz mikrokreditiranje različitih poslovnih aktivnosti, kroz posebne međunarodne projekte, Partner je svojim klijentima omogućio i dodatnu korist pružanjem tehničkih usluga u oblasti poljoprivrede, energetske efikasnosti i finansijske edukacije.\nProjekat «Solarna energija kao budućnost održivog razvoja» realizovan uz podršku USAID-a u proteklih pet godina, koji je za cilj imao povećanje korištenja obnovljivih izvora energije u našoj zemlji, obuhvatio je sve navedene segmente, uspostavio kompletan lanac vrijednosti i donio velike pomake u upotrebi energije sunca za zagrijavanje sanitarne vode i ispomoć u grijanju prostorija.\nTokom realizacije projekta proizvođači su na tržištu prepoznali veliki interes za sisteme za zagrijavanje prostorija i sanitarne vode u kojima osnovu čini kotao na pelet, a uz pomoć sunčeve energije, putem kolektora voda u sistemu se dogrijava i tako smanjuje potrošnja osnovnog energenta. Upravo takav sistem instaliran je u kući u tuzlanskom naselju Solina u kojoj živi 9 članova domaćinstva Dedić. Oni su proteklih godina prostorije ukupne površine od 140 kvadratnih metara zagrijavali odvojeno korištenjem više peći na drvo i ugalj.\n«Namjeravali smo u budućnosti uvesti centralno grijanje u našem domu, ali je ta investicija zbog pretpostavljenog velikog ulaganja bila na čekanju. U razgovoru s kolegama na poslu saznala sam za projekat Partnera i USAID-a, i kada sam čula uslove nisam se dvoumila da to odmah uradimo», priča Senada Dedić, zaposlenica MUP-a TK, koja je uzela namjenski veoma povoljan kredit Partner MKF čime je finansirano instaliranje sistema koji se sastoji od dva solarna panela postavljena na krovu kuće, bojlera kapaciteta od 200 litara i kotla na pelet. Dedići su jedan solarni kolektor dobili kao donaciju, što je dodatna pogodnost za korisnike ovih Partnerovih kredita, a investicija ukupno koštala oko 10.000 KM. Mjesečna rata petogodišnjeg kredita je 185 KM. Sistem su postavili radnici «Lafat komerca» iz Kalesije, jedne od 20 bh. firmi uključenih u ovaj projekat.\nBrza procedura odobravanja kredita\nUz veoma jednostavnu proceduru, brzo odobravanje kredita, projektovanje i ugradnju sistema, članovi ovog domaćinstva nisu dugo čekali da se uvjere i u ostale pozitivne efekte korištenja besplatne i neiscrpne sunčeve energije.\n«Ranije smo imali dva 50-litarska bojlera i naš zajednički mjesečni račun za struju je uglavnom iznosio oko 150 KM. Već u prvom mjesecu nakon postavljanja solarnih kolektora iznos je smanjen na 108 KM, što je prevazišlo sva naša očekivanja», kaže Senadin brat Midhat. On ističe da se voda u sistemu zagrijala već u 18. minuti nakon puštanja u rad i svakodnevno svjedoči novim prednostima upotrebe energije sunca.\nNajveću korist ukućani bi posebno trebali osjetiti u sezoni grijanja, jer su očekivane uštede peleta oko 35 posto, a naredne zime biće pošteđeni svakodnevnog loženja, čišćenja peći i iznošenja pepela.\nHistorijski iskorak u korištenju sunčeve energije u BiH\nOvim projektom Partner mikrokreditna fondacija i USAID zajednički su napravili pionirski i historijski iskorak u korištenju obnovljivih izvora energije u našoj zemlji. Daljim ulaganjima u solarnu energiju, sufinanisiranjem povećanja kapaciteta solarnih sistema za domaćinstva i privredu ostvaruju se velike uštede. Kllijenti koji su koristili namjenske kredite s kamatom od samo 3,99 % ističu veliko zadovoljstvo zbog pružene tehničke i savjetodavne podrške kao i koordinacije s domaćim proizvođačima solarnih sistema. Sve se veoma brzo realizuje, i po tome je Partner poseban.


Radio România Internaţional/ Vesti/ Vesti 7.11.2019\nRumuni iz inostranstva očekivani su počev od petka, tokom tri dana, na biračka da biraju za predsednika zemlje za narednih pet godina.\nStopa rasta rumunske privrede ove godine će biti u blagom rastu, do 4,1% BDP-a da bi se usporila na 3,6% u 2020. godini i 3,3% 2021. godine, pokazuju jesenje ekonomske prognoze, koje je u četvrtak objavila Evropska Komisija (EC). Očekuje se da će se privatna potrošnja smanjiti, ali da će i dalje ostati glavni pokretač rasta tokom predviđenog perioda, jer će raspoloživi prihodi i dalje biti podržani ekspanzijskom fiskalnom politikom i snažnim rastom plata, kaže komunitarna vlada. Komisija takođe očekuje da se inflatorni pritisci u Rumuniji smanje sa 4, 1% u 2018. na 3,9% u 2019. godini i da se vrate u rasponu koji je najavila Narodna Banka Rumunije (2,5% plus / minus jedan procenat) u 2020. godini. Komunitarna vlada upozorava da će ove godine budžetski deficit porasti do 3,6% kao rezultat značajnih povećanja plata u javnom sektoru. Deficit će se takođe znatno povećati u naredne dve godine, na 4,4% i 6,1% BDP-a kao rezultat povećanja penzija usvojeno u leto 2019., naglašava Evropska komisija.\nNovi premijer Rumunije, liberal Ludovik Orban, učestvovao je u četvrtak u preuzimanju mandata novih nosilaca portfelja u Ministarstvu zdravlja, obrazovanja i istraživanja, Ministarstvu javnih radova, razvoja i uprave, odnosno Ministarstvu životne sredine i šuma, Ministarstvu rada I Ministarstvu kulture. Novi ministar zdravlja Viktor Kostake skrenuo je u četvrtak pažnju da u ovoj oblasti nema dovoljno novca za kraj godine. Rekao je da je prioritet njegovog mandata organizovanje 8. decembra specijalisti;kog ispita, u skladu sa dogovorom sa predstavnicima studenata. Ministarka obrazovanja, Monika Anisije, tvrdi da želi transparentnost i mere u donošenju odluka u korist mladih. Jon Štefan je zauzvrat izjavio da je prioritet broj jedan Ministarstva javnih radova, razvoja i administracije razvoj gasne mreže u Rumuniji.\nRumuni iz inostranstva očekivani su počev od petka, tokom tri dana, na biračka da biraju za predsednika zemlje za narednih pet godina. I prvi i drugi krug izbora održaće se u dijaspori, prvi put tokom tri dana. Prvi krug se odvija od petka u podne (po lokalnom vremenu) do nedelje uveče, a drugi - između 22. i 24. novembra. Rumuni u inostranstvu koji su se prethodno registrovali onlajn takođe mogu glasati putem dopisnog glasanja. Predsednik Stalne izborne komisije (AEP) Konstantin-Florin Mitulecu-Buika nedavno je izjavio da su predsednički izbori u Rumuniji ove godine najskuplji do sada. Ukupan dodeljeni iznos je oko 150 miliona evra, od čega je 50 miliona namenjeno za glasanje u inostranstvu. Tamo je, kako bi se izbeglo formiranje redova kao i prethodnih godina, postavljeno 835 biračkih mesta, više nego dvostruko u odnosu na prethodne izbore. U zemlji će građani sa pravom glasa moći da glasaju samo tokom jednog dana - 10. i 24. novembra. Za najvišu poziciju rumunske države kandidovalo se 14 kandidata, kako predtsavnici svih parlamentarnih partija, predstavnici nekih vanparlamentarnih stranaka, tako i nezavisni kandidati.


Elektroprivreda - Blic Online\nPet elektrodistributivnih preduzeća u Republici Srpskoj danas je počelo smanjivati broj radnika. To je mera koju su ranije najavili generalni direktor Elektroprivrede RS-a Luka Petrović i v. d. direktora Elektrokrajine Dragan Čavić.\nBožić: Berza privremeno zaustavila trgovanje akcijama Elektroprivrede RS\nDirektor Banjalučke berze Milan Božić privremeno je danas zabranio trgovanje akcijama svih 11 preduzeća iz sistema „Elektroprivrede RS”.\nTREBAJU NOVAC ZA INVESTICIJE ERS najavila POSKUPLJENJE STRUJE za preduzeća\nŽeljko Kovačević i Branislava Milekić i nakon smjene plate primaju u Elektroprivredi RS\nŽeljko Kovačević, Branislava Milekić i još četvero bivših članova uprave “Elektroprivrede RS” i dalje su na platnom spisku ove javne kompanije.\nDirektor Hidroelektrana na Trebišnjici Gordan Mišeljić ima najveće šanse da od Željka Kovačevića preuzme upravljanje Elektroprivredom RS, ekskluzivno saznaje Srpskainfo iz više izvora u ERS.\nIZMIČU ENERGETSKI RESURSI Srpska će postati uvoznik skupe struje\nVlada RS je saterena u ćošak zbog nagomilanih problema u “Elektroprivredi RS” i pokušava u poslednji trenutak da spasi ovaj resurs.\nElektroprivreda Republike Srpske /ERS/ ove godine beleži odličnu proizvodnju električne energije i u januaru, na osnovu izvoza, a ostvarila je prihod od oko 21 milion KM, što je pet puta više nego u istom periodu prošle godine, potvrđeno je u informativnoj službi ovog preduzeća.\nOva godina je izuzetno teška za poslovanje „Elektroprivrede RS“ zbog čega je morala da posegne za 10 miliona KM kredita kako bi platila dospele obaveze.\nGubici "Elektroprivrede BiH" premašuju 21 milion KM\nKompanija "Elektroprivreda BiH" za devet meseci ove godine zabeležila je gubitak od 21,1 milion KM, pokazuju finansijski rezultati poslovanja ove firme.\nPred Kantonalnim sudom u Sarajevu još uvek traje suđenje generalnom sekretaru SDA Amiru Zukiću koji se sa još sedam optuženih osoba tereti za zloupotrebe pri zapošljavanju u Elektroprivredu BiH.


Nastavni proces počeo bez ikakvih smetnji – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“U skladu sa ranijom praksom sa ministrom unutrašnjih poslova Republike Srpske Radislavom Jovičićem na početku školske godine obilazim obrazovne ustanove. Razgovarali smo sa nastavnicima i dali smo im punu podršku”, rekao je Mutabdžija poslije posjete Osnovnoj školi “Desanka Maksimović” u naselju Trn, u opštini Laktaši.\nOn je ponovio da neće biti otpuštanja prosvjetnih radnika i da je fokus na očuvanju radnih mjesta.\nJovičić je naglasio da Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske na početku školske godine tradicionalno provodi akciju “Sačuvajmo djecu u saobraćaju”.\n“Ove aktivnosti provodimo u tri faze. Prva je počela polovinom avgusta, gdje su naši pripadnici sa lokalni zajednicama i direktorima škola utvrdili ispravnost vertikalne i horizontalne signalizacije”, rekao je Jovičić.\nOn je naveo da od danas kreće druga faza u kojoj se u blizini škola vrši kontrola saobraćaja, a da će treća faza biti provedena u drugoj polovini septembra kada će djeca biti informisana o svim opasnostima na putevima.\nNačelnik opštine Laktaši Milovan Topolović kaže da lokalna zajednica ima odličnu saradnju sa svim obrazovnim ustanovama i da čini sve kako bi se poboljšala bezbjednost učenika u saobraćaju.\nDirektor Osnovne škole “Desanka Maksimović” Radoslav Savanović istakao je da početak nastave u ovoj školi, koju pohađa 1158 učenika, protiče u najboljem redu.\nSAD se sprema za napad na Siriju


Tri medalje za kadete na prvenstvu Evrope – U Klinchu\nTri medalje za kadete na prvenstvu Evrope\nŽeljko Čačija Postavljeno 07/10/2017\nDrugog dana na Evropskom prvenstvu za kadete koje se održava u Mađarskoj, osvojene su tri medalje!\nU kategoriji do 41 kilogram imali smo srpsko finale! Jovana Vasiljević osvojila je zlatnu medalju savladavši Andreu Bokan sa 7:6 u poslednjim trenucima. Obe devojčice imale su po pet borbi, što znači da su se u veoma teškoj konkurenciji izborile za finale.\nTreću medalju za Srbiju osvojio je Nikola Lukić (-45kg) koji je posle tri pobede u polufinalu poražen od Rusa Štepanenka.\n„Srećni smo i radosni zbog današnjeg dana, jer osvojene su tri medalje, i mogu reći da je dan bio vrlo uspešan. Nadamo se da ćemo u naredna dva dana imati još bolji rezultat i da ćemo osvojiti jedno od prva tri mesta u ekipnoj konkurenciji. Pre svega sjajan zajednički rad trenera reprezentacije ali i ostalih trenera koji su ovde. Zahvaljujem se svim trenerima, takmičarima ali i svima koji su navijali ovde za nas. Zahvaljujem se i Tekvondo asocijaciji Srbije koja nam je omogućila da dođemo u Budimpšetu u ovolikom broju“, rekao je Veljko Savićević, jedan od trenera reprezentacije kadeta.\nPrvog dana Srđan Tomić (-37kg) je izgubio u drugom kolu, dok su Nađa Stojčević (-33kg) i Katarina Jakšić (-29kg) poražene na startu. Drugog dana na tatami jei zašao i Novak Stanić (-41kg), koji je poražen u četvrtfinalu u borbi za medalju, dok je Ana Tijanić (-37kg) izgubila na startu.\nNegucić: Poštujem Prodanovića, ali ja sam kompletniji borac


15.02.2008, Izvor: Tanjug\nBEOGRAD, 15. februara (Tanjug) – Mladi često posećuju sajtove za društveno umrežavanje na kojima ostavljaju lične podatke, ne sluteći da tako mogu postati potencijalne žrtve „vrbovanja“ putem interneta, rekla je Tanjugu profesorka kompjuterskog prava na Fakultetu organizacionih nauka Mirjana Drakulić.\nOna je kazala da je najposećeniji sajt „fejsbuk“ (facebook), koji predstavlja novi način druženja mladih, na kome oni mogu ostavljati svoje podatke i fotografije, ali i „ćaskati“ sa virtuelnim poznanicima.\nMladi ljudi koji „surfuju“ internetom često mogu biti vrbovani za sumnjive poslove, a u nevladinoj organizaciji „Astra“, koja se bavi sprečavanjem trgovine ljudima, ističu da je nudjenje posla u hotelima i prekookeanskim brodovima, posao bebisiterke i ponude za odlazak u inostranstvo radi učenja jezika čest „mamac“.\nJadranka Veljović iz te organizacije kazala je da je važno proveriti da li firme koje daju ponude zaista postoje, kako posluju i da li se bave onim za šta se izdaju i dodala da uvek savetuju mlade da ukoliko odluče da prihvate nerealnu ponudu, ostave kopiju pasoša.\n„Astra“ je 2006. sprovela istraživanje na temu „Trgovina ljudima-pogled kroz internet prozor“ koje je pokazalo da dve trećine srednjoškolaca koristi Internet, a da polovina njih svakodnevno „četuje“ sa virtuelnim poznanicima.\nRezultati istraživanja pokazali su da njih čak 38 odsto odluči da upozna osobu sa kojom komunicira preko interneta, a isti broj doživljava različite neprijatnosti dok su „na vezi“.\nVeljovićeva je podsetila da je tokom istraživanja aktivistkinja te organizacije četovala putem interneta, predstavljajući se kao petnaestogodišnjakinja, a za to vreme ostvarila je 457 kontakta, od čega su 86 odsto inicirali muškarci.\nOsim ponuda za upoznavanje, bilo je i 125 poziva koji mogu da se podvedu pod seksualno uznemiravanja, objasnila je ona.\nZamenica direktora „Antitrafiking centra“, koji radi na suzbijanju trgovine ljudima, Jelena Djordjević takodje je rekla da su poslovne ponude najčešći oblik vrbovanja ljudi na koje je ta organizacija nailazila.\nIako je sumnjive ponude teško proveriti, mladi bi trebalo da pre sklapanja ugovora, provere šta stoji iza njih, jer se pokazalo da se i iza naizgled korektnih ponuda krije neki oblik eksploatacije, objasnila je ona.\nDjordjevićeva smatra da je veoma bitna prevencija, odnosno informisanje ranjivih grupa koje mogu završiti kao žrtve trgovine, ali to najčešće nije dovoljno, jer ima mnogo razloga koji navode mlade ljude da prihvataju sumnjive ponude, kako bi život promenili na bolje.\nU „Astri“ ističu važnost seminara koje oni organizuju za informisanje mladih, a koji su namenjeni i pograničnoj policiji, lekarima, sudijama…\nVeljovićeva ističe da domaće zakonodavstvo ima saznanja o takvom obliku zloupotreba, ali za sada ne postoji zadovoljavajuća primena odredbe zakona o internet kriminalu.\nPrema rečima predsednika nadzornog odbora Udruženja sudskih veštaka za informacione tehnologije Gojka Grubora, veliki problem u kažnjavanju dela „sajber kriminala“ je nedostatak ljudi u Odeljenju za borbu protiv visokotehnološkog kriminala.\nAsistent Fakulteta organizacionih nauka Ratimir Drakulić rekao je Tanjugu da za sprovodjenje zakona o visokotehnološkom kriminalu nije problem samo nedostatak stručnih kadrova, već i političke volja da se takvi oblici kriminala reše.


AVIO SAOBRAĆAJ – Bankar.me\nNajskuplja Lufthansina karta od 22.670 eura konstatno je rasprodata\nMay 20, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, SVE VIJESTI 0\nNajskuplja karta u ponudi Lufthanse je povratna avionska karta prve klase na letu od San Franciska do Frankfurta, čija je cijena čak 22.670 eura i – stalno je rasprodata.\nMay 20, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nOdbor direktora To Montenegra predložio je resornom ministarstvu da za novog direktora državne avio-kompanije izabere Krešimira Kučka, saznaje Pobjeda iz izvora u Vladi.\nDubrovnik ostaje bez bogatih jahtaša?\nMay 19, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, REGION, SVE VIJESTI, TURIZAM 0\nPrije dvije godine nije bilo kruzera, ali je bilo mnogo jahti koje su za svoje omiljene destinacije odabrale Hrvatsku i Dubrovnik.\nNajveći vlasnik aviona na svijetu izgubio je 113 letjelica zbog Rusije\nMay 19, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nAerCap Holdings, gigant za iznajmljivanje aviona koji je najveći svjetski vlasnik mlaznih aviona, izgubio je 113 aviona kada ih je Rusija zapljenila kao odgovor na sankcije izazvane ratom u Ukrajini.\nMay 19, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nAerodromi Crne Gore će Crnu Goru povezati sa 25 novih destinacija a nadamo se da ćemo 2022. godinu završiti boljim poslovnim rezultatom u odnosu na prošlu, kazao je zamjenik izvršnog direktora kompanije Petar Radulović.\nMay 16, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nCijene avio karata će ovoga ljeta porasti zbog velike potražnje za ljetovanjem u Evropi, saopšteno je iz Ryanaira. Šef avio kompanije Michael O’Leary rekao je za BBC kako očekuje da će cijene letova porasti za nekoliko posto.\nErdogan otvorio drugi turski aerodrom u potpunosti izgrađen na moru\nMay 15, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, EVROPA, SVE VIJESTI 0\nAerodrom Rize-Artvin čija pista je široka 45 metara i duga 3.000 metara u potpunosti će zadovoljiti potrebe za vazdušnim saobraćajem u tom regionu.\nFederacija BiH odredila milion maraka za poboljašnje mostarskog aerodroma\nMay 14, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, REGION, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nAerodromu Mostar odobren je iznos od milion konvertibilnih maraka iz državnog budžeta, navedeno je u saopštenju Vlade Federacije BiH.\nPopust na karte Air Montenegra preko omladinske kartice\nMay 13, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nCrnogorska nacionalna avio-kompanija Air Montenegro uspostavila je saradnju sa projektnim timom Evropske omladinske kartice (EYCA), koja će uticati na poboljšanje standarda mladih ljudi u Crnoj Gori.\nRyanair ukida obavezno nošenje maski na svojim letovima\nMay 12, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, BIZNIS, CRNA GORA, EVROPA, SAOBRAĆAJ 0\nRyanair od ponedjeljka, 16. maja, ukida obavezno nošenje maski za lice na većini svojih letova.\nQ1 2022: Rast broja putnika, kroz aerodrome prošlo 170.000 putnika\nMay 12, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, BIZNIS, CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nBroj putnika u Crnoj Gori tokom prva tri mjeseca ove godine u odnosu na isti period 2021, veći je u svakom segmentu prevoza, pokazuju preliminarni podaci Uprave za statistiku – Monstata.\nAir Montenegro još bez code share-a zbog stečajne uprave Montenegro erlajnsa\nMay 12, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nIako je biši izvršni direktor Predrag Todorović to najavljivao za kraj februara mjeseca, nova nacionalna aviokompanija Air Montenegro (AM) još nije obezbijedila članstvo i dobijanje koda u IATA – Međunarodnoj asocijaciji vazdušnog transporta.\nACG: Upozorenje putnicima da sjutra ranije budu na Aerodromu Podgorica\nMay 11, 2022 AVIO SAOBRAĆAJ, BIZNIS, CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nAerodromi Crne Gore apeluju na putnike čiji je let sa podgoričkog aerodroma planiran sjutra sredinom dana, da ranije krenu ka toj vazdušnoj luci.


Pjongjang: Srušila se zgrada, brojne žrtve\nStambena višespratnica u izgradnji, ali u kojoj su živele 92 porodice, srušila se u Pjongjangu. Broj žrtava za sada je nepoznat. Zgrada od 23 sprata srušila se još u utorak, ali su mediji u Severnoj Koreji tek danas saopštili vest uz izvinjenje vlasti.\nAgencija KCNA javila je da se nesreća dogodila zbog lošeg nadzora izgradnje, a spasilačke ekipe i dalje traže preživele ispod ruševine. KCNA nije navela ni broj žrtava niti broj povređenih, već da je nesreća veoma uznemirala građane glavnog grada Severne Koreje.\nAgencija je objavila kratko izvinjenje ministra za bezbednost naroda Čoea Pu-Ila zbog nesreće. Za sada je jedino poznato da su se u još nedovršenu zgradu uselile 92 porodice, što se inače često dešava u Severnoj Koreji.\nRetko je da zvanični mediji Severne Koreje objave informaciju o nekoj nesreći u zemlji, kao i izvinjenje vlasti.


Раскринкана Сорошева мрежа у Европском суду који одобрава обавезну вакцину\n22-04-2021 14:02 Svet Planeta\nNakon izveštaja o povezanosti 12 sudija sa organizacijama koje finansira Soroš, ambasadori 47 država su priznali problem sukoba interesa.\nIma već godinu dana kako su ambasadorima 47 država članica Saveta Evrope postavljena tri pisana, veoma nezgodna pitanja koja su podneli poslanici evropskog parlamenta, a tiču se „sistematskog problema sukoba interesa između NVO i sudija “ i ispitivanja o sredstvima koja treba da se preduzmu za „obnavljanje integriteta Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP)“.\nPred vlade država članica Saveta Evrope podnet je zahtev povodom objavljivanja izveštaja Evropskog centra za pravo i pravdu o NVO i sudijama ESLJP koji je otkrio da su najmanje dvadeset dvoje od poslednjih sto sudija Evropskog suda za ljudska prava bivši saradnici sedam NVO i da su veoma često sudili u slučajevima koje su njihove bivše NVO podnosile pred sud, što je očigledan sukob interesa. Među ovim NVO, Fond za otvoreno društvo DŽordža Soroša izdvaja se po tome što su dvanaestorica njegovih saradnika postali sudije u Strazburu i što finansira preostalih šest NVO koje se pominju, nekad i veoma obilno. Masivno prisustvo sudija koje potiču iz iste mreže NVO svedoči o uplitanju velikih fondacija i privatnih NVO u evropski sistem za zaštitu ljudskih prava, što dovodi u pitanje njegovu nepristrastnost.\nOtkrića ovog izveštaja – koja su obišla svet – izuzetno su ozbiljna, ali su naišla na tišinu Evropskog suda za ljudska prava i odbijanje Evropske komisije i nekoliko vlada da pruže odgovore, do te mere da negiraju očigledno. Najveća podrška izveštaju došla je od Sergeja Lavrova, ruskog ministra spoljnih poslova.\nStrahovalo se da će 47 ambasadora – koji čine celinu vrhovne ustanove Saveta Evrope od koje zavisi Evropski sud – zataškati to pitanje pod izgovorom nemogućnosti da pruže zajednički odgovor. Za divno čudo, to nije bio slučaj: pružili su odgovor, ali sa šest meseci zakašnjenja…\nNa prvi pogled odgovor deluje uglađen i dogovoren, ali ako se čita između redova – kao što i treba činiti sa diplomatskim dokumentom – jasno se vide određeni nagoveštaji.\nPre svega očigledno je da ambasadori ni u jednom trenutku ne negiraju, niti pokušavaju da umanje realnost činjenica iznesenih u izveštaju Evropskog centra za pravo i pravdu, na koje su poslanici ukazali. To je samo po sebi ključno priznanje, koje nismo mogli čuti od Evropske komisije.\nSavet Evrope, dakle, prihvata činjenice koje je otkrio Evropski centar za pravo i pravdu.\nŠema Soroševog finansiranja širom sveta, pa i u Srbiji\nOdgovor se sastoji u podsećanju na potrebe da se „garantuje najviši stepen kvalifikacija, nezavisnosti i nepristrasnosti sudija Suda“, kao i u utvrđivanju mera koje su preduzete u tom cilju. Ambasadori su takođe izneli želju da „do kraja 2024. godine, u svetlu stečenog iskustva, preispitaju efikasnost sadašnjeg sistema selekcije i izbora sudija Evropskog suda za ljudska prava“.\nDajući jasan rok, ambasadori su jasno stavili do znanja da će se uskoro otvoriti prilika da se izmeni modalitet izbora sudija, čime bi bio otpočet rad na promeni aktuelne situacije.\nSlučajno su na dan objavljivanja ovog odgovora ambasadorima postavljena još dva pitanja iz izveštaja Evropskog centra za pravo i pravdu.\nUmesto da ih štite ljudska prava su gažena u evropskom hramu ljudskih prava (Karikatura Koraks).\nPrvo glasanje za izbor sledećeg sudije koji će predstavljati Belgiju u Evropskom sudu za ljudska prava – 9. aprila – bilo je nepovoljno po kandidata koji je bio na platnom spisku Fonda za otvoreno društvo, što se odavno nije desilo. Finalno glasanje predviđeno je za 20. april pred Parlamentarnom skupštinom Saveta Evrope.\nPapirima BIA o Cvijanu vlast pokušava da zataška aferu "Palma". Više o tome čitajte OVDE.\nIzvor: Valeursactuelles. com/ izmedjusnaijave.rs


Novo pojeftinjenje poziva u fiksnoj mreži Telekoma\nNalazite se: O Kompaniji Media Centar Objave za medije Objave za medije 2014\nCijene poziva u fiksnoj mreži Telekoma biće niže od 1. decembra, za fizička i pravna lica. Nakon sniženja u aprilu, biće to drugi korak smanjenja cijena u ovoj godini. Smanjenje se odnosi na cijene poziva, a mjesečna naknada za pristup mreži ostaje na istom nivou.\nCijene lokalnih poziva, u periodu od 07-19 sati, biće od 1. decembra snižene za 20 odsto - iznosiće 1.49 centi za minut, umjesto dosadašnjih 1.87 centi. Uz aprilsko sniženje ukupno pojeftinjenje iznosi 34 procenta.\nCijene međumjesnih poziva, u periodu od 07-19 sati, od 1. decembra će sa 4.46 centi/min biti snižene na 2.98 centi, što, uključujući smanjenje početkom aprila ove godine, predstavlja ukupno smanjenje od 50%.\nMeđumjesni pozivi, u periodu od 19-07h, sa 2.53 centa će pojeftiniti na 2.08 centi, što zajedno sa aprilskim sniženjem predstavlja smanjenje od ukupno 30 odsto.\nNakon aprilskog sniženja, cijena poziva ka mobilnim mrežama, u periodu od 07-19 sati, iznosila je 19.64 centa/min, a od 1. decembra će dodatno pojeftiniti na 16.66 centi. Računajući oba pojeftinjenja u ovoj godini – cijene su ukupno niže za 26 odsto.\nSmanjenje cijena se odnosi i na međunarodne pozive prema mobilnim mrežama regiona - sa 30.94 centa/min na 29.75 centi/min.\nPozivi prema mobilnim mrežama Evrope će nakon aprilskog i decembarskog sniženja biti jeftiniji za 26 procenata - od 1. decembra će iznositi 33.32 centa, umjesto dosadašnjih 39.27 centi.\nOd 1. decembra će pojeftiniti i pozivi ka fiksnim i mobilnim mrežama za zonu Svijet. Cijena poziva ka fiksnim mrežama će iznositi 59.50 centi, umjesto dosadašnjih 65.45 centi, a ka mobilnim mrežama sa trenutnih 95.20 centi na 89.25 centi.


Austrijska agencija za zaštitu konkurencije saopštila je da je pokrenula postupak protiv američkog onlajn giganta „Amazona” kako bi utvrdila da li ova kompanija zloupotrebljava dominantan položaj na tržištu kako bi osigurala prednost u odnosu na domaće trgovce.\nU antimonopolskoj agenciji navode da su istragu pokrenuli posle pritužbi, koje su u decembru stigle na račun „Amazona” o navodnim „nepoštenim trgovačkim praksama kojima se ovaj trgovac služi”. Sumnja se, naime, da „Amazon” „diskriminiše druge trgovce i favorizuje svoje proizvode”, navedeno je u saopštenju agencije. Austrijski trgovci se, između ostalog, žale da američka kompanija naglo i bez jasnog razloga ukida račune prodavaca, a takođe ih prisiljava da objavljuju cene i da na računima prodavaca ističu netačne podatke o isporuci. Inače, oni zameraju konkurentu i to što je u ugovore uveo klauzulu o sudskoj nadležnosti, što im otežava da preduzmu pravne mere protiv „Amazona”.\n“Digitalni svet nije pravni vakuum. Kompanije koje posluju globalno moraju da se pridržavaju odgovarajućih austrijskih zakona i propisa”, izjavio je predstavnik Antimopolske agencije Teodor Taner i dodao da se istraga protiv „Amazona” sprovodi u saradnji sa nemačkim regulatorom, koji je u novembru prošle godine pokrenuo sličan postupak protiv američkog onlajn trgovca, prenosi Politika.


Između ostalog, pominje se i ime Zorana Marjanovića, a televizija "Pink" želi da on ponovo bude dio rijalitija, i da će mu navodno ponuditi veliki ugovor.\nŽeljko Mitrović je navodno spreman da mu unaprijed isplati čak 100.000 eura za ulazak u "Zadrugu 2".\n"Željko je riješen da Zoran Marjanović učestvuje i u "Zadruzi 2". Ne pita šta košta, naložio je da Zoran, ako je ikako moguće, mora da bude član prve postave", rekao je izvor blizak Mitroviću.\nOno što će možda moglo da poremeti planove Željka Mitrovića su zakonska ograničenja kojih bi eventualno Zoran Marjanović morao da se pridržava.\n"Zato je vlasnik Pinka angažovao i pravni tim koji će da ispita da li postoji neki zakonski problem za Marjanovićevo učešće u rijalitiju. Ukoliko postoji, advokati će temeljno da prouče kako da se to otkloni", rekao je ovaj sagovornik.\nPodsjetimo, Zoran Marjanović je bio već "Zadruge 1", u kojoj je boravio 8 dana.


Vesti online / Vesti / Svet / Trampu oduzimaju najjaču moć Amerike\nTrenutno Tramp ima mogućnost da samostalno donese odluku o nuklearnom napadu, ukoliko od vojnog resora dobija informaciju da postoji adekvatna pretnja. Pritom, nikakvog crvenog dugmeta zapravo nema, već naredbu za upotrebu nuklearnog oružja predsednik izdaje pomoću određenih kodova koji se nalaze u takozvanom "nuklearnom koferu", koji mu se stalno nalazi pri ruci.\nJedno ostaje i dalje nejasno - ukoliko bi se ova mera usvojila, kako bi se proces izdavanja naredbe odvijao u slučaju kada je neophodno po hitnom postupku aktivirati nuklearno oružje.\n- Pa čak i ako Tramp bude davao nekakva obećanja, pitanje je da li će imati kompetenciju da ih sprovede u delo, jer sada će i Kongres morati da se pita. Drugim rečima, ovo je pokušaj da se deo nadležnosti sa predsednika Trampa preda u ruke njegovim političkim oponentima, a to vodi ka destabilizaciji situacije - ukazuje on.\nMeđutim, Koroljkov tvrdi i da je ovaj zakon isključivo uperen protiv aktuelnog američkog predsednika i ni protiv koga više. U principu, navodi, demokrate su zapravo isti takvi jastrebovi kao i republikanci - oni su svi rusofobi, odnosno unapred su odredili ko će im biti glavni neprijatelj. Za sada je na prvom mestu Rusija, a na drugom je Kina.\n- Teško da će ovo postati deo sistema, jer demokrate tvrde da ne žele da menjaju Ustav SAD, već samo da liše "zlog" predsednika nekih njegovih nadležnosti. Zadatak demokrata je da prinude Trampa da se dogovori sa njima o parametrima kako spoljne, tako i unutrašnje politike - zaključuje on.


Izložba "Izazov nemogućem" o svjetski poznatom duhovnom učitelju, Šri Činmoju, biće otvorena večeras (13jul) u 20 časova u poslovno komercijalnom centru "TQ Plaza". Izložba će trajati do 20. jula.\nŠri Činmoj (1931-2007) bio je duhovni učitelj koji je koristio meditaciju i unutrašnji mir kao izvor ogromne fizičke snage. Podizanjem velikih težina nastojao je da inspiriše ljude da meditiraju i da otkriju svoje sopstvene kapacitete. O njegovim podvizima svjedočili su mnogi profesionalni dizači tegova i bodi-bilderi koji su bili zapanjeni ogromnim težinama koje je podizao, uprkos godinama i njegovoj fizičkoj spremnosti. Među njegovim podvizima, svakako ne treba preskočiti: grupu ljudi (900 kg), helikopter (1.440 kg), afričkog slona (3.420 kg) i mlazni avion (13.950 kg).\nIzložba "Izazov nemogućem" je putujući muzej specijalno konstruisanih sprava za podizanje, koje je koristio Šri Činmoj. Prvi put je u Crnoj Gori i dio je evropske turneje, tokom koje je posjetila Češku, Italiju, Austriju, Mađarsku, Njemačku, Slovačku, Englesku, Bugarsku i Srbiju. Ovih dana, postavka se, sa istoimenim 30-minutnim filmom mogla vidjeti u Delta City-u u Podgorici.\nDokumentarni film "Izazov nemogućem" (Challenging Impossibility) koji prati ovu izložbu, prvi put je prikazan na prestižnom Tribeca Film Festivalu u Njujorku, aprila 2011. Film se usredsređuje na jedno veče u novembru 2004. kada je Šri Činmoj izveo na desetine teških podizanja pred publikom. Ukupna težina koju je te večeri podigao bila je preko 90.000 kilograma! Film sadrži komentare legendi bodi-bildinga kao što su Bil Perl, Frenk Zejn i Majk Kac, zatim kanadskog strongmena Hjuga Džirarda, višestrukog olimpijskog pobjednika Karla Luisa i drugih. Film "Izazov nemogućem" prikazan je na više od 70 filmskih festivala u nekoliko desetina zemalja širom svijeta i dobio je nekoliko festivalskih nagrada.


Evropska komisija kaznila banke s 1,7 milijardi evra zbog tajnog dogovaranja : Nadlanu.com\nEvropska komisija kaznila banke s 1,7 milijardi evra zbog tajnog dogovaranja\nObjavljeno 4. dec 2013. / 14:54:59\nKomesar za konkurenciju Joakin Almunja rekao je da je najgore što suse u skandalu s međubankarskim stopama LIBOR i EURIBOR u kartelu "dogovarale banke koje je trebalo medjusobno da se nadmeću".\nTo su banke Barklis (Barclays), Dojče bank (Deutsće Bank), Rojal benk of Skotland (Royal Bank of Scotland), Sosiete ženeral (Societe Generale), Kredi agrikol (Credit Agricole), HSBC, JPMorgan, UBS, Sitigrup (Citigroup) i RP Martin.\nEvropska komsija saopštila je ima isključivu odgovornost za kažnjavanje kartela u Evropskoj ekonomskoj oblasti. Četiri kažnjene banke su formirale kartel koji je pozvezan s kamatnim derivativima denomiranim u evru. Šest banaka je učestvovalo u jednom ili više bilateralnih kartela povezanih s kamatnim derivativima denomiranim u jenu, što je zabranjeno po propisima EU, navodi Evropska komisija.\n"Današnja odluka šalje jasnu poruku da je Komisija odlučna da se bori i kažnjava kartele u finansijskom sektoru. Zdrava konkurencija i transparetnost su ključni da bi finasijska tržišta radila kako treba u službi realne ekonomije a ne u interesu nekolicine", rekao je Almunia.\nDve od osam banka, Barklis i UBS, izuzete su od finansijskih kazni zato što su otrkile postojanje kartela i pomagale u istrazi, prenosi BBC.\nNajveća kazna, u iznosu od 725.36 miliona evra odredjena je za Dojče banku.\nKamatni derivativi, poput dogovora o terminskim kursevima, svopova, fjučersa i opcija, su hartije od vrednosti za trgovinu u odredjenom roku. Te finansijske proizvode koriste banke i druge kompanije za poslovanje u uslovima rizika od fluktuacija stopa. Njihova vrednost zavisi od referentnih kamatnih stopa poput Londonske međubankarske stope LIBOR koja se koristi za različite valute, izmedju ostalih za jen, ili Evropske medjubankarske stope EURIBOR koja\nse koristi za evro.\nOne odražzavaju troškove medjubankarskog pozajmljivanja za datu valutu i koristi se kao osnova za različite finansijske derivative. Banke se s druge strane medjusobno nadmeću u trovini s ovim derivativima.\nU slučaju kamatnih derivativa u evru, kartel su obrazovale od septembra 2005. do maja 2008. Barklis, Dojče banka, RBS i Sosiete ženeral s ciljem da utiču na cene derivativa.


ŽRS: U redovan rad pušten uređaj za osiguranje putnog prelaza Ljeb – Glas Regije\nŽRS: U redovan rad pušten uređaj za osiguranje putnog prelaza Ljeb\nSTANARI – Željeznice Republike Srpske /ŽRS/ pustile su danas u redovan rad automatski signalno-sigurnosni uređaj osiguranja putnog prelaza LJeb u Dragalovcima kod Stanara, koji je godinu dana bio na probnom radu.\nIzvršni direktor poslova infrastrukture ŽRS-a Boško Prelić rekao je novinarima da je uređaj, koji košta 150.000 evra, donarala kompanija EFT-a Stanari, shodno ugovoru sa Upravom ŽRS-a o izmještaju puta za potrebe ove kompanije.\nOn kaže da uređaj ima svoju bezbjednosnu i ekonomsku opravdanost.\n– Obezbjeđuje se veći nivo bezbjednosti drumskog i željezničkog saobraćaja a u ekonomskom smislu neće više biti potrebna radna snaga za obezbjeđenje saobraćaja putnog prelaza – izjavio je Prelić i dodao da će pet radnika sa putnog prelaza u LJebu biti raspoređeno na druga radna mjesta.\nOn je najavio da će se polovinom ove godine završiti projekat “PS 03” – osiguranje stanica i putnih prelaza, te da će na dionici Doboj-Banjaluka automatsko signalno-sigurnosnim uređajem biti osigurano 16 putnih prelaza od ukupno 57.\nPrelić navodi da će automatizacija biti na prelazima gdje je frekvencija saobraćaja veća i gdje postoji veći rizik od ljudskog faktora, kao što su putni prelazi Grabovica, Stanovi i Banja Kulaši.\nDirektor Sektora za elektrotehničke poslove Zoran Ilinčić pojasnio je da je riječ o potpunom automatskom osiguranju putnog prelaza svjetlosno-zvučnom signalizacijom i polubranicima, kontrolnim signalima i daljinskom kontrolom koja se nalazi u pripadajućem službenom mjestu – ukrsnici Dragalovci.\n– Putni prelaz je osiguran savremenom elektronskom opremom, sertifikovanom po svim evropskim standardima, a sam prelaz radi tako se da nailaskom voza na proračunatoj udaljenosti na otvorenoj pruzi automatski aktivira, spuštaju se polubranici, svjetlosno-zvučna signalizacija, kontrolni signal informiše na pruzi mašinoviđi da je prelaz osiguran – pojasnio je Ilinčić.\nOn je naveo da se prelaz sam isključuje prolaskom voza preko putnog prelaza na isključnoj tački, dodavši da tokom jednogodišnjeg probnog rada nije evidentiran problem.\nŠef stanice u Dragalovcima Dragan Lazić kaže da automatizacijom putnog prelaza radnici-operateri nemaju više obavezu najavljivati vozove a radnici čuvari nemaju obavezu da spuštaju rampu pet minuta prije dolaska voza, koja se sada spušta svega 50 sekundi pre prolaska voza.\nNačelnik opštine Stanari Dušan Panić kaže da na području ove lokalne zajednice ima osam putnih prelaza, od kojih se u narednom periodu tri zatvaraju.\nOn očekuje da će preostali prelazi biti automatizovani u narednom periodu i najavio nastavak pomoći opštinske uprave u ovim aktivnostima.\n« ŠAMAC: Dopremljeno četiri i po tone humanitarne pomoći\nDOBOJ: Prodaja umjetničkih fotografija za pomoć u liječenju Nine »


13.01.2022 u 08:56\nKošarkaši Partizana pobedili su sinoć italijanski Trento sa 97:65 u 9. kolu grupne faze Evrokupa u "Štark areni". Crno-beli upisali su sedmu pobedu u grupi A, a prvu ove godine u takmičenju, dok je italijanski tim na učinku od jedne pobede i osam poraza. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Jam Madar sa 18 poena, Kevin Panter i Dalas Mur dodali su po 17 poena, a dvocifreni sa po 10 koševa bili su Alen Smailagić i Uroš Trifunović. U poraženom timu najbolju rolu imao je Andrea Mecanote sa 15 koševa. Već posle uvodne serije od 12:2, bilo je jasno da izabranici Željka Obradovića neće imati mnogo problema u ovom duelu. Uprkos izostanku kapitena Radeta Zagorca, Nemanje Dangubića, Alekse Avramovića i Dušana Miletića, košarkaši Partizana dominrali su i u odbrani i u napadu, na pravi\n27.06.2021 u 17:42\nFerstapen pobedio u trci za VN Štajerske u Formuli 1\nSPILBERG - Vozač Red Bula Maks Ferstapen pobedio je danas u trci za Veliku nagradu Štajerske u šampionatu Formule 1. Holađanin, koji je sa pol pozicije startovao na stazi „Red Bul”, došao je dominantno do četvrte pobede ove sezone sa vremenom 1:22:18.925. Iza Frestapena ostao je aktuelni šampion i vozač Mercedesa Luis Hamilton, dok je na trećem mestu završio njegov timski kolega Valteri Botas, prenosi Tanjug. Šamptionat Formule 1 i sledeće nedelje nastavlja se na „Red Bul” ringu, kada je 4. jula na programu trka za Veliku nagradu Austrije.\n14.06.2021 u 12:10\nMolitve za pobedu fudbalskog tima\nDa li je ispravno da vernik moli Boga da italijanska reprezentacija pobedi na evropskom prvenstvu u fudbalu, ovo pitanje, tvrdi katolički sveštenik Mauro Leonardi, ovih dana sve češće mu postavljaju vernici, ali i njegovim kolegama, drugim katoličkim svećenicima. „Naravno da je to dozvoljeno, i nije protivno veri”, piše u autorskom tekstu za list „Avenire” Mauro. Prema njegovom mišljenju, molitva da tvoj fudbalski klub pobedi je simptom „religiozne nezrelosti” i osećanja da smo „Božija deca, te da će Otac da nas zaštiti, čak i od eventualnog poraza nacionalne fudbalske raprezentacije”, prenosi Tanjug. Pop Mauro Leonardi poručuje zabrinutim vernicima: ”Zabavljajte se i uživajte u igri „azura” i, ako želite, slobodno molite Boga da pobede, ali molim vas nemojte od „azura”\n04.06.2021 u 22:45\nVaterpolisti italijanskog Pro Reka i mađarski tim Ferencvaroš plasirali su se u finale Lige šampiona završnog turnira u Beogradu na bazenu „SC 11. april”. U prvom polufinalu Pro Reko savladao je špansku Barselonetu 12:10 (2:4, 4:3, 4:1, 2:2), dok je u drugom polufinalnom meču Ferencvaroš pobedio italijansku Brešu 14:12 (4:0, 4:6, 3:5, 3:1). Aktuelni šampion Evrope iz 2019. godine i tim iz Italije odmeriće snage u novobeogradskom bazenu sutra od 20.30 časova. Pro Reko će se boriti za devetu titulu u ovom takmičenju, a do finalne borbe vodio ga je srpski reprezentativac Dušan Mandić, koji je susret završio sa četiri gola, prenosi Tanjug. Podrška mu je bio Pjetro Filjoli sa dva pogotka, dok se u ekipi Barselonete istakao Felipe Perone sa tri gola, a vaterpolista Srbije Milan Aleksić


Rada Trajković: Kosovo je predao tandem Vučić-Dačić – Политикон\nПочетна\tАктуелно\tRada Trajković: Kosovo je predao tandem Vučić-Dačić\nRada Trajković: Kosovo je predao tandem Vučić-Dačić\nKumanovski sporazum, koji je potpisan pre 21 godinu rezultirao je slavljem širom Srbije zbog neinformisanja građana koje je došlo od tadašnjeg ministra informisanja koji je napravio kampanju “veliki pobednik” i gde je narod Srbije igrao, radovao se, a na žalost teror, ubistva i proterivanje Srba sa Kosova i Metohije je postalo realnost – rekla je za Jugpress.com Rada Trajković.\nSrpska političarka sa Kosova je dodala da “na žalost, i 21 godinu kasnije, ta realnost se nastavlja u različitim fazama i po različitoj snazi, jer u početku smo, posebno u prva tri meseca nakon potpisivanja imali ubijanje i nestanak preko 200 Srba i pripadnika ostalih zajednica”.\nIvica Dačić FOTO: Beta\n– To su bile nade a danas, u ovom trenutku, Kosovo je užasno udaljeno od Srbije, ono je Briselskim sporazumom dobilo potpunu unutrašnju nezavisnost, zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast predao je tandem Vučić – Dačić. To je realnost i to je put od pobednika, kako su se promovisali, do sadašnjeg trenutka kada nam isti ljudi govore da bar nešto sačuvamo od Kosova.\n– Kao što i članstvo Kosova u evropskoj energetskoj mreži i povezivanje sa energetskom mrežom Albanije je nešto što je dogovarano i što je bio nacionalni projekat Nemačke. To je prihvatio Vučić da se realizuje u vreme kada je korona uveliko vladala i kada je Albin Kurti bio u Prištini. Vučić je ranije prihvatio zahtev Merkelove da se zvanične administrativne linije ili te granice pretvore u integranisane granice, što znači pre svega prihvatanje kao državne granice Kosova, i on je prihvatio, u stvari, dogovor sa Kurtijem o reciprocitetu. Sada nove okolnosti diktiraju novu priču u svemu tome i u tim dogovorima razgovor se vodio i o Gazivodama. Ako predate zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, onda je normalno i da vlast nad Gazivodama i odluke o Gazivodama se donose u Prištini, makar za onaj deo koji se nalazi na teritoriji KiM. O tome se, normalno, ćuti, ali Srbi to osećaju.\nRada Trajković, FOTO: Beta\nTrajković na pitanje kako ocenjuje to što na Kosovu nisu raspisani srpski izbori 21. juna i da niko javno ne reaguje zbog toga, ili su te reakcije neprimetne ona kaže da “niko ne reaguje niti sme da reaguje”.\n– Na Kosovu ne sme posebno da se reaguje, jer u trenutku ako lajkujete nekoga koga doživljavate kao čoveka koji govori ono što treba da se kaže, izgubite posao, izgubi vam dete posao, izgubite egzistenciju, izgubite sve…. Sada je, za izbore, izašao spot SNS mape bez dece sa Kosova i Metohije a među prvim žrtvama, nakon Kumanovskog sporazuma, bilo je nekoliko dece, kao što je u selu Cernica dečak, sa svojim ocem, ubijen – poručila je Trajković.


Kosovo poziva zapadne zemlje na hitnu potporu neovisnosti - Kozarac.ba\nKosovski Albanci u nedjelju su pozvali zapadne zemlje da pruže “hitnu” potporu njihovom zahtjevu za punom neovisnošću od Srbije, budući da rok do 10. decembra u kojem je trebalo postići suglasno rješenje pregovorima protiče bez uspjeha.\n“Nakon osam godina nesigurnosti narodu Kosova hitno je potrebna jasna vizija njihove budućnosti”, ističe se u saopćenju koje su zajednički objavili vlada i opozicija kosovskih Albanaca. Poslije neuspjeha pregovora koje je predvodila “trojka” Kontaktne skupine, Kosovo je spremno sve obaveze iz plana Marttija Ahtisaarija plana o nadziranoj neovisnosti, navodi se u zajedničkoj deklaraciji.\n“Prijedlog izaslanika UN-a Marttija Ahtisaarija, uključujući i\npreporuke o nadziranoj neovisnosti, kao i paket mjera za zaštitu manjina na Kosovu, predstavlja solidnu osnovu za vođenje Kosova i regije prema svijetloj euroatlantskoj perspektivi”, ističe se u tekstu.\nU deklaraciji se nadalje naglašava kako su sudionici pregovora pred “trojkom” Kontaktne skupine izrazili bezuvjetno opredjeljenje da ne koriste nasilje, prijetnje ili zastrašivanje.\n“To opredjeljenje ponavljamo i danas još jednom se obvezujući da ćemo učiniti sve u okviru naših mogućnosti kako bi zajamčili da će sigurnosno stanje na Kosovu ostati mirno”, zaključuje se se u zajedničkom saopćenju, prenijela je Hina.\nPregovarački tim Kosova u ponedjeljak će se sastati kako bi, kako se najavljuje, ocijenio tok proteklih pregovora o statusu i utvrdio dalje korake.


Kovačević: "Za veći uspeh na EP potrebna je jača liga" - Sportske.net\nKovačević: "Za veći uspeh na EP potrebna je jača liga"\nSelektor reprezentacije Srbije u malom fudbalu (futsal) Aleksandar Kovačević rekao je danas da je plasmanom u četvrtfinale Evropskog prvenstva u Hrvatskoj ispunjen cilj, a da je za "korak dalje" potreban veći kvalitet u domaćim klubovima.\nSrbija je eliminisana iz četvrtfinala Evropskog prvenstva u futsalu od reprezentacije Rusije. Trener Srbije Aleksandar Kovačević tvrdi da je problem u slabom kvalitetu domaće lige.\n"Cilj je bio četvrtfinale. Pokušali smo i dalje, ali je Rusija opravdala ulogu favorita. Sam plasman na Evropsko prvenstvo je veliki uspeh, a sve ostalo je dodatno", izjavio je Kovačević novinarima u Beogradu.\nReprezentacija Srbije je u gruponoj fazi turnira pobedila Azerbejdžan sa 9:8, a potom izgubila od Portugala sa 2:1. U borbi za polufinale izabranici selektora Kovačevića poraženi su od Rusije sa 2:1, iako su poveli.\n"Za korak dalje potreban nam je veći kvalitet u klubovima. Trenutno imamo malu bazu: oko 350 igrača u 12 klubova Prve lige, od kojih jedino Marbo i Intermeco rade ozbiljno. Sa tim ne može da se parira Španiji, Portugalu ili Rusiji", istakao je Kovačević.\nOn je dodao da ono sa čime raspolaže, futsal reprezentacija Srbije pravi dobre rezultate.\n"Pruža nam se mogućnost da prvi put učestvujemo na Svetskom prvenstvu i to je velika šansa", ocenio je Kovačević pred žreb za plej-of kvalifikacija za Svetsko prvenstvo na Tajlandu, koji će se održati u subotu u Zagrebu.\nSrbija je kao pobednik svoje grupe obezbedila mesto među povlašćenim reprezentacijama, a mogući rivali su joj Rumunija, Azerbejdžan, Slovačka, Mađarska, Norveška i Belorusija.\nKovačević je istakao da bi voleo da izbegne Rumuniju i Azerbejdžan, a da dobije Slovačku, Mađarsku ili Norvešku.\nNa Evropskom prvenstvu u Zagrebu večeras će se igrati polufinalni dueli Hrvatska - Rusija i Španija - Italija.\n"Duel Španije i Italije je finale pre finala. To su ekipe sa dva različita taktička stila, u kojima svaki igrač može da reši meč. Rusija je favorit protiv Hrvatske, ali ne treba potceniti domaćina koji će sigurno igrati pred punom Arenom u Zagrebu", rekao je Kovačević.


Ateisti Srbije traže smenu Zukorlića | Autonomija\n„Jedini je predstavnik SANU, koji argumentovano, odlučno i snažno, brani dostojanstvo visokog obrazovanja, kritikom postavljenja doskorašnjeg glavnog muftije Mešihata Islamske zajednice u Srbiji, Muamera Zukorlića, na mesto predsednika skupštinskog odbora za nauku, obrazovanje, tehnološki razvoj i informatičko društvo. Uz čitavu racionalnu javnost, koja je zgrožena ovim skandaloznim, političkim i koristoljubivim postavljenjem, dragoceno je to što i jedan istaknuti i uvaženi predstavnik SANU, reaguje“, piše u saopštenju Ateista.\n„Postavljanje čoveka, čije školovanje za svoju suštinu ima negiranje nauke i promociju dogmi, primitivizma, neznanja i pokornosti pustinjskim kultovima, šamar je svakom naučniku i svakome ko bi i pomislio da se naukom bavi u Srbiji“, navodi se u saopštenju.\nAteisti Srbije su pozvali državne organe, a pre svega trenutno najjaču parlamentarnu grupaciju, da skinu „užasavajuću ljagu i sramotu“ sa Skupštine i sa Srbije uopšte.\n„Tražimo da pod hitno na mesto predsednika skupštinskog odbora za nauku, obrazovanje, tehnološki razvoj i informatičko društvo postave neku prikladniju osobu, a sa njenog mesta uklone ovog školovanog prodavca štetočinskih iluzija i mraka najgorih dogmi“, poručili su Ateisti.


Na zapadu nešto novo - Sportklub\nRanko Čabarkapa Autor:Jelena Trajković3. jan. 202016:00\nPrethodnog proleća, prvi put od 2013. godine, u finalu dva najkvalitetnija evropska klupska takmičenja nije bilo španskih klubova. Engleska finala Lige šampiona i Lige Evrope donela su dilemu, da li je dominacija španskih klubova na Starom kontinentu okončana, ili je u pitanju samo izolovani slučaj?\nIako će tek predstojeće godine doneti tačan odgovor na to pitanje, već sada se mogu izvesti određeni zaključci. Barselona je drugu godinu zaredom ponižena u pokušaju da se domogne svog prvog finala od 2015. godine. Liverpul je Kataloncima učinio isto ono što je Roma uradila godinu dana ranije, a traumatična noć na Enfildu je potvrdila da Barselona u ovom trenutku na terenu, kao i na klupi nema kvalitet potreban da se dođe do „ušatog pehara“.\nJoš suroviji je bio način na koji je okončana trogodišnja vladavina madridskog Reala evropskim terenima. Fudbalski čas Dušana Tadića na Santjago Bernabeu izučavaće se u fudbalskim akademijama širom sveta, a spoj mladosti i iskustva u ekipi Erika ten Haga učinio je da skupo plaćene zvezde Santjaga Solarija izgledaju poput početnika pred mašinom kojom je upravljao najbolji srpski fudbaler u godini na izmaku.\nU domaćem šampionatu Barselona je bez muke došla do svoje 26. titule prvaka, međutim trijumf Valensije u finalu Kupa kralja onemogućio je potpunu dominaciju Katalonaca domaćim fudbalom.\nLetnja pauza donela je mnogo zanimljivih i dugo čekanih transfera, pa od ove sezone Antoana Grizmana gledamo u dresu Barselone, Luka Jović je postao prvi Srbin koji je zaigrao za Real Madrid nakon 20 godina, a jedan od najvećih talenata svetskog fudbala preselio se iz susedne Portugalije u glavni grad Španije, pa sada svojim majstorijama (doduše povremenim) uveseljava navijače Atletika.\nPrvi meč u novoj sezoni pamtiće se po spektakularnom golu Arica Adurisa, 30 sekundi nakon što je ušao u igru u završnici susreta sa Barselonom. Aktuelni šampion je odbranu titule započeo očajnim igrama pre svega u gostima, pa se Barselona sa prva tri gostovanja vratila kući sa samo jednim bodom u džepu. Odsustvo Lea Mesija, povreda Luisa Suaresa u prvom kolu i loša forma nekada ključnih igrača poput Đerara Pikea, Serhija Buskeca i Ivana Rakitića, uticali su na rezultate na startu sezone, tako da je Blaugrana nakon pet kola bila van mesta koja vode u Ligu šampiona naredne jeseni.\nDa teška vremena donose nove prilike, pokazalo se na primeru Ansua Fatija. Momak rođen u Gvineji Bisao oborio je mnoge rekorde kluba i nagovestio da bi La Masija konačno, nakon 10 godina, mogla da stvori kvalitetnog igrača za prvi tim. Fati je postao drugi najmlađi debitant kluba u ligi, u meču protiv Osasune postao je najmlađi strelac gola u ligi u istoriji kluba, dok je protiv Intera postao i najmlađi strelac u istoriji Lige šampiona.\nKada se na teren vratio Leo Mesi, došli su i očekivani rezultati. Barselona je u prvih pet kola ispustila 8 bodova, da bi u narednih 13 utakmica sa Mesijem na terenu, ispustila jedan manje.\nManje problema na startu sezone imao je madridski Real. Prvi i za sada jedini poraz doživljen je u devetom kolu na gostovanju Majorki, ali je veliki broj nerešenih rezultata pred kraj 2019. godine ekipu nakon 18 kola ostavio na drugom mestu, sa dva boda zaostatka za najvećim rivalom. Luka Jović je uglavnom šansu dobijao sa klupe, u susretu sa Leganesom postigao je i svoj prvenac u dresu „kraljevskog kluba“, međutim fantastična forma Karima Benzeme onemogućila je srpskog napadača da dobije značajniju priliku da se nametne Zidanu.\nMartin Edegor, Ašraf Hakimi, Serhio Regilon i Dani Sebaljos blistaju na pozajmicama pa je Zidan već najavio kako na pomenuti kvartet najozbiljnije računa u narednoj sezoni. Kada njima dodamo igrače poput Fedea Valverdea, Rodriga, Vinisijusa Žuniora i Luke jovića, jasno je da se budućnost dočekuje sa mnogo više optimizma na Santjago Bernabeu negoli na Kamp Nou.\nPrethodnog leta na Ramon Sančes Pishuanu dogodile su se velike promene. Najbolji igrači Sevilje u minuloj sezoni, Pablo Sarabija i Visam Ben Jeder unovčili su svoje sjajne igre u Francuskoj, a legendarni Monći je još jednom pokazao svoje operativne sposobnosti, angažovanjem čak 12 novih fudbalera. Do promene je došlo i na klupi, Đulen Lopetegi je brzo preneo svoju fudbalsku filozofiju na igrače, tako da je Sevilja beležila dobre rezultate, iako igra nije bila previše atraktivna.\nAtletiko i ove sezone ima najbolju odbranu u ligi, ali je napad potpuno podbacio. Jorgandžije na čak 6 mečeva u ligi nisu uspele da zatresu mrežu rivala, što ovu sezonu čini najneefikasnijom otkako je na klupi Čolo Simeone. Alvaro Morata jedini je raspoloženi napadač na koga se Argentinac oslanjao u ofanzivi. Dijego Kosta je, pre nego što se povredio, delovao kao fudbaler čije su najbolje godine odavno iza njega, a Žoao Feliks još uvek ima problem da se privikne na fizički mnogo zahtevniju ligu nego što je portugalska.\nNajprijatnije iznenađenje svakako predstavljaju igre Real Sosijedada. Prethodnog leta na Anoeti su povučeni pravi potezi, dolazak Martina Edegora na jednogodišnju pozajmicu, kao i kupovina Portua i Aleksandera Isaka, učinili su tim iz San Sebastijana ofanzivnom silom u Španiji. Samo su Barselona i Real dali više golova od baskijskog velikana, a da Edegor zbog povrede nije propustio nekoliko mečeva u novembru, Sosijedad bi u 2020. godinu ušao kao ozbiljan konkurent vodećem tandemu u borbi za šampionski pehar.\nIgre Hetafea više ne predstavljaju iznenađenje za one koji prate rad Hosea Bordalasa. Mnogi su sumnjali da će sastav iz predgrađa Madrida biti u stanju da vodi bitke na više frontova, ali je plasman u eliminacionu fazu Lige Evrope rutinski obezbeđen, a da pritom dobri rezultati u domaćem šampionatu nisu izostali. Doprinos Nemanje Maksimovića sjajnim igrama je nemerljiv. Iako u toku utakmice nema mnogo kontakata sa loptom, momak rođen u Banji Koviljači svojim izvrsnim taktičkim karakteristikama i kretanjem na terenu unapređuje igru tima u oba pravca.\nJoš jedan predstavnik Baskije je prvi deo sezone odigrao iznad očekivanja. Atletik je nakon sezone u kojoj se borio za opstanak, tekuću započeo uzevši meru aktuelnom šampionu, na način koji je već opisan na početku teksta. Slabije igre u oktobru kao i pred kraj prethodne godine udaljile su ekipu od vrha tabele, ali je borba za plasman u Ligu Evrope ili Ligu šampiona sasvim realan cilj na San Mamesu do kraja sezone.\nSredinom septembra mnoge je šokirala vest da je Marselino dobio otkaz na klupi Valensije. Čovek koji je „slepe miševe“ vratio u vrh španskog fudbala, otpušten je nakon sukoba sa predsednikom Piterom Limom, a u njegovog naslednika promovisan je Albert Selades. Nekadašnjem vezisti Barselone i Reala posao na Mestalji predstavljao je prvi ozbiljan izazov u trenerskoj karijeri. Dramatična borba vođena u Ligi šampiona uticala je na nešto slabije igre i rezultate u La ligi, no i pored toga četvrto mesto je udaljeno svega četiri boda, tako da rad Alberta Seladesa za sada zaslužuje prelaznu ocenu.\nValensijin gradski rival igra sezonu u skladu sa svojim kvalitetom i ambicijama i sve iznad izborenog opstanka predstavljaće veliki uspeh za ekipu koju sa klupe predvodi Pako Lopez. Spektakularan preokret i pobeda u meču sa Barselonom svakako su ostavili najjači utisak kod navijača Levantea, a veliki doprinos u dobrim igrama pružio je Nemanja Radoja. Nakon izgubljene godine u Vigu, rođeni Novosađanin je na gradskom stadionu u Valensiji uspeo da oživi svoju karijeru, a upravo protiv Barselone je odigrao svoju najbolju utakmicu u dresu novog kluba.\nViljarealom se završava spisak klubova od kojih se očekuje visok plasman na kraju sezone. Žuta podmornica je igrala promenljivo prethodne jeseni, ali kako je tekuća sezona u Španiji najujednačenija u prethodnih nekoliko godina, čak ni deseta pozicija ne znači odustajanje od zacrtanih ciljeva, pošto četvrtoplasirani Atletiko ima dostižnih 7 bodova prednosti.\nCilj Granade i Osasune u povratničkoj sezoni u eliti jeste isključivo opstanak u ligi. Sastav iz Andaluzije je na startu nadmašio očekivanja, pa je Granada u jednom trenutku bila čak i šokantni lider La lige. Logično, u nastavku šampionata ekipa je pala u formi, pošto je na poslednjih 8 utakmica upisala samo jednu pobedu. Međutim, zaliha koja je stečena na startu predstavlja odličnu osnovu za nastavak sezone, gde tim sa Los Karmenesa na bi trebalo da ima velikih problema u ostvarenju zacrtanog cilja.\nOsasuna se pokazala kao ekipa koja ume da igra na rezultat. Veliku snagu tima iz Pamplone predstavljao je domaći teren. Barselona je na startu izvukla bod na El Sadaru, Valensija i Viljareal ni toliko, a tek su Atletik Bilbao i Real Sosijedad u završnici jesenjeg dela pronašli recept kako doći do trijumfa na stadionu u Navari. Darko Brašanac je pronašao pravu sredinu i ekipu u kojoj ima značajnu ulogu.\nKada je prethodnog leta objavljeno da je Nabil Fekir postao novi fudbaler Betisa, mnoge je iznenadila odluka reprezentativca Francuske u izboru nove sredine. Odmah su porasli i apetiti kod navijača na Benito Viljamarinu, ali za sada zeleno – beli ne igraju u skladu sa očekivanjima. Vreme će pokazati da li je trener Rubi najslabija karika u timu koji svakako poseduje veći kvalitet nego što pozicija na tabeli to trenutno pokazuje.\nValjadolidom na 14. poziciji počinje grupa timova koji će se do kraja boriti za goli prvoligaški život. Svega 15 postignutih pogodaka na 18 utakmica onemogućili su ekipu sa stadiona Hose Zorilja da stekne veću zalihu u borbi za opstanak, pa je opasna zona udaljena svega šest bodova. Kada već nije obezbedio kvalitetnija pojačanja prethodnog leta, možda bi predsednik kluba mogao da doprinese rešavanju problema sa realizacijom, mada će nekoliko desetina kilograma viška i pozne godine sprečiti povratak Ronalda na teren.\nAsijer Garitano se za sada ne snalazi najbolje kao naslednik Abelarda na klupi Alavesa. Tim iz Vitorije je, od hita prošle sezone, došao u situaciju da strepi za opstanak u ligi. Samo zahvaljujući sjajnim partijama Lukasa Pereza i Hoselua, ekipa iz Vitorije za sada drži glavu iznad vode, ali je pred timom sa Mendisorose vrlo neizvesno proleće.\nJoš jedan mali klub iz Baskije se muči u pokušaju da parira mnogo bogatijim i kvalitetnijim rivalima. Eibar je tek u šestom kolu došao do prve pobede, a četiri od ukupno pet trijumfa ostvareno je na Ipurui. Marko Dmitrović bio je nezamenljiv na golu, nakon nekoliko kiskeva na startu šampionata podigao je nivo forme, što svakako može da raduje i selektora Srbije, Ljubišu Tumbakovića, uoči martovskih baraž mečeva za plasman na Evropsko prvenstvo.\nNavijači Majorke će minulu polusezonu pamtiti po pobedi njihovih ljubimaca nad Realom, a da bi se opstalo u ligi kvalitetnoj kao što je španska, potrebne su mnogo bolje igre u gostima, gde je sastav sa Balearskih ostrva osvojio samo jedan bod na osam mečeva.\nSelta je najveće razočaranje u dosadašnjem delu prvenstva. Odlazak Maksija Gomeza sa Balaidosa se pokazao kao veliki udarac po ambicije kluba, a usamljeni Jago Aspas čini sve što može da probudi ekipu. Svega 15 postignutih pogodaka do sada su, od nekada jedne od najefikasnijih ekipa u ligi, Seltu svrstali u red ofanzivno najslabijih timova u Španiji, pa čak ni veliki Aspas ne uspeva da nadoknadi odlazak urugvajskog napadača. Oskar Garsija je nakon dva meseca od starta sezone na poziciji trenera nasledio Frana Eskribu, ali kako nije doneo boljitak u igrama i rezultatima, vrlo je moguće da će u Vigu uskoro tražiti novo rešenje na klupi.\nCenu slabih igara svog tima platio je i Maurisijo Pelegrino. Leganes je od prvog kola ispod crte, pa se uprava kluba u oktobru zahvalila Argentincu na saradnji a poziv za spas upućen je iskusnom meksičkom stručnjaku, Havijeru Agireu. Sedam osvojenih bodova u poslednja tri kola u 2019. godini doneli su tračak nade na Butarke, ali je pred ekipom Leganesa još mnogo teških izazova kako bi se nadoknadilo sve propušteno u prvoj polovini šampionata.\nIako su godinama unazad navikli svoje pristalice na nerviranje i strepnju, verovatno ni najveći pesimisti među navijačima Espanjola nisu mogli da zamisle da će njihov tim nakon 18 utakmica imati 10 bodova i biti zakucan za poslednje mesto na tabeli. Ekipa iz Barselone je pred svojim navijačima osvojila samo dva boda na devet mečeva, a jedine dve pobede ostvarene su u gostima. David Galjego je počeo sezonu na klupi, ubrzo ga je zamenio Pablo Maćin ali se ni nekadašnji trener Đirone i Sevilje nije dugo zadržao na Kornelja el Pratu. Nakon poraza od Leganesa, došlo je do nove promene na klupi, pa ostaje da vidimo da li će Abelardo biti u stanju da učini ono što njegovi prethodnici nisu uspeli.\nPogled na tabelu La lige jasno ukazuje da pratimo najinteresantniju sezonu u poslednjih nekoliko godina. Barselona i Real sa gotovo podjednakim šansama ulaze u nastavak borbe za šampionski pehar, a svoju priliku će vrebati i Sevilja, Atletiko kao i Sosijedad. Biće i vrlo neizvesna bitka za preostala mesta koja vode u Ligu šampiona, odnosno Ligu Evrope, a nema sumnje da će biti mnogo drame i kada je u pitanju borba za opstanak.\nNi za najveće španske klubove više nema lakih gostovanja, pa La liga po ujednačenosti i zanimljivosti počinje da parira Premijer ligi. Barselona i Real su pobedili na manje od 50 posto mečeva odigranih u gostima, što je do pre nekoliko godina bilo nezamislivo.\nKada pogledamo tabelu Premijer lige, dolazimo do zaključka da se u dve najkvalitetnije evropske lige događaju velike promene. U čiju korist, pokazaće vreme.\nAthletic BilbaoAtletico MadridFC BarcelonaGetafe CFPrimera DivisionRanko ČabarkapaReal Madrid CFReal SociedadSevilla FCSKpaketić20Valencia CF


PROFESOR PAVIĆEVIĆ: Vučić polako priprema javnost na gubitak Kosova ... | WebTribune\nHome U FOKUSU PROFESOR PAVIĆEVIĆ: Vučić polako priprema javnost na gubitak Kosova …\nProfesor beogradskog Fakulteta političkih nauka Đorđe Pavićević ocenio je da kritike na račun aktuelne vlade Srbije, koje dolaze iz Evrope, pokazuju da su na red došla pitanja koja je do sada vlast u Srbiji “uspešno stavljala u drugi plan” u odnosu na rešavanje kosovskog pitanja i regionalne stabilnosti.\n“To su pitanja vladavine prava i slobode medija. Srpska vlast nervozno reaguje na ove kritike i pokušava da minimalizuje njihov značaj pred domaćom javnošću, a sebe predstavlja kao jedinog političkog aktera koji može da rešava probleme i isporučuje ono što se traži pred EU”, kazao je Pavićević.\nPavićević je u intervjuu za portal autonomija.info rekao da u mnogim evropskim državama “više ne postoji entuzijazam u vezi s vladavinom (predsednika Srbije Aleksandra) Vučića, kakav je donedavno postojao” i da je sve manje “spektakularnih poseta, prijateljskih izjava podrške i slikanja”.\nOn je kazao da da će “veliku štetu pretrpeti perspektiva pridruživanja Srbije Evropskoj uniji”.\n“Ovakva situacija daje alibi i Vučićevoj vlast da ne sprovodi reforme koje potkopavaju njegovu vlasi, i EU da ne otvara pitanje proširenja pre nego što reši unutrašnje probleme”, rekao je Pavićević.\nPavićević je dodao da vlast u Srbiji pokušava da “pripremi teren za kosovski rasplet”, odnosno da “istovremeno postoji jeftino podgrevanje nacionalističkih i antizapadnih osećanja građana i priznavanje kosovske realnosti uz gubitak teritorije”.\n“Očito je da vlast nastoji da pripremi javnost i minimalizuje politički gubitak ma kakav rasplet bio, a posebno u slučaju potpisivanja nepovoljnog sporazuma”, ocenio je on.\nPrema njegovom mišljenju, Srbijom vladaju ljudi “koji su prisvojili državu i njene institucije i sa njima raspolažu onako kako hoće”.\n“Zakoni i pravila primenjuju se arbitrarno i kao još jedan resurs za ličnu vladavinu, ne kao norme koje uredjuju građana i vlasti. Zbog toga se čini da Srbijom vlada grupa ljudi koja je prisvojila državu i njene institucije i sa njima raspolaže onako kako hoće, mada je teško ustanoviti ko je tu lutka, a ko vuče konce”, kazao je Pavićević.


Nastavak pregovora sa MMF kad se steknu uslovi - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Ekonomija > Nastavak pregovora sa MMF kad se steknu uslovi\n13. Aprila 2019. Istinito213Leave a Comment on Nastavak pregovora sa MMF kad se steknu uslovi\nZvaničnici Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) izrazili su spremnost za nastavak pregovora o nastavku saradnje i o programu BiH čim se steknu svi potrebni uslovi, saopšteno je iz Centralne banke BiH.\nSpremnost zvaničnika MMF-a iskazana je tokom razgovora sa delegacijom BiH koja prisustvuje proljetnom zasjedanju te međunarodne institucije i Svjetske banke u Vašingtonu.\nDelegacija BiH, koju predvodi guverner Centralne banke BiH Senad Softić, održala je tokom boravka u Vašingtonu niz sastanaka sa visokim zvaničnicima MMF-a i Svjetske banke.\nOni su razgovarali sa zamjenikom upravnog direktora MMF-a Taom Žangom, direktorom Odjeljenja za Evropu u MMF-u Polom Tomsenom, potpredsjednikom Svjetske banke za Evropu i region centralne Azije Sirilom Milerom, te šefom Misije MMF-a u BiH Martinom Petrijem.\nNa sastanku holandsko-belgijske konstituence, kojoj je prisustvovao Softić, razgovarano je o globalnom ekonomskom kontekstu, mogućnostima i politikama, a predstavljena su i globalna ekonomska predviđanja za ovu godinu.\nSoftić je održao i nekoliko bilateralnih sastanaka u vezi sa saradnjom Centralne banke i MMF-a kroz program tehničke pomoći.\nTagged bih istinito mmf pregovori\nSDS: Ministarstvo isplatilo 2,5 miliona KM nepoznatim osobama\nDeset Banjalučana dobilo bicikle


KRIVOKAPIĆ I BRNABIĆ: Usaglasili načine otvaranja nove ere u odnosima Crne Gore i Srbije – Portal Luca\nKRIVOKAPIĆ I BRNABIĆ: Usaglasili načine otvaranja nove ere u odnosima Crne Gore i Srbije\nMnoge stvari vezuju Srbiju i Crnu Goru i trebalo bi da imamo najbolje odnose, kazala je premijerka Srbije Ana Brnabić i dodala da se nada da je ova prva zvanična posjeta premijera Zdravka Krivokapića početak te faze. Krivokapić je kazao da su tokom sastanka usaglasili načine za otvaranje nove ere u odnosima između Crne Gore i Srbije\nBrnabić dočekala je predsjednika Vlade Crne Gore Zdravka Krivokapića ispred Palate Srbija uz Gardu Vojske i intoniranje himni dvije države.\nKrivokapić je rekao da je imao zadovoljstvo da je dočekan na najvišem nivou.\n„Premijerka je rekla ono što nam je najvažnije. Najmanje smo pričali o politici, a najviše o onome što je važnije – ekonomiji i našoj saradnji“, rekao je premijer.\nDodao je da je Crnoj Gori veoma važan projekat na kom je radila Brnabić, a to je e-uprava, jer je cilj vlade Crne Gore da poboljša kvalitet života građana.\nBrnabić je, obraćajući se medijima nakon razgovora sa Krivokapićem, izjavila da današnji susret s njim nije prvi, ali da jeste prvi zvaničan susret.\n„Imali smo do sada nekoliko susreta, na raznim mestima i u više navrata. Svaki put razgovor je bio kontsruktivan i korektan“, rekla je Brnabić i dodala da joj je drago što je imala priliku s njim ponovo da razgovara.\n„Prvi put smo razgovarali ovako zvanično, o političkim, ekonomskim, regionalnim, evropskim temama. Mnoge stvari vezuju Srbiju i Crnu Goru i trebalo bi da imamo najbolje odnose i nadam se da je ova prva zvanična posjeta početak te faze“, istakla je premijerka.\nPremijerka Srbije je rekla i da je Krivokapiću prenijela stav Srbije da podržava evropske integracije Crne Gore, kao i da je prioritet stabilan i dobro povezan region.\n„I u tom smsilu su odnosi Srbije i Crne Gore važni“, kaže Brnabić.\nPrema njenim riječima razgovaralo se i o „Otvorenom Balkanu“ i Crnoj Gori je upućen poziv da se uključi u taj proces, a takođe je bilo riječi i o održavanju prve zajedničke sjednice vlada dvije zemlje.\nSrbija će prihvatiti ambasadora kojeg predloži CG\nGovoreći o pitanju ambasadora Brnabić je rekla da će Srbija prihvatiti ambasadora Crne Gore kada ga predloži Podgorica.\n“ A što se tiče ambasadora Vladimira Božovića, to je sada na terenu Podgorice, u tom smislu nismo o tome razgovarali. Vjerujem da će se to riješiti vremenom, sada smo se fokusirali na pozitivne i konstruktivne stvari koje možemo da uradimo”, rekla je Brnabić.\nNa pitanje novinara o izručivanju Svetozara Marovića, Brnabić je kazala da se nije time bavila i da je to posao pravosudnih organa.\nKrivokapić je kazao da su uputili zvanični dopis koji je bio možda i nepotreban, jer je jedan takav postojao.\n“Željeli smo da istaknemo dobru namjeru da se gospodin Marović vrati u svoju državu, da ima prava kao svako, posebno u dijelu medicinske zaštite, koja je sigurno predstavljala problem izručenja. Ne znam šta se u međuvremenu dešavalo i premijerka je jasno odgovorila na pitanje da to nije stvar vlade, već drugih institucija koje će o tome da se izjasne“, kazao je on.


► Đurić: Kosovska poternica za Milanom Radoičićem - pritisak na srpski narod\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo, Marko Đurić kazao je da je raspisivanje kosovske poternice za potpredsednikom Srpske liste Milanom Radoičićem "poslednji u seriji pritisaka na srpski narod" i "pokušaj da se politički delegitimizuje Srpska lista", saopšteno je danas.\n"Kosovsko pravosuđe, umesto da se bavi suzbijanjem verskog ekstremizma i dekonstrukcijom albanskih kriminalnih klanova, jedva čeka da po naredbi prištinskih kriminalnih 'bosova' na sebe preuzme ulogu palice za političko razračunavanje", ocenio je Đurić i dodao da je kosovsko pravosuđe "oruđe za antipravni linč Srba".\nPoternica je izdata na osnovu zahteva kosovskog Specijalnog tužilaštva, preneo je Kosovo onlajn pozivajući se na prištinsku Kohu.\nĐurić je procenio da će informacija o poternici za Radoičićem, objavljena na dan raspisivanja vanrednih izbora na Kosovu, "dati ton čitavoj predizbornoj kampanji koja će očigledno biti takmičenje albanskih političkih aktera u šovinizmu i mržnji prema Srbima".\n"Srbi na Kosovu i Metohiji će, uveren sam..., ostati lojalni državi Srbiji i podržavati Srpsku listu kao najistrajnijeg garanta odbrane srpskih državnih i nacionalnih interesa u našoj južnoj pokrajini", zaključio je Đurić.


SRBIN MENJA HRVATA U MADRIDU: Zidan dao dozvolu, Real spreman da plati 70 miliona evra za Sergeja | Novosti.rs\nPoslednja vest je da je Real Madrid označio popularnog SMS-a kao zamenu za vremešnog Luku Modrića, prenosi "Don Balon".\nZa Srbina, rođenog u španskoj LJeidi, predsednik Reala spreman je da plati 70 miliona evra čim se aktivira prelazni rok u julu.\nReal kreće u rekonstrukciju tima, na izlaznim vratima su Serhio Ramos, Rafael Varan i još nekolicina starijih igrača, a Sergej bi se uklopio u novi koncept.\nOno što je bitno u celoj priči, kako navodi "Don Balon", je da je saglasnost dao trener Reala Zinedin Zidan i zato je već počeo kontakt na relaciji između Madrida i igračevog agenta Mateje Kežmana.\nSergej Milinković-Savić FK Real Madrid FK Lacio fudbalski transferi


Lutovac: Sve ono što opozicija zamera vlastima, zamera i EU u svojim izveštajima\nBeta 7. decembra 2020. 10:45\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac izjavio je da je uveren da će uskoro doći do dijaloga vlasti i opozicije, uz posredovanje Evropske unije, o uspostavljanju uslova za poštene i slobodne izbore u Srbiji, saopšteno je danas iz DS.\nLutovac je u pisanoj izjavi naveo da „sve ono što opozicija zamera vlastima, zamera i Evropska unija u svojim izveštajima“, zbog čega je i EU neophodna kao medijator.\n„Bez nje bismo bili u istoj situaciji kao što smo bili na Fakultetu političkih nauka, pa i posle u Parlamentu – jedna strana priča jedno, druga drugo, i onda se razilazimo. Uspeh dijaloga je u interesu svih, ali da bi on uspeo važno je da agenda dijaloga bude dobro postavljena. Mi moramo da razgovaramo o tome kako ćemo obezbediti poštovanje zakona i Ustava, a ne da li ćemo i u kolikoj meri poštovati zakone i Ustav, kao što bi to mnogi želeli“, rekao je Lutovac.\nPrema njegovim rečima, opozicija treba da sinhronizuje svoje akcije, da formuliše zahteve i sa tim zahtevima, zajedno, izadje pred gradjane Srbije i zatraži njihovu podršku, kao i da se izbori za slobodu medija.\nLutovac je naveo da koliko je sloboda medija važna, „govori i činjenica da se nedoumice u vezi sa zahtevom koji je bivši član stranke Branislav Lečić podneo Ministarstvu isključivo medijski stvaraju“.\n„Samo u medijima, i to uz pomoć režima, stvara se slika o nekoj drugoj strani, koja realno ne postoji. Da nema medijske podrške, svaki gradjanin Srbije bi znao da je Lečić dostavio ministarstvu falsifikate, zbog čega bi trebalo ne samo da bude odbijen, nego i da krivično odgovara, i mi se ovim pitanjem ne bismo bavili duže od dva minuta“, kazao je Lutovac.\nOn je naveo da je DS fokusirana na ono što je zaista važno, zbog čega se lokalni i resorni odbori, uporedo sa pitanjima važnim za svakodnevni život gradjana i borbom za poštene izbore, intezivno bave pripremama i rešenjima za sistemsku promenu u Srbiji „koja podrazumeva kompletnu promenu društva, a ne samo personalnu promenu garniture na vlasti“.


DVA MILIONA KM ZA KRUŽNI TOK KOD "LESNINE"! - pravdabl.com\npravdabl.com — 01/21/2020\nPreduzeće “Putevi Republike Srpske” raspisalo je javnu nabavku za izgradnju velikog kružnog toka na banjalučkom istočnom tranzitu, kod “Lesnine”, procijenjene vrijednosti dva miliona KM.\n– Nakon izbora izvođača biće stvoreni uslovi za početak radova na terenu, u trenutku dok se uporedo intenzivno radi na pripremi još jednog velikog projekta na ovom prostoru – proširenju postojeće saobraćajnice od “Lesnine” do “Centruma” – saopšteno je iz Gradske uprave Banjaluka.\nIz Gradske uprave najavljuju da će nova saobraćajnica spajati dva kružna toka, budućeg kod “Lesnine” i kružnog toka kod “Centruma”, a trebalo bi da bude izgrađena sa četiri trake, te pješačkim i biciklističkim stazama.\nNext post Kondić: Neka nam se jave svi kojima smo dužni!\nPrevious post Mitrović digao sidro iz Brodca!


Polno aktivni mužjak kornjače spasio svoju vrstu - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 15 Septembar 2016 13:00\nMužjak kornjače sa Galapagosa Dijego poznat je po tome što je seksualno aktivan iako ima i više od 100 godina, čime je uspeo da izbavi svoju ugroženu vrstu od izumiranja.\nOvaj mužjak, donet na arhipelag Galapagos pre četiri decenije iz zoološkom vrta u San Dijegu po kojem je i dobio ime, danas je otac 800 kornjača koje su uspešno naseljene u prirodi na ostrvima Galapagosa.\n"Izuzetno je doprineo obnavljanju populacije kornjača" na ostrvu Espanjola, gde žive njegovi potomci, rekao je za AFP Vašington Tapija, savetnik nacionalnog parka Galapagos za očuvanje kornjača.\nOva kornjača vrste Helonoidis hodensis (Chelonoidis hoodensis) teška je oko 80 kilograma, dugačka oko 90 centimetara i do 1,5 metara visine kada istegne noge i vrat.\n"Ovo je mužjak koji oplodjuje i veoma je seksualno aktivan", objašnjava Vašington Tapija govoreći o Dijegu koji je odigrao ulogu seks simbola medju endemskim kornjačama pacifičkih ostrva, oko 1.000 kilometara južno od Ekvatora.\nDijego svakodnevicu deli sa šest ženki u centru za odgajanje kopnenih kornjača Nacionalnog centra Galapagos u gradu Puerto Ajora (Ayora), glavnom gradu ostrva Santa Kruz, jednog od glavnog ostrva arhipelaga Galapagos.\nReč je o mužjaku koji je dominantan u tročlanoj grupi mužjaka odredjenih za obnavljanje populacije kornjača na ostrvu Espanjola, na jugu arhipelaga, gde su pre 50 godina kao poslednji primerci otkrivena dva mužjaka i 12 ženki, koji su prema rečima Tapije bili rasuti širom ostrva, pa razmnožavanje nije bilo moguće.\nNakon otkrivanja malobrojnih kornjača na ostrvu, Dijego je otkriven zahvaljujući medjunarodnom angažovanju u kalifornijskom zoološkom vrtu, gde je donet početkom 20 veka sa ostrva Espanjola.\nTada je uključen u program razmnožavanja u zatočeništvu, a iznenadjenje je usledilo šest godina kasnije "kada smo sproveli genetsko istraživanje i otkrili da je on otac skoro 40 odsto legla vraćenih na ostrvo Espanjola", navodi Tapija koji vodi i program američke nevladine organizacije Galapagos konzervansi (Conservancy) za obnovu ogromnih kornjača.\nDo sada je ukupno 2.000 kornjača "vraćeno" na ovo malo ostrvo, koje sada može s ponosom da kaže da vrsta više nije u opasnosti od istrebljenja.\n"Ne bih rekao da je (vrsta) u savršenom stanju, jer istorijski registri pokazuju da je u jednom trenutku bilo verovatno više od 5.000 kornjača na ostrvu, ali reč je o populaciji koja je u solidnom stanju i u porastu, što je najznačajnije", istakao je Tapija.\nOd 15-ak vrsta gigantskih kornjača koje naseljavaju Galapagos, arhipelag krhkog ekosistema koji je našao mesto na listi svetske baštine Uneska, tri vrste su nestale zbog piratskih napada u 18. veku.\nKornjače iz Dijegove porodice takodje se naseljavaju na ostrvo Santa Fe gde je pre više od 150 godina nestala vrsta helonioidis spp (Chelonoidis), bliska po morfološkim i genetskim odlikama.\nDijego je sušta suprotnost Džordžu, jedinom primerku vrste helonoidis abigdoni, koji je odbijao razmnožavanje u zatočeništvu, zbog čega je dobio nadimak Džordž usamljenik. Uginuo je 2012. sa više od 100 godina.\nUNESCO proširio rezervat biosfere Galapagosa na morski dio arhipelaga\nZelena morska kornjača guta plastiku koja nalikuje njenoj prirodnoj hrani


Патријарх Вартоломеј: Васељенска патријаршија неће мењати Устав СПЦ - Нови Стандард\nPatrijarh Vartolomej: Vaseljenska patrijaršija neće menjati Ustav SPC\n21.02.2019. 10:57 16.07.2020.\n„Neki poistovećuju slučaj Ukrajine sa Skopljem i Crnom Gorom, i to vrlo vešto, jer žele da SPC okrenu protiv Vaseljenske patrijaršije“\nVaseljenski patrijarh Vartolomej izjavio je da ta patrijaršija ne namarava da izmeni Ustav Srpske pravoslavne crkve (SPC) niti njene granice iako neki poistovećuju slučaj Ukrajine, gde je pojedinim tamošnjim crkvenim strukturama dao autokefaliju uprkos protivljenju Ruske pravoslavne crkve (RPC), sa „Skopljem i Crnom Gorom“.\n„Oko ovog pitanja, nažalost, postoje ogromne dezinformacije. Neki poistovećuju slučaj Ukrajine sa Skopljem i Crnom Gorom, i to vrlo vešto, jer žele da SPC okrenu protiv Vaseljenske patrijaršije“, rekao je patrijarh Vartolomej u intervjuu za Politiku, na pitanje da li namerava da odluči da „crkva u Makedoniji ne bude u jurisdikciji“ SPC.\nOn je rekao da su „mnoge vladike SPC u strahu da će ono što se tamo desilo biti ponovljeno u Crnoj Gori i Ohridu“ i naglasio:“ Uveravam vas da stvari ne stoje tako“.\n„Razlika u pogledu Ukrajine, kanonski i eklisiološki (crkveno), jeste u tome što je Rusija upala i okupirala mitropoliju Kijeva, a da joj to nikad nije ustupljeno, dok Srbija sve što ima, to joj pripada i kanonski i eklisiološki. To znači da Vaseljenska patrijaršija ne namerava da izmeni Ustav SPC, niti njene granice, ukoliko to ne prati sporazum i saradnja“, rekao je vaseljenski patrijarh Vartolomej.\nRuska pravoslavna crkva (RPC) optužila je patrijarha Vartolomeja da je „upao“ u njeno kanonsko područje u Ukrajini i da je „raskolničkim“ crkvenim organizacijama dao mimo pravila autokefalnost. RPC je navela da je za nju, što je i stav SPC, jedina kanonska crkva na tom području Ukrajinska pravoslavna crkva koja deluju u okviru Moskovske patrijaršije kao autonomna.\nPatrijarh Vartolomej je, odgovarajući na optužbe da se stavio iznad ostalih pomesnih crkva, rekao da „u svesti pravoslavne crkve na postoji istočni papa“, a svakako ni u njegovoj „misli i smernom služenju“.\nPatrijarh Vartolomej je naveo da je posetio nekoliko manastira na Kosovu i Metohiji – Gračanicu, Dečane, „koji su među najlepšim manastirima, sa velikom istorijom, i koji su sagrađeni sopstvenom krvlju i verom pravoslavnih Srba“.\n„Pohvaljujem i ističem pobožnost srpskog naroda, jer sam imao prilike da je bliže doživim“, rekao je vaseljenski patrijarh Vartolomej.\nIzvor Politika/Beta/B92, 21. februar 2019.\nPreporučujemovaseljenskivaseljenski patrijarhpatrijarh VartolomejRuska pravoslavna crkvaSPCSrbijaSrpska pravoslavna crkvaUstav SPC


Škole dobile na poklon lopte - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 31.10.2018. 08:25\n- Arhijerejski namjesnik kotorvaroški i vjeroučitelј u Osnovnoj školi "Sveti Sava" Milenko Narić uručio je 10 fudbalskih lopti centralnoj Osnovnoj školi u Kotor Varošu za potrebe izvođenja nastave fizičkog vaspitanja.\nVjeroučitelј Narić je istakao da su lopte obezbijeđene zahvalјujući saradnji sa fudbalskim veteranima Kotor Varoša, koji djeluju u okviru Udruženja za promociju i značaj sportske rekreacije.\n"Cilј donacije je popularizacija sporta među osnovcima i podsticanje rasta i razvoja djece na principima zdravih životnih stilova, kao i motivisanje nastavnika fizičkog vaspitanja, čija je uloga nemjerlјiva u jačanju timskog duha i fer pleja", istakao je Narić.\nDirektor Osnovne škole "Sveti Sava" Slađana Šubara zahvalila je fudbalskim veteranima i vjeroučitelјu Nariću na poklonu koji su uručili školama.\n"Izuzetno mi je drago što su bivši fudbaleri, danas rekreativci i cijenjeni sportski radnici, prepoznali naše potrebe i donirali nam lopte kako bi na kvalitetan način radili sa djecom i podsticali ih da se što više bave sportom", rekla je Šubara i dodala da će jedan dio lopti biti proslijeđen područnim školama u Vrbanjcima i Zabrđu.\nPredsjednik Udruženja za promociju i značaj sportske rekreacije Slobodan Petrović istakao je da ova akcija ima za cilј popularizaciju i omasovlјenje sporta, kako na redovnim časovima fizičkog vaspitanja, tako i rekreativno.\n"Cilј nam je da podstaknemo mlade da se što više bave sportom i da ih ohrabrimo u tome. Trudićemo se da i u narednom periodu bude ovakvih i sličnih akcija, a sve radi pravilnog fizičkog razvoja i otklanjanja ranih deformiteta u razvoju kod djece", naglasio je Petrović.\nPrethodna vijest: Ripište dobilo novo igralište Sljedeća vijest: Kotorvarošani poraženi u Bijeljini


Priliv proizvoda iz Srbije na Kosovo 2021. manji za 37 odsto - Report.rs\nPriliv proizvoda iz Srbije na Kosovo 2021. manji za 37 odsto\nBy redakcija 02/19/2022 Najnovije, Srbija, Vesti\nPo podacima Carine Kosova, priliv robe iz Srbije je prošle, 2021. godine, bio za 37 odsto manji nego 2017. godine kada je Kosovo uvelo taksu od 100 odsto na te proizvode.\nPo tim podacima, vrednost priliva srpske robe na Kosovo u 2017. godini iznosila je 450 miliona evra, ili 36,8 odsto više nego 2021. godine, kada je bila 305 miliona evra.\nPrivrednici i građani koji su govorili za Radio Slobodna Evropa u Prištini rekli su da se posle primene takse od 100 odsto na srpske proizvode, a potom i mere reciprociteta, nisu vratili da kupuju srpsku robu.\nSrbija je skoro dve decenije, do 2018. godine, bila glavni izvor robe za kosovsko tržište. Tako je – statistički – svakog dana iz Srbije na Kosovo stizalo robe u vrednosti od po oko 1,2 miliona evra, većinom prehrambene i robe gradjevinske industrije.\nVlada Kosova koju je predvodio tadašnji premijer Ramuš Haradinaj, u novembru 2018. godine uvela je carinu od 100 odsto na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine – koje ne priznaju Kosovo, da bi, kako je rekao, jačali lokalna proizvodnja, privrede i državnost Kosova.\nPosle više od godinu dana, porez je reciprocitetom zamenila Vlada Kosova koju je u to vreme vodio sadašnji premijer Aljbin Kurti.\nReciprocitet je značio da prateća dokumenta srpskih proizvoda bodu u skladu sa zakonima Kosova, što je izazvalo reakcije i protivljenje Srbije.\nReciprocitet je uklonio Kurtijev tadašnji naslednik Avdulah Hoti posle oko 50 dana.\nViše od godinu i po dana, porezi i reciprocitet doveli su do postepenog smanjenja prisustva srpskih proizvoda na kosovskom tržištu, kao i potražnje za njima.\nPo poslednjem izveštaju Agencije za statistiku Kosova, najviše se uvozi iz Nemačke, a od susednih država iz Albanije.\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, N1, Foto: pixabay\n100 odsto 2017 2018 2021 Albanija glavni izvor Kosovo Nemacka priliv priliv robe Pristina proizvodi Srbije tržište vrednost priliva\nNarodna banka Srbije: EU pohvalila vođenje ekonomske politike u Srbiji


Obnavlja se srpska zajednica u Mostaru i deli sudbinu ostalih - Studio B\nObnavlja se srpska zajednica u Mostaru i deli sudbinu ostalih\nObnavlja se srpska zajednica u Mostaru i deli sudbinu ostalih Tanjug\nRegionRegion Pocetna 05. 03. 2018. 17:10:37\nPredsednik Srpskog kulturno prosvjetnog društva „Prosvjeta“ iz Mostara i mostarski paroh Radivoje Krulj smatra da je dobro što je Mostar izabran za grad u kojem se sutra održava trilateralni susret Bosna i Hercegovina – Hrvatska -Srbija, jer je Mostar stečište kultura i vera, most između istoka i zapada, i dobro bi bilo da bude most između Srbije, Hrvatske i Bosne.\n„Raduje me što se ovaj susret održava baš u Mostaru, gde je naša srpska zajednica u povoju, gde se razvija i bori za svoje mesto“, rekao je za Tanjug\nKrulj, uz nadu da će se „ljudi vratiti na svoja ognjišta“.\nOn kaže da povratka u Mostar ima, ali nije masovan.\n“ Da bi bio masovan pre svega je potrebno da se stvore uslov za život, da se mi kao narod i Mostar razvijamo u pravom smislu te reči, kako u privrednom, kulturnom i svakom drugom pogledu“, objasnio je on.\nKrulj kaže da u Mostaru živi oko 5.000 Srba, a u hercegovačko-neretvanskom kantonu oko 7.000, a da je njihov položaj poput položaja svih ostalih stanovnika ovog regiona nerazvijanja regiona, zbog nerešenih političkih pitanja, nedostatka novih radnih mesta.\n„Teško je svima, a srpskoj zajednice još teži , jer se ona nalazi u fazi obnavljanja, ali nije očajan i nadamo se da može biti dobar“, očekuje Krulj.\nOn u srpskoj kulturi, za koju kaže da je u Mostaru veoma važan segment srpskog prisustva, vidi najbolji način da se „naš narod i zajednica predstave“.\n„Mostar je krajem 19 i početkom 20 veka bio perjanik kulturnog razvoja Srba, zajedno sa Novim Sadom. Danas se trudimo da budemo na stazama Šantića, Chorovića i Dučića i svih onih koji su ovde radli i stvarali“, istakao je on.\nKrulj je ukazao da „Prosvjeta“ ima nekoliko prepoznatljivih manifestacija- Šantićeve večeri poezije, Božićni koncert, festival dece pesnika, i da u tome ima podršku Srbije, koja bi, kako je dodao, mogla biti veća kako bi Srbi mogli još bolje i kvalitetnije da se predstave.\n„Ove godine imamo značajan jubilej 150 godina od rođenja Alekse Šantića, 50 godina od ustanovljenja književne nagrade Aleksa Šantić“, naveo je on.


TotalCar.rs » Pisanje SMS poruka usporava reakciju vozača\nPisanje SMS poruka usporava reakciju vozača\nistraživanje, Mobilni telefon, novo, SMS, vožnja\n0 komentara 6775 pregleda\nČitanje i pisanje SMS poruka za volanom je opasnije nego što se mislilo, posto može dvostruko da uspori reakciju vozača, pokazuje istraživanje Tekaškog saobraćajnog instituta.\n– Naši nalazi ukazuju da je vreme reagovanje veće nego što se isprva mislilo – rekla je Kristin Jager koja je rukovodila istraživanjem.\nČitanje i pisanje SMS poruka u osnovi udvostručuje vreme potrebno vozaču da reaguje, a takođe je vozač manje sposoban da reaguje na iznenadne opasnosti na putu, kao kada mora zaustaviti vozilo, na primer, u slučaju da dete pretrčava ulicu, dodala je ona.\n– Ako se auto kreće putem s ograničenjem brzine od 100 kilometara na čas, vozač u slučaju naglog zaustavljanja vozila ispred njega nema vremena da reaguje ako su mu oči na mobilnom telefonu – rekla je Jager.\nStudija je pokazala da se reakcija bez SMS poruka sa jedne do dve sekunde usporila na tri do četiri sa porukama. Pokazano je, takođe, da je veoma mala razlika u vremenu reagovanja kada vozač piše i kada čita SMS poruke.\nNeobične kazne za prekoračenje brzine – da li ih treba primenjivati i u Srbiji?\n“Suzuki ignis”: Na drumu posle Pariza\nFerrari: obeležena isporuka 999. vozila u Kini\nMarkione kaže da Alfa Romeo još uvek nije na prodaju\nSubaru slavi jubilej u Ženevi\nOsma generacija VW Golfa stiže 2017. godine?


NVO: Funkcioneri dužni da trpe kritike | Sandzacke.rs\nNaslovnica Izdvojeno NVO: Funkcioneri dužni da trpe kritike\nGrupa nevladinih organizacija (NVO) i udruženja iz Srbije zatražili su danas zaustavljanje cijele serije tužbi usmjerenih na gušenje slobode govora i ograničavanje kritike javnosti (SLAPP) u Novom Pazaru.\nDvadesetak potpisnika zajedničkog saopćenja ukazali su na sudske procese pokrenute protiv aktivista koji su kritikovali postupanje zdravstvenih organa u tom gradu tokom pandemije COVID-19, prenosi Radiostoplus.com.\nNVO okupljene u platformi Tri slobode upozorile su javnost na čak 37 privatnih tužbi, koje je vršilac dužnosti direktora Opšte bolnice u Novom Pazaru Meho Mahmutović podnio protiv aktivista i pojedinih kolega ljekara.\nOd tog broja, čak sedam tužbi podnio je protiv aktiviste i osnivača Inicijative slobodnih građana (ISG) Aladina Paučinca.\n“Upozoravamo da se ovakve represivne mjere kose sa međunarodnim standardima ljudskih prava i praksom Evropskog suda za ljudska prava u oblasti slobode izražavanja, kao i da krivično sankcionisanje građana zbog kritika izrečenih na rad javnih funkcionera, ima za posljedicu zastrašivanje i demotivisanje građana da podignu glas o problemima koji ih muče u lokalnoj zajednici“, navodi se u saopćenju 18 značajnih udruženja i organizacija civilnog društva.\nPrethodni članakArheolozi u Peruu pronašli mumiju staru između 800 i 1.200 godina\nNaredni članakGlumac iz Novog Pazara i njegov kolega pozvali građane na proteste u Jutarnjem programu RTS-a