Angažovati zdravstvene medijatore u svim sredinama gdje žive Romi – Mladi Nikšića\nAngažovati zdravstvene medijatore u svim sredinama gdje žive Romi\nRomska populacija u Crnoj Gori svakodnevno se suočava sa barijerama u ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu, zbog čega bi u svim lokalnim sredinama u kojima žive Romi i Egipćani trebalo angažovati zdravstvene medijatore, smatraju u organizacijama koje se bave tom problematikom.\nSa druge strane, iz Ministarstva zdravlja kažu da u domovima zdravlja (DZ) u Crnoj Gori trenutno rade svega tri romska zdravstvena medijatora – dva u Podgorici, i jedan u Beranama.\nKako su naveli iz tog resora, ta radna mjesta su predviđena aktom o sistematizaciji.\n„S tim u vezi, romskih zdravstvenih medijatora/saradnika u Crnoj Gori ima tri. U DZ Podgorica su u radni odnos primljena dva, i u Domu zdravlja Berane jedan“, kazali su iz Ministarstva agenciji MINA.\nNa pitanje da li se razmišlja o tome da se takva radna mjesta sistematizacijom predvide za sve zdravstvene ustanove u sredinama u kojima žive Romi, iz Ministarstva su kazali da je „u domovima zdravlja opština gdje je zastupljen veći broj pripadnika romske populacije predlog da bude zaposlen saradnik/medijator“.\n„Tako je i u DZ Nikšić u toku izrada akta o sistematizaciji radnih mjesta, kojim će biti predviđeno jedno radno mjesto za medijatora-saradnika“, naveli su iz Ministarstva.\nPrema njihovim riječima, kroz Akcioni plan za sprovođenje Strategije za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2021-2025, koja je trenutno u izradi, biće predloženo uvođenje još jednog radnog mjesta za saradnika/medijatora, u DZ Bijelo Polje.\nU Građanskoj inicijativi UPRE smatraju da je važno da je mjesto romskog medijatora sistematizovano i da su oni koji obavljaju taj posao postali sastavni dio zdravstvenog sistema.\n„To govori da je ova inicijativa zaživjela, ali treba uložiti još veći napor da se ona proširi na cijelu zemlju“, ocijenio je predstavnik te organizacije Mehmet Beriša.\nOn je kazao agenciji MINA da bi trebalo omogućiti da u svakoj opštini u kojoj živi romsko stanovništvo postoji medijator za zdravstvene usluge.\n„Jezička barijera, niska obrazovanost, nepoznavanje procedura u pristupu zdravstvenim uslugama čine da pripadnici romske populacije ne uspijevaju da na kvalitetan način iskoriste sva prava koja su im na raspolaganju kada je u pitanju pristup zdravstvenoj zaštiti“, pojasnio je Beriša.\nOn smatra da, ukoliko postoji neko ko razumije jezik zajednice, njene specifičnosti i ima dobru komunikaciju sa ljudima iz zajednice, može značajno podići nivo kvaliteta zdravstvenih usluga za Rome.\nPrem riječima Beriše, poznato je da pripadnici romske zajdnice često nailaze na neadekvatan tretman na šalterskim službama svih institucija, pa i zdravstvenih.\nOni, kako je naveo, najčešće ne znaju kome da se obrate i nemaju povjerenja u institucije da prijave takve slučajeve.\n„Činjenica da do sada nema nijedan zvanični sudski epilog za diskriminaciju Roma u zdravstvu, a među zajednicom svakodevno možete čuti da su diskriminisani, govori da moramo svi zajedno raditi na uspostavljanju povjerenja i jačanju romske zajednice da prijave ovakve slučajeve“, kazao je Beriša.\nOn je ocijenio da će se, kroz uvođenje zdravstvenih medijatora, značajno uticati na ohrabrivanje svakog pojedinca koji smatra da mu je uskraćena zdravstvena zaštita zbog njegove nacionalne pripadnosti, da prijavi i da se bori za svoja prava.\nTakođe će se, smatra Beriša, poboljšati komunikacija između zdravstvenih radnika iz sistema primarne zdravstvene zaštite i romske zajednice.\n„U ovom periodu, to je posebno važno zbog uspostavljanja veze sa romskom zajednicom u pripremi i realizaciji imunizacije Roma, odnosno vakcinacije svih zainteresovanih osoba protiv COVID19“, istakao je Beriša.\nI u njemačkoj nevladinoj organizaciji Help smatraju da je angažovanje medijatora za posredovanje i rad sa romskom populacijom izuzetno važno, zbog barijera sa kojima se ta zajednica svakodnevno suočava.\nTa organizacija, uz podršku Evropske unije, realizuje projekat koji za cilj ima da obuči i zaposli medijatore/saradnike u socijalnoj inkluziji Roma i Egipćana (RE) u tri oblasti, između ostalih i u oblasti zdravstva.\nProjekt koordinator Dijana Anđelić kazala je da je konkurs za medijatore/saradnike u socijalnoj inkluziji Roma i Egipćana u tri oblasti – zdravstvo, zapošljavanje i socijalno staranje, bio raspisan do 26. februara, i u toku je odabir kandidata.\n„Predviđeno je da u svakoj oblasti bude angažovano po 20 kandidata, i da pokrijemo 11 opština sa RE populacijom – Bar, Berane, Bijelo Polje, Budvu, Cetinje, Herceg Novi, Nikšić, Pljevlja, Podgoricu, Tivat i Ulcinj“, kazala je Anđelić agenciji MINA.\nOna je rekla da će broj angažovanih medijatora u zdravstvu zavisiti od toga koliko se kandidata prijavilo i iz kojih gradova, od toga koliko će ih uspješno završiti okubu koja je predviđena, ali i od potreba RE zajednice u određenim sredinama.\nU organizaciji Help su, prema riječima Anđelić, aposlutno uvjereni da je za bolju socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u crnogorsko društvo u svim sredinama u kojima žive, nužno angažovati zdravstvene medijatore, i ne samo zdravstvene.\nTaj institut je, kako je kazala, potreban zbog poznatih objektivnih okolnosti, odnosno barijera sa kojima se RE zajednica svakodnevno suočava.\n„Sa jedne strane diskriminacijom i veoma visokim stepenom distance koji većinska populacija ima prema našim sugrađanima Romima i Egipćanima, a sa druge strane, tu je veoma često jezička barijera koja je jedan od glavnih uzroka nesnalažnja ljudi kada im je potrebna pomoć, mada nije jedina“, pojasnila je Anđelić.\nZato su, kako je navela, u Help-u smatrali da je potreban konkretan projekat, kao što je ovaj „Socijalno uključivanje Roma i Egipćana (RE) uz posredovanje saradnika za inkluziju“, koji realizuju sa Ministartsvom za ljudska i manjinska prava (sadašnje Ministarstvo pravde, ljudskih i manjinskih prava), a finansira se iz EU fondova.\nNa pitanje da li u toj organizaciji smatraju li da bi to pitanje trebalo trajno riješiti i da država mora stati iza toga, kako se ne bi dešavalo da medijatori budu angažovani samo kada se realizuju porojekti pojedinih nevladinih organizacija, Anđelić je kazala da su u to apsolutno uvjereni.\n„Uvjereni smo i da su i u institucijima, i lokalnim, ali i na državnom novou, takođe svjesni neophodnosti postojanja posrednika, koji će našim sugrađanima Romima I Egipćanima olakšati pristup i korištenje ovih osnovnih servisa i usluga koje je država dužna da pruža i koje obezbjeđuje za sve svoje građane“, rekla je Anđelić.\nOna je kazala da su im partneri u projektu, pored Ministarstva, i opštine Podgorica, Berane i Ulcinj.\n„Mislim da podrška i učešće svih navedenih institucija, i sama činjenca da se projekat realizuje u okviru zajedničkog Programa EU i Crne Gore za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu, koji jevrijedan pola milona EUR, a finansira ga Evropska komisija, dovoljno govori u prilog tome“, rekla je Anđelić.\nOna je podsjetila da je angažovanje medijatora za posredovanje i pomoć Romima i Egipćanima u pristupu zdravstvenim i socijalnim uslugama i zapošljavanju, institut koji je koji je Help uveo još 2014. godine.\n„Na osnovu našeg višegodišnjeg, a zaista svakodnevnog iskustva, pokazao se kao odličan način za premošćavanje raznih birokratskih barijera i omogućavanje RE populaciji efikasniju inkluziju“, dodala je Anđelić.


Dodik i Cvijanovićeva: Srpska želi da ojača formiranje srpskih klubova u dijaspori\nUtisci sa "Zavičajne večere"\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da Srpska želi da ojača formiranje srpskih udruženja i klubova u dijaspori.\nDodik, koji je sa predsjednikom Vlade Srpske Željkom Cvijanović sinoć u Eslingenu pored Štutgarta prisustvovao "Zavičajnoj večeri", istakao je da okupljanje Srba u udruženja i klubove ne vrijeđa nikoga i izrazio zahvalnost NJemačkoj što je omogućila da se na ovaj način izražava nacionalna pripadnost Srba.\n"Želimo da ojačamo formiranje srpskog kluba u dijaspori. Rekli smo da je više nego iluzija stvaranje nekog kluba dijaspore BiH. To danas ne postoji i mi ne želimo da damo tome podršku", rekao je Dodik i dodao da Srbi imaju osjećaj pripadništva i da među njima nema podjele, gdje god oni bili, prenosi RTRS.\nDodik je pohvalio rad Predstavništva Republike Srpske u Štutgartu, za koje je rekao da je veoma aktivno i održava kontakte sa srpskom zajednicom ovdje.\n"Pokušavamo da ih informišemo o svemu onome što se dešava kod nas. Mnogi od njih veoma često dolaze u Republiku Srpsku i veoma dobro poznaju situaciju", rekao je Dodik.\nOn je istakao da su sada u prilici da zajedno sa dijasporom kreiraju niz programa edukacije i jačanja programa izučavanja srpskog jezika, istorije, kulture, održavanja i formiranja kulturno-umjetničkih društava, posebnih klubova koji se bave nacionalnom istorijom...\n"Veoma je važna uloga naših ljudi koji ovdje rade radi stabilnosti Republike. Nikada ne smijemo zaboraviti da su tokom rata mnogim donacijama pomogli čitavu zajednicu, a pomagali su i individualno svojim porodicama i rođacima, što je omogućilo da preživimo gotovo najteži istorijski period za naš narod na tom prostoru", rekao je Dodik.\nPredsjednik Vlade Srpske Željka Cvijanović izjavila je u Štutgartu da postoji ogroman potencijal za saradnju institucija Srpske sa srpskom dijasporom u Njemačkoj.\n"Nastojimo sa njima održavati kontakte. Oni su bili aktivni tokom različitih perioda, uključujući i one koji su bili teški, kao što je bila poplava, ali isto tako i na osnovu određenih poslovnih inicijativa", rekla je Cvijanovićeva nakon "Zavičajne večeri" održane sinoć u Štutgartu.\nOna je navela da ljudi porijeklom iz Srpske koji žive u Štutgartu, kao i u mnogim drugim mjestima žele institucionalnu vezu sa Republikom Srpskom.\n"Mi smo dužni kao Vlada da im to obezbijedimo i svake godine da su ti odnosi sve bolji i napredniji", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je navela da su zavičajne večeri, na kojima se okuplja srpska dijaspora, format kojem uvijek prisustvuju i predstavnici institucija Republike Srpske, prenosi RTRS.\n"Nakon Foruma dijaspore, mapiranja i identifikacije naše dijaspore, očekujem da u budućnosti možemo da grupišemo kojim potencijalima raspolažemo i gdje, kao i ljude koji rade u nekim institucijama u inostranstvu, a porijeklom su iz Republike Srpske", dodala je Cvijanovićeva.\nZavičajna večera Štutgart srpska dijaspora


Istorijat - Živeti zdravije\nmagazin „Živeti zdravije“ daje primerene informacije za čitaoce svake životne dobi, pokrivajući pored opšte populacije i druge pojedinačne populacione grupe kao što su đaci i studenti, odrasla populacija, kao i sugrađani koji žive svoju zlatnu dob.\nJedan od ciljeva je podsticanje filozofije duha da je bitnije unapređivati život u godinama, a ne godine u životu. U duhu evropskih vrednosti časopis se bavi podsticanjem informacija iz oblasti bogatstva biološkog diverziteta naše planete.\nŽelimo da svako od nas sopstvenom promenom na bolje realizuje ideju koja potvrđuje da „Menjajući sebe – menjamo svet“.\nU vezi sa tim, afirmativno utičemo (vizuelno-tekstualnim) tehnikama da naši čitaoci ističu najbolje u sebi i da ih podstaknemo da je svako ljudsko biće savršenstvo koje treba da se oblikuje autohtonim radom.\nVerujemo da je ovo jedini časopis sa prostora bivše Jugoslavije, koji za urednika ima primarijusa medicine i kompetentan tim saradnika koji vredno radi na kvalitetu, stručnosti, jednostavnosti i praktičnosti tekstova koji su čitljivi i razumljivi svim društvenim kategorijama (od osnovno pismenog stanovništva preko funkcionalno pismenih sve do akademski edukovanih).\nKako bismo uspeli u našoj ideji da motivišemo čitaoce i pokrenemo ih da sami istražuju puteve sreće, a u želji da se usmere na sve aspekte zdravog načina života, osmislili smo da stranice u našem magazinu ne budu numerisane.\nNa taj način bi se obratila pažnja na sve tekstove i naše klijente. Takođe suština naše medijske autentičnosti je u tome da porukama koje šaljemo podstičemo procese čitanja kao važne funkcije duha i zdravlja uopšte.


Korisnički servis, Vesti\nNovogodišnji poklon: Otključavamo sve kanale!\nI ove godine, tokom božićnih i novogodišnjih praznika, otključaćemo sve kanale od 15. decembra do 15. januara. Praznici su vreme okupljanja i porodične atmosfere u svakom domu, a Beogrid je tu da bude deo svake porodice. Zato nastavljamo našu prazničnu tradiciju. U velikom izboru ...\nTreća sezona serije "Ubice mog oca" premijerno na TOP kanalu od 12.11.\nNakon veoma uspešne prve i druge sezone, ekipa najgledanije krimi-serije na našim prostorima „Ubice mog oca“ ponovo se vraća na male ekrane u novoj, trećoj sezoni već 12. novembra, a nove epizode moći ćete da pratite ekskluzivno na TOP kanalu, svakog ponedeljka od 20 ...\nPočinjemo sa premijerama dugoočekivnih domaćih serija koje će učiniti jesen i zimu nezaboravnim! Prva koja kreće sa emitovanjem od 01. novembra, ekskluzivno na TOP kanalu, je Žigosani u reketu - nova domaća visokobudžetna serija od autora i producenta Dragana Bjelogrlića. Svake ...\nBudite uz naše Orlove ovog petka, 07. septembra od 20:45, kada igraju prvi meč u UEFA Ligi nacija protiv Litvanije. Duel dve reprezentacije možete pratiti ekskluzivno u direktnom prenosu na kanalu SK 1! Sve utkamice premijernog izdanja Lige nacija dostupne su u direktnim prenosima samo na ...\nNove sezone Ubica mog oca i Senki nad Balkanom, nova serija Dragana Bjelogrlića Žigosani u reketu, utakmice UEFA Lige nacija, Maša i Medved, Pepa Prase, Patrolne šape gledajte već u osnovnoj ponudi SBB-a! Istovremeno, standardne TV pakete obogaćujemo HD kanalima i uvodimo dodatne filmske ...\nEkskluzivno na kanalima Eurosporta pratite uživo US Open, poslednji Gren Slem turnir u godini. Mečevi će se igrati od 27. avgusta do 9. septembra, a Eurosport po prvi put uživo prenosi dešavanja sa svih 16 terena. Beogrid je svim korisnicima televizije, već od Start paketa, omogućio da ...\nCena naknade ponovnog uključenja usluga\nObaveštavamo vas da cena ponovnog uključenja osnovnih i dodatnih usluga, nakon isključenja iznosi 200 dinara. Navedena naknada važiće od 1. septembra 2018 godine.\nPROMENE U PONUDI KANALA\nOd 28. avgusta kanali iz AMC grupe, AMC,Minimax, CBS Reality, Jim Jam, Extreme sports i Outdoor channel više neće biti sastavni deo naše ponude.Od jeseni vas očekuje nov raznovrstan sadržaj, o kojem ćemo vas na vreme obavestiti.\nProleće na Top kanalu počinje sa novom regionalnom hit serijom! U koprodukciji Davora Pušića i Nebojše Garića uskoro nam stiže nova humoristička serija, koja će nas vratiti u vreme okupiranog Sarajeva za vreme Drugog svetskog rata. U konak “Kod Hilmije” navraćaju svi: od ...\nNove epizode Kefalice na Top kanalu\nOd ponedeljka, 9.4. počinju sa emitovanjem nove epizode Kefalice na TOP kanalu! U dečijem svetu postoje odgovori na sva pitanja. Oni su pametni, originalni, ponekad romantični, duhoviti ali uvek iskreni. Saznajte koliko je fascinantan dečiji svet i kako je neverovatan način na koji deca ...\n2 3 4 5 6 7 8 9 NAPRED\nLokacija: Naslovna / Korisnički servis / Vesti


NVO "MANS" o najavi novih ekonomskih mjera\nVlada pogađa - najranjivije!\n- Novim mjerama štednje za narednu godinu Vlada direktno targetira najranjivije kategorije stanovništva u pokušaju da još jednom teret svojih katastrofalnih ekonomskih odluka prebaci samo i isključivo na građane Crne Gore. Najavljeno povećanje PDV-a je na 21% , bojimo se, samo jedna u nizu mjera kojima će se u narednoj godini dodatno osiromašiti građane - saopštila je NVO "MANS" povodom novih mjera koje je najavio ministar finansija.\nSaopštenje za medije – Veći PDV je samo uvod u novu rundu siromašenja građana\n- Novim mjerama štednje za narednu godinu Vlada direktno targetira najranjivije kategorije stanovništva u pokušaju da još jednom teret svojih katastrofalnih ekonomskih odluka prebaci samo i isključivo na građane Crne Gore. Najavljeno povećanje PDV-a je na 21% , bojimo se, samo jedna u nizu mjera kojima će se u narednoj godini dodatno osiromašiti građane.\nPrethodno povećanje PDV-a na sadašnjih 19% je uslijedilo nakon pada garancija za Kombinat aluminijuma, a nakon uzimanja i veoma nepovoljnog kredita za autoput, MANS je upozoravao da Vlada Crne Gore otpočinje sa uvođenjem čitave serije novih nameta za građane kako bi održala kakvu takvu ekonomsku stabilnost. Nakon nezakonitih taksi na struju i gorivo, kriznog poreza, sada je na red došlo i novo povećanje PDV-a na 21%, ali i nove akcize na cigarete, alkohol i ugalj.\nNije potrebno biti ekonomski expert pa zaključiti kakav će udar ove mjere predstavljati na ionako osiromašene budžete građana, uprkos obećanju Vlade da se neće povećavati niža stopa PDV-a na osnovne životne namirnice. Obrazloženje resornog ministra finansija da se time štiti najranjiviji sloj stanovništva je licemjeran i krije namjeru Vlade da upravo tu kategoriju stanovništva svede na puko biološko preživljavanje i zadrži u ekstremnom siromaštvu. U stvarnosti, građani mogu očekivati povećanje cijena ostalih životnih namirnica, goriva, struje, uostalom svih roba i usluga na koje se obračunava porez na dodatnu vrijednost.\nSa druge strane, uprkos godinama nagomilavanom poreskom dugu koji se mjeri stotinama miliona eura, minimalni su napori Vlade da se taj dug naplati i time popune očigledne rupe u budžetu. Nove mjere štednje ponovo ne ukjučuju oporezivanje luksuza koje javnost već godinama očekuje od Vlade, kao ni povećanje poreza na dobit.\nSve to pokazuje da je Vlada odlučna da ponovo „zahvati“ od građana i da oni još jednom plate cijenu potpuno pogrešnog vođenja ekonomske politike koja je u kontinuitetu favorizovala takozvane strateške investitore i njihove projekte ličnog bogaćenja na resursima ove zemlje, a sve na štetu javnog interesa i državnog budžeta. Sada, kada se ispostavlja račun za takvo neodgovorno ponašanje, Vlada ga prosljeđuje građanima na plaćanje.\nBojimo se da nova, uvećana stopa PDV neće biti posljednje što ćemo vidjeti od Vlade Crne Gore kada je u pitanju takozvano „očuvanje fiskalne stabilnosti“ i da nas tek očekuju novi nameti. MANS zato poziva Vladu da građanima otvoreno saopšti koje sve namete planira u narednom periodu, ali prije svega da kaže istinu o tome kako će se i u kojoj mjeri to odraziti na mogućnost da prežive i prehrane svoje porodice.


Sreda 09:30 - 13:30\nDr Dragan Stojanović rođen je 30. maja 1953. godine u Beogradu. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Jagodini. Školske 1972/73. godine upisao se na Ekonomski fakultet u Kragujevcu na kome je diplomirao 13. septembra 1976. godine. Po osnovu odličnog uspeha u toku studija dva puta je nagrađivan novčanom nagradom Univerziteta «Svetozar Marković» u Kragujevcu.\nPo završetku studija zaposlio se u OOUR za STD Lapovo, sa sedištem u Ćupriji, na finansijsko-knjigovodstvenim poslovima. Oktobra 1977. godine izabran je za asistenta-pripravnika na predmetu Računovodstvo I (Principi računovodstva) i odmah po zasnivanju radnog odnosa na Fakultetu odlazi na odsluženje vojnog roka, gde ostaje do oktobra 1978. godine. Novembra 1981. godine reizabran je u zvanje asistenta-pripravnika, a marta 1984. godine izabran je u zvanje asistenta na istom predmetu. Na istom predmetu biran je za asistenta ponovo juna 1989. godine, s tim što je promenom nastavnog plana predmet sa istom sadržinom dobio naziv Teorija i metodologija računovodstva. Maja 1992. godine biva izabran za docenta na predmetu Teorija i metodologija računovodstva, na kome je ponovo izabran novembra 1997. godine, s tim što je promenom nastavnog plana predmet s istom sadržinom dobio naziv Finansijsko računovodstvo. Februara 2000. godine izabran je u zvanje vanrednog profesora na istom predmetu na period od 5 godina. Marta 2005. godine ponovo je izabran u zvanje vanrednog profesora na istom predmetu na period od 5 godina, s tim što je promenom nastavnog plana predmet sa istom sadržinom dobio naziv Finansijsko knjigovodstvo. Od oktobra 2008. godine Odlukom Naučno-nastavnog veća izvodi i nastavu na nastavnim predmetima Budžetsko i poresko računovodstvo i Konsolidovani bilansi.\nŠkolske 1978/79. godine upisao se na poslediplomske studije na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, kurs Poslovne ekonomije, na smeru Finansijsko-računovodstvena analiza. Sve ispite, predviđene nastavnim planom, položio je do aprila 1981. godine sa prosečnom ocenom 9,30. Juna 1983. godine odbranio je magistarski rad sa temom: «Problemi računovodstvenog informisanja u uslovima elektronske obrade podataka». Nakon završetka poslediplomskih studija prijavio je doktorsku disertaciju sa temom: «Oblikovanje i održavanje finansijske strukture u uslovima inflacije». Jula 1991. godine odbranio je svoju doktorsku disertaciju sa pomenutom temom.


Vlast ograničila pristup informacijama - spikoalicija.rs\nNaslovna Mediji Vlast ograničila pristup informacijama\n“Najveći problem novog nacrta Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja jeste to što su nime pružene nove mogućnosti organima vlasti da usraćuju informacije”, rekla je u emisiji “Probudi se” izvršna direktorka organizacije civilnog društva “Partneri Srbija”, Ana Toskić Cvetinović.\nJavna rasprava o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama o javnog značaja završena je pre dva dana i prošla je bez velike pažnje medija. O tome šta donosi nova verzija zakona, da li se njime krše naša prava i brani vlast i zbog čega je to bitno, bila su pitanja na koja je odgovore dala Toskić Cvetinović.\n“Nacrt ograničava pravo na pristup informacijama od javnog značaja. Postoji jedan član u zakonu koji propisuje moguća ograničenja prava na pristup informacijama U važećem zakonu ih ima pet, dok je nacrtom predloženo da ih bude devet. Što znači da vlast sad ima mnogo više osnova da nam uskrati informacije”, navodi Toskić Cvetinović.\nPrema njenoj oceni, rasprava o pomenutom zakonu nije dobila odgovarajuću pažnju medija, ali dodaje da, tokom rasprave, nije organizovan nijedan javni događaj.\n“Nije bilo prilike da javnost čuje šta je to novo što se ovim zakonom predlaže. Mislimo da je to velika greška, jer su izmene veoma značajne. Kao organizacija civilnog društva, mi smo organizovali jedan događaj zbog toga što smo hteli da čujemo različite stavove o tim predloženim rešinjima”, kaže ona.\nToskić Cvetinović ističe da je Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja oličenje jednog demokratskog društva, te da je zbog toga od izuzetne važnosti za sve građane.\n“Ovaj zakon nam omogućava da dođemo do svih informacija koje se tiču rada državnih organa, lokalnih samouprava, škola… Počev od toga kako se troše sredstva, do toga kakav vazduh dišemo, kakva nam je voda, koliko je bilo preminulih tokom kovid krize, koliko smo respiratora kupili, koliko smo ih platili…”, objašnjava gošća emisije “Probudi se”.\nIzvršna direktorka “Partneri Srbija” napominje da se pomenuti zakon često posmatra kao nešto što ima antikoruptivno dejstvo, odnosno kao alat kojim se koriste uglavnom organizacije civilnog društva i mediji.\n“Međutim, on ima mnogo veći značaj za građane i ogleda se u svemu što sam prethodno rekla. U pitanju je pristup informacijama koje su nam bitne za svakodnevni život”.\nPrethodni tekstPredlozi TS na nacrt ZOSPI pitanja koja se ne pominju u nacrtu\nSledeći tekstZabrinutost u Srbiji zbog izmena Zakona o pristupu informacijama


RTS :: Evropska vojska – utopija ili potreba efikasnije odbrane\nSvet Evropska vojska – utopija ili potreba efikasnije odbrane\nsreda, 14. nov 2018, 09:11 -> 13:33\nEvropska vojska – utopija ili potreba efikasnije odbrane\nIdeja o stvaranju evropske vojske nije nova, ali jeste njena uloga da Evropu brani od Kine, Rusije i Amerike. Tako je vidi francuski predsednik Emanuel Makron. Stvaranje evropske vojske podržavaju i Angela Merkel i Vladimir Putin, dok prvi čovek Amerike svakodnevno negoduje na "Tviteru". U međuvremenu, reaguje i prvi čovek NATO-a, smatra da evropska odbrana ne sme da se jača na štetu Alijanse.\n"Muzika budućnosti koja već svira, ali je mnogi Evropljani ne čuju" – tako je evropsku vojsku pre dve godine najavio Žan Klod Junker. Te note, čini se, čuje francuski predsednik, i ponovo pokreće ideju o zajedničkim snagama.\n"Ja ne verujem mnogo u tu ideju jer su tu potrebni ozbiljni potresi. A pogotovo sada kada odlazi Angela Merkel i kada Makron iznosi tu ideju da bi na nekin način preuzeo štafetu, vođstvo EU", smatra Ljiljana Smailović.\nOd aktuelnog nosioca štafete – podrška saradnji u oblasti odbrane.\n"Moramo da radimo na tome da jednog dana stvorimo pravu evropsku vojsku. Junker je pre nekoliko godina rekao da će ona pokazati svetu da više neće biti rata u Evropi. I ne govorim ništa protiv NATO-a – mi možemo dobro da se dopunjujemo", rekla je nemačka kancelarka Angela Merkel.\nNe misli tako i Donald Tramp. Najpre je inicijativu francuskog kolege shvatio kao uvredu, potom tražio da Evropa plati udeo u NATO-u. Nekoliko dana kasnije parafrazira slogan koji ga je doveo na čelo Amerike.\n"Učinite Francusku ponovo velikom!", napisao je Tramp na Tviteru.\nZategnute odnose na relaciji Bela kuća – Jelisejska palata upućeni tumače rečnikom političkog rejtinga: nepopularni Makron protiv nepopularnog Trampa.\n"Ali se napadom na Trampa, što eksplicitnim, što implicitnim, mogu dobiti poeni u Evropi. I Makron to zna, prema tome ne možete politički nikako da izgubite ako gurate ideju evropske vojske", objašnjava Smailovićeva.\nTa vojska, prema rečima stručnjaka, trebalo bi da poveća efikasnost evropske odbrane.\n"Osnovni problem je što ima jako puno preklapanja, istovetnih jedinica, istovetne opreme i cilj cele ove reforme je da se izbegnu ta preklapanja", smatra Igor Novaković iz Centra za međunarodne i bezbednosne poslove.\nOstaje pitanje kako bi evropske države koje bezbednost većinom štite pod okriljem Alijanse odbranu prebacile na kontinent.\n"To znači funkcionisanje u okviru NATO-a, međutim, evropska i vojska i odbrana koja bi bila utemeljena na evropskoj odbrambenoj industriji", kaže Novaković.\n"I Makron je potpuno u pravu kada kaže da, ako izdvajamo više iz budžeta, nećemo kupovati od vas oružje, bolje da razvijamo svoju industriju i da pravimo svoju vojsku", kaže Smailovićeva.\nDaleko iz perspektive Brisela, još dalje iz pravca Beograda koji teži Uniji. Predsednik Srbije ideju komentariše u kontekstu vojne neutralnosti.\n"Naš je posao da imamo našu vojsku sve snažniju. Naš je posao da imamo našu zemlju sve snažniju. I da brinemo o sebi i da ne čekamo ni od koga pomoć i podršku", rekao je predsednik Aleksandar Vučić.\nVojni budžeti članica Unije u zbiru ne dostižu ni polovinu novca koji Amerika izdvaja u te svrhe. One koje su ujedno i članice NATO-a, u obavezi su da izdvajaju dva odsto BDP-a za bezbednost. Mnoge, međutim, to još ne čine.\n(sreda, 14. nov 2018, 15:31) - anonymous [neregistrovani]\nse ponasa kao Napoleon,


FOND ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE Građanima potrebna potvrda o pravu na hitnu zdravstvenu zaštitu za vrijeme privremenog boravka van Crne Gore - Montenegro magazin\nUEFA: Dabanović sudi meč Lige Evrope\nUCG: Na Fakultetu dramskih umjetnosti deset budžetskih mjesta na specijalističkim studijama\nCEDIS: Kradljivci transformatorskog ulja i dalje prolaze nekažnjeno\n“BACK TO BLACK”: Album Ejmi Vajnhaus najbolji u 21. vijeku\nValerija 🎈 na SASVIM DRUGAČIJI PUTOPIS MILA RADONJIĆA: Pismo iz voza sa juga Italije\nDr sc. Milanče Mitovski na NA DANAŠNJI DAN: Prije 163 godine rođen je Nikola Tesla\nDragan na LAKE FEST: Objavljena satnica, stižu i Gramophonedzie, ,,Ki” i ,,Srđine strijele”\nFOND ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE Građanima potrebna potvrda o pravu na hitnu zdravstvenu zaštitu za vrijeme privremenog boravka van Crne Gore\nCrnogorski građani, odnosno osiguranici, za vrijeme privremenog boravka – turističkog boravka, boravka po privatnom poslu i slično, u državama iz bivše Jugoslavije, kao i drugim zemljama sa kojima su zaključeni sporazumi na principu osiguranja za vrijeme privremenog boravka, imaju pravo na hitnu zdravstvenu zaštitu, rekao je za MNE magazin portparol Fonda za zdravstveno osiguranje Amer Ramusović.\nDa bi, kako je pojasnio, osigurana lica Crne Gore ostvarila pravo na hitnu zdravstvenu zaštitu u ovim državama potrebno je da od nadležne organizacione jedinice Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore u mjestu svog prebivališta obezbijede potvrdu o pravu na zdravstvenu zaštitu za vrijeme privremenog boravka utvrđenu sporazumima.\n-Pravo na korišćenje zdravstvene zaštite za vrijeme privremenog boravka ne mogu ostvariti osiguranici koji boluju od akutnih ili hroničnih bolesti u akutnoj fazi za koje je potrebno duže ili stalno liječenje, odnosno osiguranici koji se nalaze u stanju koje bi ubrzo po dolasku u inostranstvo zahtijevalo duže liječenje, odnosno smještaj u stacionarnim zdravstvenim ustanovama – naveo je on.\nOdgovarajući na pitanje koliko je Fond za zdravstveno osiguranje u posljednje tri godine izdvojio novca za liječenje građana dok borave privremeno u inostranstvu, Ramusović je, prije svega, kazao da osiguranici koji koriste zdravstvenu zaštitu po međunarodnim sporazumima ne plaćaju neposredno troškove zdravstvene zaštite, već se naknadno obračunavaju između država, u stvarnim iznosima i paušalno.\n-Postupak obračuna koji uključuje i reklamacije traje duži vremenski period posebno sa određenim državama, tako da ne možemo dati tačan podatak o utrošenim sredstvima – rekao je on.\nDetaljno je pojasnio na koji način je uređeno zdravstveno osiguranje za naše građane onda kada se, između ostalog, privremeno nalaze u inostranstvu. Zdravstvena zaštita uređena je, kaže Ramusović, u okviru sporazuma o socijalnom osiguranju koje primjenjuje Crne Gora, koji pored zdravstvene zaštite uređuju penzijsko-invalidsko osiguranje, dječiju zaštitu i prava po osnovu nezaposlenosti. Kako dodaje, Crna Gora primjenjuje 24 sporazuma o socijalnom osiguranju od kojih je 12 sporazuma zaključila nakon proglašenja nezavisnosti od 2006.godine I 12 sporazuma koje je zaključila bivša Jugoslavija i državna zajednica Srbija i Crna Gora, a koje je Crna Gora preuzela. Naš sagovornik je napomenuo da, s obzirom na način kako je bilateralnim sporazumima regulisana zdravstvena zaštita, strane države se mogu grupisati u tri grupe, te da prvu čine: Austrija, Belgija, Njemačka, Holandija, Luksemburg, Francuska, Italija, Slovačka, Bugarska, Češka, Mađarska, Makedonija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Srbija, Slovenija i Turska.\n-Zdravstvena zaštita sa ovim zemljama je regulisana po principu osiguranja, što podrazumijeva da svaka država snosi troškove zdravstvene zaštite za svoje osiguranike – rekao je on.\nIspričao je da su najsveobuhvatniji sporazumi iz ove prve grupe koji se zasnivaju na principu osiguranja, te da, između ostalog, oni uređuju pravo na zdravstvenu zaštitu osiguranika za vrijeme privremenog boravka u drugoj državi.\n-Uređuju pravo na zdravstvenu zaštitu osiguranika i članova njihovih porodica za vrijeme prebivališta u drugoj državi, upućenih radnika u drugu državu, diplomatsko-konzularnih predstavnika, penzionera i članova porodice za vrijeme prebivališta u drugoj državi, upućenih lica na liječenje u drugu državu –ciljano liječenje (Hrvatsku, Austriju, Italiju, Luksemburg, Mađarska, Njemačka, Slovenija, Slovačka, Turska) – istakao je on.\nDrugu grupu, prema njegovim riječima, čine Velika Britanija i Poljska, te kaže da je zdravstvena zaštita sa ovim zemljama regulisana po principu reciprociteta, što podrazumijeva da troškovi zdravstvene zaštite padaju na teret zemlje koja pruža zdravstvene usluge.\n-Treću grupu čine Švajcarska, Švedska, Danska i Norveška. Zdravstvena zaštita sa ovim zemljama je regulisana po principu refundacije, što podrazumijeva da osiguranici ovih zemalja plaćaju troškove zdravstvenim ustanovama u kojima koriste zdravstvenu uslugu i sprovode postupak refundacije u svojoj zemlji – istakao je Ramusović.


Modernije upravljanje gradom | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Modernije upravljanje gradom\nModernije upravljanje gradom\nVIDEO K9: U Gradskoj kući potpisan je Protokol o namerama između Grada Novog Sada i kompanije „Siemens“. Kako je rečeno prilikom potpisivanja memoranduma u Gradskoj kući, Novi Sad će dobiti pomoć u rešavanju problema u saobraćaju, energetskoj efikasnosti, automatskom upravljanju saobraćajem i drugim komunalnim oblastima.\nImajući u vidu ciljeve i strateške prioritete održivog razvoja Grada u oblastima tehničke infrastrukture, energetske održivosti i saobraćaja, kao i to da je „Siemens“ koncern na svetskom tržištu prepoznatljiv po tehničkim unapređenjima, kvalitetu i pouzdanosti proizvoda i usluga u tim oblastima, dve strane su se saglasile da sarađuju u budućnosti, a u cilju unapređenja kvaliteta života građana.\n“Uvek nam je potrebna podrška kompanija koje imaju znanje, kvalitetne kadrove i koje mogu da olakšaju rešavanje problema. Protokol o namerama je jedan uvodni akt koji iskazuje saglasnost volje obe strane da zajednički učestvuju u rešavanju, pre svega, problema u saobraćaju, energetskoj efikasnosti i u komunalnoj delatnosti, posebno u vodosnabdevanju i grejanju. Jedan od prioriteta u narednom periodu u razvoju grada je i Strategija integrisanog upravljanja saobraćajem u Novom Sadu”, rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nTakođe, to što nas jedna takva kompanija prepoznaje kao lokalnu samoupravu koja je njihov partner za budućnost, svakako utiče i na popravljanje poslovnog ambijenta grada u očima drugih kompanija prilikom sagledavanja Novog Sada kao potencijalnog mesta za investiranje – istakao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nDirektor „Simensa“ Udo Ajhlinger rekao je da mu je zadovoljstvo što ta kompanija, upravo u Novom Sadu, nastavlja da realizuje strateške inicijative na daljim aktivnostima u Srbiji.\n“Ovo je prvi korak u budućoj saradnji koja predviđa jedan integrisani pristup i sveobuhvatnu analizu. Zajednički timovi Grada i kompanije „Siemens“ će u okviru radionica, a na osnovu potpisanog Protokola, sagledavati obostrane mogućnosti i potrebe, a sve u cilju unapređenja i poboljšanja kvaliteta života građana”, istakao je Ajhlinger.\nOn je izjavio i da očekuje da će za šest meseci javnosti moći da predstave koji će zajednički koraci biti preduzeti da se poboljšaju uslovi života u Novom Sadu.\nPrethodni tekstRačunari za ŠOSO “Milan Petrović”\nSledeći tekstMoskva: Ekstremno mešanje Zapada u pitanja Makedonije


MKS: Zapošljavanje mora biti prioritet vlada svih zemalja - Ozonpress :: internet portal\nTag: MKS, prioritet, Zapošljavanje\nZbog pandemije je u svetu izgubljeno više od 200 miliona radnih mesta, a još 100 miliona radnika, među kojima su žene većina, u riziku su da se pridruže velikom broju nezaposlenih, ukazuje Međunarodna konfederacija sindikata (MKS).\nNajveća sindikalna “porodica” sveta, sa sedištem u Briselu, oglasila se povodom 7. oktobra – Svetskog dana dostojanstvenog rada i pozvala vlasti svih zemalja da odmah pristupe izradi planova zapošljavanja.\n– Vlade moraju imati jedan prioritet, a to su radna mesta. Moraju se ponovo posvetiti punoj zaposlenosti jer je to osnova za ekonomsku sigurnost i socijalnu pravdu. Globalno tržište rada je pokvareno. Vlade nisu regulisale rad i izgubile su iz vida cilj pune zaposlenosti. Rad je još nesigurniji nego što je bio pre pandemije, a to zahteva promenu pravila kako bi ljudi bili zaštićeni od sve veće eksploatacije i sve veće nesigurnosti – izjavila je generalna sekretarka MKS Šaran Barou.\nMKS zahteva da se do 2030. godine otvori 575 miliona radnih mesta, odnosno da se legalizuje najmanje polovina neformalnih poslova. To je jedini način da se omogući dostojanstven rad i ekonomski rast, što je osmi od 17 glabalnih ciljeva razvoja (Agenda 2030.) koje su Ujedinjene nacije usvojile na samitu u septembru 2015. godine.\n– Sindikati pozivaju vlade da sednu za okrugli sto sa sindikatima, poslodavcima i drugima kako bi hitno postavili ambiciozne ciljeve za stvaranje i zadržavanje radnih mesta. Naš zahtev za otvaranje novih radnih mesta je realan, posebno ukoliko vlade sprovode pravičnu poresku politiku umesto da se malom broju ljudi omoguće da gomilaju stotine milijardi dolara upravo izbegavajući porez. Taj prihod mogao bi pokrenuti otvaranje novih radnih mesta. A onda, vlade moraju ispuniti te ciljeve osiguravajući otvaranje radnih mesta koja ne ugrožavaju klimu kako bi se stabilizovala planeta i uspostavila ekonomija bez ugljenika – navela je Barou.\n– Ti mladi ljudi će sada biti i teže pogođeni od drugih. Istraživanja pokazuju da kod ljudi koji na početku svog profesionalnog života dugo ne mogu da rade, to izaziva posledice koje često traju decenijama. Oni to nikada više ne nadoknade, nikada više ne nađu normalno profesionalno usavršavanje. Zbog toga sada postoji opasnost od lokdaun-generacije – izjavio je Gaj Rajder, generalni direktor MOR.\nPrema ovogodišnjem izveštaju ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja do 2030. i dalje najbrže napreduju skandinavske zemlje Finska, Švedska i Danska.\nPrvi put od 2015. kada su lideri 193 zemlje članice UN na istorijskom samitu usvojili Agendu 2030, izveštaj je pokazao globalno nazadovanje. Ciljevi održivog razvoja sežu od globalnog iskorenjivanja siromaštva i gladi, preko unapređenja zdravlja, obrazovanja i rodne ravnopravnosti, pa do dostupnosti obnovljivih energija, odgovorne potrošnje i klimatske akcije. Pokazalo se da pandemija Kovid-19 nije izazvala samo globalnu zdravstvenu krizu, nego i krizu održivog razvoja.\nKupljene diplome 06/10/2021 u 22:17 Odgovorite\nU Srbiji jeste prioritet zapošljavanje mladih sa članskim kartama SNS,na sva rukovodeća mesta,pogoto u državnim institucijama,kada ste videli na birou da traže radnike za eps,telekom,vodovod….a za minimalce se raspisuju oglasi\nIZVRŠITELJKA,5 GODINA RADA JE DOVOLJNO 07/10/2021 u 15:07 Odgovorite\nHvala državi još da radnem jedno dve godine i mirna sam finasijski do kraja života


Prebrojavanje ljudi na demonstracijama - nije komplikovano - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Drugi pišu » Prebrojavanje ljudi na demonstracijama – nije komplikovano\nPrebrojavanje ljudi na demonstracijama - nije komplikovano\nNeko drugi 11. februar 2019. Drugi pišu Postavite komentar\nAustrijski naučnici razvili su metod objektivnog prebrojavanja ljudi na demonstracijama. Naučnici su istakli da su velike razlike u procenama suprotstavljenih strana bile razlog da razviju pouzdanu tehniku.\nKako bi se omogućilo objektivno prebrojavanje učesnika protesta, DWH je razvio, u saradnji s Tehničkim univerzitetom i javnim servisom ORF, metodu za utvrđivanje ljudi na mitinzima.\nDakle, trebalo bi da se sve snima iz vazduha i to iz nekoliko perspektiva a onda da se broj ljudi izračuna na osnovu algoritma koji vadi prosečnu gustinu mase na površini.\nAustrijski policajci kažu da broje ljude tako što odaberu usko grlo i onda analiziraju koliko ljudi prolazi u redovima tokom šetnje i to pomnože sa brojem redova.\nTagovibg svaštara demonstracije domino magazin drugi pišu kronen zeitung mitinzi policija protesti statistika\nPrethodni Dan zaljubljenih u Kombank dvorani u znaku filmova prvog FEST-a\nSledeći Jubilarni 20. Guitar Art Festival od 12. do 17. marta u Beogradu


BiH /Srebreničani organizirali veliko proljetno čišćenje grada / Radio Sarajevo\nBiH / Srebreničani organizirali veliko proljetno čišćenje grada\n10. 04. 2019. u 14:23:00 Radiosarajevo.ba\nU organizaciji Općine Srebrenik, jučer je u svim gradskim i seoskim naseljima na području srebreničke općine započela tradicionalna velika proljetna ekološka akcija na uređenju javnih i privatnih zelenih površina.\nPored brojnih građana i predstavnika ekoloških udruženja, nevladinih organizacija i javnih ustanova i preduzeća, u ovoj tradicionalnoj ekološkoj akciji učestvuju i zaposlenici organa uprave općine Srebrenik na čelu s općinskim načelnikom Nihadom Omerovićem.\n„Primarni ciljevi do sada najveće ekološke akcije u našem gradu su poboljšanje stanja životne sredine i izgradnja svijesti kod građana o neophodnosti očuvanja naših prirodnih ljepota. Želja nam je da sva naselja na području naše općine dobiju ljepši izgled, ali i da ličnim primjerima pokušamo ekološku svijest građana podići na viši nivo“, ističe Omerović.\nU sklopu ove tradicionalne proljetne ekološke akcije, uklanjaju se brojne divlje deponije smeća, temeljito čiste vodotoci, površine podred puteva i pruga, šume i sve ostale javne i privatne površine na području ove općine.\nOvu ekološku akciju s raspoloživom mehanizacijom podržavaju i privatna i javna preduzeća, a sredstva za nabavku zaštitne opreme, vreća za smeće i ostalog materijala obezbijedila je općina Srebrenik.\nTagovi: Srebrenik čišćenje ekologija akcija\nManifestacije / Srebrenik: OGUS 2018 i ove godine okupit će brojne umjetnike\nBiH / Zmaj velikog srca: Teletović donirao novac za izgradnju kuće porodice iz Srebrenika


Hiperaktivnost kod dece – Super beba\nDete koje pati hiperkinetskog mentalnog poremećaja (attention deficit hyperactivity disorder, ADHD) ne uspeva da se organizuje, izbegava dugotrajnije napore, gubi stvari, zaboravlja, previše priča, ne može da sačeka u redu, ishitreno odgovara, napušta školsku klupu u toku časa i uvek je spremno da nekuda krene\nPITANJE: Nemirno dete ili sindrom\nUprkos glavoboljama koje im zadaju svojim nestašlucima, roditelji nemirne dece svoje mališane najčešće sa simpatijama opisuju kao živahne, tvrdoglave, bezobrazne, lenje, zaboravne, razmažene i nespretne.\nTema roditeljskih sastanaka u školi uglavnom su najnestašniji u razredu, a učiteljske pridike variraju – od učtivih, gde se uz konstataciju da je dete jako pametno, virtuozno protne i primedba na njegovo ponašanje, do očajavanja prosvetnog radnika koji više ne zna šta da radi sa takvim đakom. Međutim, pored mnogo nemirne dece kod koje se problematično ponašanje da izlečiti razgovorom, kaznama ili batinama, u svakom razredu sedi bar jedno dete koje ima pravi problem – hiperkinetski sindrom sa poremećajem pažnje. ADHD sindrom je najčešći mentalni poremećaj kod mališana i javlja se kod čak dvanaest odsto dece školskog uzrasta.\nPedijatrijska epidemiologija beleži da od ovog sindroma češće pate dečaci – tri puta češće nego devojčice.\nIako nastaje u drugoj ili trećoj godini života, ADHD poremećaj gotovo nikad nije prepoznat pre polaska u školu, jer deficit pažnje dolazi do izražaja tek u školskoj učionici u kojoj dete ne može da zadrži pažnju na predavanju, ne može da sedi na jednom mestu 45 minuta i ne može da se fokusira na školski zadatak. Za mališane koji pate od ovog poremećaja karakteristični simptomi su poremećaj pažnje, impulsivnost i hiperaktivnost. Drugim rečima, dete koje pati od ADHD sindroma ne uspeva da se organizuje, izbegava dugotrajnije napore, gubi stvari, zaboravlja, previše priča, ne može da sačeka u redu, ishitreno odgovara, prekida sagovornika, nameće se drugima, često je razdražljivo, besno reaguje na roditeljske zabrane i zahteve, agresivno je prema vršnjacima, non-stop se vrpolji, napušta školsku klupu u toku časa i uvek je spremno da nekuda krene.\nPomenuti simptomi se javljaju u najmanje dve sredine, u školi i kući, traju oko šest meseci, uglavnom se manifestuju pre sedme godine života i dovode do značajnog poremećaja socijalnih, školskih i radnih aktivnosti. Osim procene lekara, od ključnog značaja su zapažanja roditelja i nastavnika od kojih se očekuje i aktivno učešće u tretiranju poremećaja. Međutim, iako se čak i u stručnim krugovima može čuti mišljenje da ADHD nije ozbiljan poremećaj, već “nestašluk koji će proći sam od sebe”, psihijatrijske studije govore suprotno.\nStručnjaci upozoravaju da ukoliko se simptomi hiperkinetskog poremećaja ne leče pravovremeno i na odgovarajući način, to može imati veliki uticaj na život pacijenta i na njegovu okolinu. Primera radi, više od 30 odsto dece sa dijagnozom ADHD-a ponavlja razred, za 56 odsto dece potrebni su dopunski časovi, neka od njih su primorana da tokom godine promene dve škole, a zapaženo je da je rizik od zloupotrebe psihoaktivnih supstanci dva puta veći u ovoj grupi i da je znatno uvećan i rizik od povređivanja i delikvencije.\nADHD sindrom je prihvaćen kao medicinsko stanje koje ima biološku osnovu. U mozgu dece sa ovim poremećajem postoji deficit dva neurotransmitera – dopamina i noradrenalina, a takođe je utvrđeno da kod pojave hiperkinetskog sindroma sa poremećajem pažnje zapaženu ulogu ima nasleđe. Zanimljivo je da je, pored navedenih uzroka, nastanak ADHD-a povezan sa korišćenjem određenih aditiva u hrani.\nUdruženje potrošača EU predložilo je zabranu šest prehrambenih boja koje su istraživanja povezala sa hiperaktivnošću dece. Studija koja je prošlog septembra objavljena u britanskom naučnom magazinu “Lanset” pokazala je da koktel veštačkih boja i najčešćeg prehrambenog konzervansa, natrijum benzoata, ima veze sa hiperaktivnošću dece. Prehrambene boje za koje postoji osnovana sumnja da izazivaju hiperkinetski poremećaj sa poremećajem pažnje nalaze se pod oznakama E120, E104, E110, E122, E124 i E129.\nDobra vest je da, ukoliko se ADHD na vreme prepozna i dijagnostikuje, uz adekvatnu terapiju je – potpuno izlečiv.\nRoditeljima se savetuje traženje pomoći od psihologa, defektologa i dečjeg psihijatra. Osim njih, u procesu lečenja učestvuje kompletno okruženje – roditelji, učitelji, neposredna okolina.\nLečenje hiperkinetskog sindroma sa poremećajem pažnje individualno se prilagođava svakom pacijentu i podrazumeva primenu psiholoških, edukativnih i socijalnih metoda a, ukoliko je potrebno, i lekova. Inače, lek koji se koristi u terapiji hiperkinetskog sindroma ide na dupli recept, a njegovo izdavanje se ozbiljno nadzire, između ostalog i zbog toga da roditelji ne bi sami dijagnostikovali sindrom i lečili svoju nestašnu decu.


02.05.2020 u 14:28\nPola tone kokaina zaplenjeno na brodu Budva u Nemačkoj\nPODGORICA – Pola tone kokaina zaplenjeno je na brodu „Budva” u nemačkoj luci, saopštila je crnogorska policija u kratkoj objavi na Tviteru. Pobeda prenosi da je uhapšeno više crnogorskih državljana koji se terete da su članovi kriminalne organizacije koja se bavi švercom narkotika. Iz Uprave policije nisu precizirali koliko je osoba uhapšeno, ali su najavili da će to saopštiti tokom dana, prenosi Beta. Iz Uprave policije kazali su da je presečena još jedna međunarodna ruta krijumčarenja kokaina iz Južne Amerike ka Evropi. Crnogorska policija ovu akciju sprovela je sa kolegama iz američke agencije DEA, Velike Britanije, Portugalije, Španije, Nemačke i Holandije. Vijesti prenose da je brod „Budva” sinoć nešto posle 22 sata uplovio u Luku Hamburg, gde je policija i sprovela svoju\n01.05.2020 u 08:29\nMUP zaplenio 190 kilograma narkotika\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova samo ove nedelje zaplenili su više od 190 kilograma narkotika, čime su, kako navodi potpredsednik vlade i ministar Nebojša Stefanović zadali odlučan udarac narko-dilerima. „Želim da iskažem ogromnu zahvalnost pripadnicima policije koji i u vanrednom stanju ne zaboravljaju svoj osnovni zadatak - borbu protiv kriminala”, naveo je Stefanović, prenosi MUP u saopštenju, prenosi Tanjug. On je poručio da ovi rezultati jasno govore da su se prevarili svi oni koji su pomislili da će uspeti da iskoriste trenutak dok se Srbija suočava sa koronavirusom, a pripadnici policije snažno bore da pomognu zdravstvenom sistemu da suzbije ovu opaku bolest. „Prevarali su se ako su mislili da policija neće obratiti pažnju i da neće imati snažan odgovor na svaku\n30.04.2020 u 17:33\nUhapšen muškarac s drogom\nLESKOVAC - Leskovačka policija uhapsila je A.O.(22) iz okoline Vlasotinca, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Njemu je policija prilikom pregleda „Tojote”, u kojem se kao suvozač prevozio osumnjičeni pronašla i oduzela oko 44 grama spida, 100 tableta ekstazija i manju količinu marihuane. Osumnjičeni A.O. je, uz krivičnu prijavu, priveden zameniku višeg javnog tužioca u Leskovcu, prenosi Tanjug.\n30.04.2020 u 13:01\nU kamionu otkriveno pet torbi sa 114 paketa marihuane\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Prokuplju zaplenili su 65,7 kilograma marihuane i uhapsili M. B. (1964) iz Kuršumlije, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, saopšteno jeiz MUP-a Srbije. Policija je u mestu Rudare prilikom kontrole teretnog vozila kojim je upravljao osumnjičeni u tovarnom delu kamiona pronašla pet putnih torbi sa 114 paketa marihuane. Takođe, policija je kod osumnjičenog pronašla i pištolj, pa će protiv njega biti podneta krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija. Osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti\n24.04.2020 u 17:59\nUhapšen Čačanin s dva kilograma marihuane\nČačanin I. M. (44), uhapšen je zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije je saopštilo da su u Bogutovcu kod Kraljeva, policajci u automobilu koji je on vozio, našli dva paketa sa oko dva kilograma marihuane. I.M. je pritvoren i, uz krivičnu prijavu, biće priveden Višem javnom tužilaštvu u Kraljevu, prenosi Beta.


Izrael i Palestina rat | Novosti.RS\nTag Izrael i Palestina rat\nNA naslovnoj strani izraelskih dnevnih novina "Harec" objavljene su fotografije 67 palestinske dece i tinejdžera koji su izgubili život u poslednjim sukobima između Izraela i Pojasa Gaze.\nPOLA MILIJARDE DOLARA ZA OBNOVU GAZE: Katar obećao podršku Palestincima nakon krvavih sukoba sa Izraelom\n27. 05. 2021. u 00:25\nAMERIKA I EGIPAT RADE ZAJEDNO NA POSTIZANJU REŠENJA: Entoni Blinken o sukobima na Bliskom istoku\nSAD i Egipat rade zajedno kako bi Izraelcima i Palestincima omogućili da žive bezbedno i sigurno, izjavio je američki državni sekretar Entoni Blinken tokom posete Kairu.\n26. 05. 2021. u 22:05 >> 22:45\nSAVET bezbednosti UN pozvao je u subotu Izrael i Palestince da se pridržavaju dogovora o prekidu vatre u Pojasu Gaze, saopštila je britanska misija u svetskoj organizaciji.\nPROTESTI U TEL AVIVU: Hiljade demonstranata traže suživot Jevreja i Arapa\nHILJADE demonstranata izašle su večeras na ulice Tel Aviva tražeći suživot Jevreja i Arapa.\n22. 05. 2021. u 22:28\nU MISIJI UNIFIL u Libanu trenutno je angažovano 177 pripadnika Vojske Srbije i svi su dobro, rekao je ministar odbrane Nebojša Stefanović.


29. oktobar 2013. Narodni poslanici i članovi delegacije Potkomiteta za ljudska prava Evropskog parlamenta\nTokom susreta sa članovima Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova, predsednica Potkomiteta za ljudska prava Barbara Lohbiler je naglasila da je status Roma van okvira Evropske unije u fokusu interesovanja Evropskog parlamenta i najavila da će, po završetku posete Beogradu, podneti izveštaj Evropskoj komisiji o statusu manjina u Srbiji. Predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Meho Omerović istakao je da Srbija ima dobar zakonsko-institucionalni okvir, koji se odnosi na manjinska prava , ali da postoje problemi u njegovoj implementaciji u praksi. I pored postojećih poteškoća, u razgovoru je konstatovano da je položaj manjina u Srbiji zadovoljavajući.\nSa delegacijom Potkomiteta za ljudska prava Evropskog parlamenta razgovarali su članovi Odbora za prava deteta. Predsednik Odbora dr Nebojša Stefanović istakao je da je Republika Srbija posvećena unapređenju i zaštiti ljudskih sloboda i prava. Stefanović je govorio o pravima deteta koja su garantovana Ustavom, pravima roditelja, posebnoj podršci i zaštiti koja se pruža majkama pre i posle porođaja, zaštiti dece o kojoj se ne staraju roditelji i dece koja su ometena u razvoju, kao i o posebnoj zaštiti samohranih roditelja. On je dodao da su članovi Odbora dali izuzetno veliki doprinos prilikom donošenja Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletniom licima, koji je usvojen aprila ove godine. Predsednik Stefanović ocenio je da je izuzetno značajno što je ovim Zakonom ukinut rok zastarelosti za pokretanje krivičnog postupka protiv počinioca krivičnog dela prema maloletnim licima. Predsednica Potkomiteta za ljudska prava Barbara Lohbiler pozdravila je usvajanje ovog Zakona, ističići da je Srbija druga zemlja koja je usvojila ovakav zakon. Tokom razgovora, Lohbiler se interesovala za prava romske dece i odraslih na izvod iz matične knjige rođenih i druga dokumenta, mehanizme za praćenje sprovođenja zakona, kao i za mere prevencije i kažnjavanja maloletničke delikvencije u Srbiji. Članovi delegacije Evropskog parlamenta interesovali su se i za rešavanje problema bele kuge, položaj dece bez roditeljskog staranja, kao i za položaj dece u posleratnom periodu.\nDelegacija Potkomiteta za ljudska prava Evropskog parlamenta razgovarala je i sa članovima Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Milica Dronjak, predsednica Odbora predstavila je rad Odbora i zakonska rešenja u oblasti radnih odnosa, socijalne zaštite, socijalne politike i zapošljavanja. Ona je istakla da će Odbor nastojati da izmenama i dopunama Zakona o radu unapredi reprezentativnost poslovanja sindikata, suzbije rad na crno, kao i da motiviše strane ulagače za investicije u Srbiju i nova zapošljavanja. Barbara Lohbiler predsednica Potkomiteta za ljudska prava interesovala se za mere koje se preduzimaju u cilju inkluzije svih društvenih grupa i smanjenja nezaposlenosti. Tokom sastanka bilo je reči o nezaposlenosti po regionima u Srbiji, posebno u Preševskoj dolini, Sandžaku, Vojvodini, kao i na jugu Srbije. Članovi delegacije Potkomiteta za ljudska prava interesovali su se i za položaj žena, Roma i manjinskih zajednica u Srbiji u oblasti zapošljavanja.


Vesti online / Vesti / Svet / Bejbi-bum u SAD posle uragana Sendi\nBejbi-bum u SAD posle uragana Sendi\nDevet meseci posle uragana Sendi koji je pogodio severoistočnu obalu SAD u oktobru prošle godine, porodilišta u Njujorku i susednoj državi Nju Džersi registrovala su neuobičajeni skok novorođene dece.\nBolnica Mamut u mestu Long Branč u Nju Džersiju očekuje 500 rođenja u julu, u odnosu na 371 istog meseca prošle godine.\nLekari smatraju da je ovaj porast broja porođaja delimično zbog proširenja porodilišta koje sada može da primi više pacijentkinja, ali ne odbacuju da je i prolazak uragana Sendi odigrao određenu\nSlično se može čuti i u bolnici u mestu Neptjunu, takođe u Nju Džersiju, gde se ovog meseca očekuje 200 beba u odnosu na 160 u julu 2012. godine.\nProfesor ekonomije na univerzitetu Brigem Jang u zapadnoj državi Juta Ričard Evans rekao je da su parovi koji su napravili decu tokom oluje Sendi u oktobru prošle inače planirali decu i samo su iskoristili ovaj trenutak nametnute izolacije.\nEvans i jedna grupa istraživača primetili su da se za svaki dan neke meteorološke uzbune na snazi na obali Atlantika i u Meksičkom zalivu, broj novorođenih beba poveća za dva odsto devet meseci kasnije. On je rekao da je dva odsto prosek, i da porast može da bude veći u nekim krajevima.\n"Ako pomnožite taj broj sa brojem dana uzbune, dobija se maksimalan broj. Naravno porast od 30 odsto zabeležen u Nju Džersiju daleko je iznad toga", rekao je Evans.\n"Izgleda da kada je prekid struje i televizija ne radi, natalitet raste", dodao je Evans.


Dijalog ni na vidiku, ima li interesa za sporazum | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nKonačno rešenje između Prištine i Beograda u okviru mandata visoke predstavnice EU Federike Mogerini nije na vidiku, a nastavak dijaloga može se očekivati tek u septembru, piše prištinski dnevnik "Koha ditore"....\nEvropska slagalica: Ko će biti na čelu Evropske unije? DW :: Serbian (Danas) - U Briselu se od nedavnih izbora raspravlja ko bi trebalo da bude na najvažnijim funkcijama EU. Napredak nije na vidiku, pa bi i ovaj samit mogao da bude bez rezultata....\nMilićević: Ne znam da li postoji koalicioni sporazum sa Bastaćem Danas :: Politika (Juče) - “Odluku o učešću socijalista u vladajućoj koaliciji u gradskoj opštini Stari grad doneće rukovodstvo gradskog odbora SPS u dogovoru sa vrhom stranke. Socijalisti jesu deo gradske vlasti u Beogradu i...\nTramp potpisao sporazum o ekstradiciji sa Prištinom Večernje Novosti :: Politika (Juče) - Američki predsednik Donald Tramp i državni sekretar Majk Pompeo potpisali su sporazum o ekstradiciji s privremenim kosovskim institucijama, izjavio je ministar pravde tzv. Kosova Abelard Tahiri...\nBastać: Neka mi iz SPS-a pokažu koalicioni sporazum Danas :: Politika (Juče) - Neka mi neko pokaže taj koalicioni sporazum po kojem je grupacija koju predvodim u opštini Stari grad u koaliciji sa Socijalističkom partijom Srbije.Članak Bastać: Neka mi iz SPS-a pokažu koalicioni...


Hotel Centar ugostio trupu predstave Orest u Mosulu - Vesti\nHotel Centar ugostio trupu predstave Orest u Mosulu\nPrijatelj 53. Bitefa, Hotel Centar potrudio se da ulepša boravak trupi iz Belgije koja gostuje na Bitefu sa predstavom Orest u Mosulu, reditelja Mila Raua\nHotel Centar je ovogodišnji prijatelj festivala, a članovi trupe NTGent iz Belgije imaju priliku da uživaju u njemu tokom svog boravka u Beogradu. Ksenija Đurović, producentkinja programa pozdravila ih je u ime Bitefa u Hotelu Centar na dan uoči svečanog otvaranja Bitefa koji je trupa NTGent iz Belgije predstavom Orest u Mosulu imala čast da otvori sinoć 18. septembra u Narodnom pozorištu u Beogradu.\nTrupa je sa Ksenijom između ostalog razgovarala o razvoju srpskog pozorišta i književnosti i njihovoj želji da se bliže upoznaju sa našom kulturom, kao i problemima prevođenja savremene književnosti, ne samo u Srbiji već i u svetu.\nReditelj Milo Rau još jednom je oduševio srpsku publiku ovim izvođenjem, te je i razgovor sa trupom, realizovan nakon predstave u sklopu programa Susreti sa autorima bio veoma bogat.\nPredstava je na repertoaru Bitefa i večeras, 19. septembra od 20 časova u Narodnom pozorištu u Beogradu.\nGarni Hotel Centar No.1, koji se nalazi u Kolarčevoj ulici u Beogradu, u bivšoj zgradi Jugoeksporta je počeo sa radom 26.07.2019. godine.\nJedna od najlepših zgrada u Beogradu, izgraena davne 1923. godine po projektu najpoznatijeg češkog arhitekte toga vremena Matije Bleha. Pre drugog svetskog rata bila je filijala Jugoslovenske banke, da bi 1947. godine postala vlasništvo Jugoeksporta. Nakon kupovine zgrade 2016. godine, IM Matijević je uz investiciju od gotovo 15 miliona evra, ovu reprezentativnu građevinu sagrađenu u duhu akademizma, rekonstruisala i pretvorila u luksuzni hotel sa 4 zvezdice. Prilikom renoviranja, fasada je ostala nepromenjena u odnosu na njen prvobitni izgled i kao takva predstavlja kulturno dobro grada Beograda.\nHotel raspolaže sa 68 moderno opremljenih smeštajnih jedinica različitih tipova i veličina, koje su prilagodjene zahtevima pre svega poslovnih gostiju, ali i onih koji u Beograd dolaze turistički, a očekuju najviši nivo usluge. Svaka soba i apartman nose prepoznatljivi spoj tradicionalnog šika i modernog dizajna, koje uz komfor krasi i fantastičan pogled na Trg Republike.


Udruženje Farmaceuta Vojvodine » 2013 » April\nCilj nedelje imunizacije, koja će se obeležiti u periodu od 15. do 21. aprila, je usmeravanje pažnje i povećanje interesovanja društva u celini za imunizaciju, kao jedini ispravan način prevencije u sprečavanju epidemije bolesti i zaštiti stanovništva.\nU proteklih nekoliko decenija imunizacijom su postignuti značajni rezultati u iskorenjivanju i redukovanju brojnih zaraznih bolesti. Međutim, samo pravovremenom i potpunom imunizacijom dece se postignuti rezultati mogu očuvati i dalje unapređivati.\nNevakcinisanjem, deca se dovode u opasnost da obole od bolesti koje su pravovremenom vakcinacijom mogle biti uspešno preventirane.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije ( SZO ) 24 miliona novorođene dece u svetu ostaje nezaštićeno, dok svake godine 1,7 miliona dece umre pre navršene 5 godine života od bolesti koje se mogu sprečiti vakcinama.\nStoga imunizacija predstavlja jednu od najefikasnijih mera u zaštiti zdravlja ljudske populacije i treba da bude rezultat kolektivne odgovornosti društva.\nSvake godine, 7. aprila se obeležava Svetski dan zdravlja kao godišnjica osnivanja Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\nSvetski dan zdravlja ove godine biće posvećen hipertenziji, odnosno visokom krvnom pritisku.\nKao i uvek, SZO je odabrala da ovaj datum posveti zdravstvenom problemu od opšteg značaja i da povodom toga organizuje niz manifestacija. Na taj način se povećava svest ljudi o potrebi da povedu više računa o zdravim navikama i ističe se značaj izabrane bolesti.\nZnačaju teme posvećene hipertenziji doprinosi procena SZO da visok krvni pritisak pogađa oko 40% svetske populacije starosti iznad 25 godina.\nZato će cilj ovogodišnje kampanje biti rano otkrivanje i kontrola hipertenzije, kao i podizanje svesti o ovom zdravstvenom problemu.


Otvoren novi i savremeni Data Centar Crnogorskog Telekoma – Bankar.me\nJuly 6, 2020 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nMenadžer projekta izgradnje novog Data Centra iz Crnogorskog Telekoma, Matija Milačić, kazao je da u osnovi Data Centar predstavlja mozak i srce telekomunikacija, te da ovakvi projekti definišu jednu novu epohu u telekomunikacijama.\n“Zahvaljujući izuzetnim stručnjacima koji su bili dio ovog fantastičnog tima, pored svih izazova koje ovaj projekat nosi sa sobom, ni situacija sa epidemijom izazvanom novim koronavirusom nije nam usporila realizaciju, kao ni uticala na njegov kvalitet”, kazao je Milačić.\nOn je objasnio da su se prilikom izrade novog Data Centra konsultovali u okviru Dojče Telekom grupe i najbolja rješenja prilagodili našim potrebama.\n“Ovaj Data Centar je sa tehničkog aspekta isti kao i oni u Austriji, Njemačkoj i Americi. Ponosni smo na to da smo postigli da sve bude redudantno, pa nas bilo koji ispad u mreži ili ispad nekog uređaja u infrastrukturi poput napajanja ili klimatizacije ne može iznenaditi, jer uvijek imamo drugi, rezervni koji u potpunosti može da zadovolji potrebe Data Centra”, kazao je Milačić.\nDirektorica Sektora tehnike u Crnogorskom Telekomu, Valentina Radulović, smatra da je ovaj projekat još jedna potvrda da je Crnogorski Telekom tehnološki lider na našem tržištu.\n„Novi Data Centar je sagrađen po najaktuelnijim, najzahtjevnijim standardima industrije, na taj način omogućujući da servisi Crnogorskog Telekoma budu još sigurniji, još otporniji na razne što spoljašne što unutrašnje rizike i uticaje“, kazala je Radulović.\nOna je istakla da je veoma ponosna na tim sjajnih ljudi i eksperata u Crnogorskom Telekomu koji su radili na ovom projektu.\n„Sa ovakvim timom sjajnih ljudi i eksperata koji znaju svoj posao, koji su motivisani da rade i da donose rezultate, sasvim sam sigurna da su svi dolazeći izazovi ostvarivi za nas“, zaključila je Radulović.\nPOJMOVICrnogorski Telekom data centar\nPrevious Halil Kalač: Crna Gora se može nositi sa posljedicama krize\nSljedeći Naslovne strane dnevnih novina za 7. jul


Air Serbia: Airbus A330 sleteo na Aerodrom "Nikola Tesla"\nNaslovna » Avio karte » Air Serbia: Airbus A330 sleteo na Aerodrom „Nikola Tesla“\nAir Serbia: Airbus A330 sleteo na Aerodrom „Nikola Tesla“\nNeko drugi 11. maj 2016. Avio karte Postavite komentar\nPrvi širokotrupni avion Air Serbia, Airbus A330, sleteo je na aerodrom „Nikola Tesla“. Avion ima 256 sedišta i obavljaće letove na liniji Beograd-Njujork.\nDočekan je tradicionalnim pozdravom vodenim topovima posle sletanja na aerodrom.\nAirbus A330 obavljaće letove na liniji Beograd-Njujork koji se uvode od 23. juna 2016, čime će Srbija i SAD ponovo biti povezane direktnim letom prvi put posle 24 godine.\nAvionom, koji je doleteo iz Abu Dabija, upravljao je Davor Mišeljić, izvršni direktor za saobraćaj Air Serbia. Avion će posle dolaska biti registrovan pri Direktoratu civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, a zatim će se vratiti u Abu Dabi, gde će biti završeno opremanje unutrašnjosti kabina.\nAir Serbia – Airbus A330\nAirbus A330 – pet letova nedeljno za Ameriku\nU konfiguraciji sa 18 sedišta u biznis klasi i 236 sedišta u ekonomskoj klasi, avion Airbus A330 obavljaće pet letova nedeljno na novoj liniji između Beograda i Njujorka.\nDolazak aviona A330 je najnoviji korak u okviru velikog programa obnove flote čija je realizacija započeta 2013. godine, od kada je avio-kompanija uvela deset uskotrupnih Airbus aviona nove generacije čime je prosečna starost flote smanjena sa 25 na deset godina.\nAvion A330 je moderan avion niske potrošnje goriva. U narednih nekoliko nedelja ovaj avion biće u potpunosti renoviran i opremljen novim kabinama biznis i ekonomske klase.\nOd proizvoda i usluga na avionu A330 ističu se sistem za zabavu na letu dostupan na svakom sedištu, sa širokim izborom filmova i muzike na srpskom i engleskom jeziku, sedišta čiji se nasloni mogu u potpunosti oboriti u biznis klasi i novi izbor obroka na letu, uključujući i izbor obroka na zahtev za goste u biznis klasi. (danubeogradu.rs)\nTagoviaerodrom "nikola tesla" aerodrom njujork air serbia airbus a330 avio karte beograd - njujork beg njujork\nPrethodni Atelje 212: „Mrešćenje šarana“, premijera\nSledeći Fotografija meseca: Protest u Beogradu


Vulin i Lankaster: Odnosi Srbija i Velika Britanija u oblasti odbrane najbolji\n► Vulin i Lankaster: Odnosi Srbija i Velika Britanija u oblasti odbrane najbolji\nMinistаr odbrаne Srbije Aleksаndаr Vulin i držаvni sekretаr zа oružаne snаge Velike Britanije Mаrk Lаnkаster ocenili su danas u Beogradu da su odnosi dve zemlje u oblаsti odbrаne ujedno i nаjbolji deo ukupnih bilаterаlnih odnosа dve zemlje.\nKako je saopštilo Ministarstvo odbrane, Vulin i Lankaster su razgovarali i o dosаdаšnjoj аktivnosti bilаterаlne vojne sаrаdnje аli i pokretаnju novih, kаo i аktuelnа političko-bezbednosnа situаcijа u regionu i svetu.\nOni su ocenili da novi bezbednosni izаzovi, rizici i pretnje u vidu terorizmа, ekonomske i energetske zаvisnosti, kаo i nekontrolisаne migrаcije stаnovništvа iz kriznih područjа, nаlаžu dа svаki oblik sаrаdnje bude podignut nа nаjviši mogući nivo.\nVulin je rekao da su težišne oblаsti sаrаdnje vojno obrаzovаnje, medicinа, vojno-vojnа, dodajući da je interes Ministаrstvа odbrаne Srbije dа se unaprede postojeće oblаsti sаrаdnje, rаzvijaju nove i inicira sаrаdnju u oblаstimа od zаjedničkog interesа.\nOn je ponovio da je Srbijа vojno neutrаlnа zemljа i dа će nаstаviti dа se tаko i ponаšа u oblаsti odbrаne sа svim držаvаmа i međunаrodnim orgаnizаcijаmа, u sklаdu s definisаnim nаcionаlnim interesimа i spoljnopolitičkim prioritetimа.\nNavodeći da Srbijа visoko ceni ulogu Kforа kаo i Britаnske vojske u njenom sаstаvu, Vulin je rekao da je zа Srbiju potpuno neprihvаtljivo formirаnje vojske Kosova i dа je rezolucijа 1244 Saveta bezbednosti UN jаsno odredilа Kfor kаo jedinu oružаnu snаgu na Kosovu, navodi se u saopštenju srpskog ministarstva.\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin je danas tokom svečanosti povodom obeležavanja 80 godina postojanja kompanije "Prva iskra namenska" a.d. Barič da odbrambena industrija Srbije...\nSrbija je po ekonomskim slobodama u donjoj polovini svetske lestvice, a od država Zapadnog Balkana od nje je lošije rangirana samo BiH, pokazuje danas objavljeni izveštaj kanadskog Frejzer...


U Hanoveru demonstracije protiv trgovinskog sporazuma › Made-in-Germany.rs\nU nemačkom gradu Hanoveru u subotu se masovno demonstritalo protiv najavljenog sporazuma SAD i Evrope o slobodnoj trgovini, a po proceni policije na ulicama je bilo više od 20.000 ljudi.\nProtesti su održani jedan dan pre najavljene posete američkog predsednika Baraka Obame Nemačkoj, gde je zajedno sa kancelarkom Angelom Merkel otvorio ovogodišnji Međunarodni industrijski sajam u Hanoveru, prenosi agencija “Beta”.\nPo rezultatima istraživanja koje je za Bertelsman fondaciju sprovela agencija za istraživanje javnog mnjenja “YouGov”, podrška javnosti transatlantskom trgovinskom sporazumu između Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije, poznatijem kao TTIP, u Nemačkoj i Americi je u drastičnom padu, prenosi “Vaseljenska”.\nPrema anketi, trenutno svega 18 posto građana SAD podržava ovaj sporazum, dok je 2014. godine TTIP imao podršku čak 53 odsto ispitanika. Skoro polovina Amerikanaca se žalila da nema dovoljno informacija o TTIP i da zato ne može da se izjasni.\nI mnogi Nemci su protiv sporazuma o trgovini, zbog čega su u subotu demonstranti nosili transparente na kojima je pisalo „Možemo da zaustavimo TTIP“ i „Stop sporazumu“. Na osnovu rezultata ankete Bertelsman fondacije, samo 17 posto Nemaca misli da je TTIP dobra stvar, za razliku od prošle godine kada je sporazum podržavalo 55 posto ispitanika. Istraživanje je pokazalo i da je svaki treći Nemac u potpunosti protiv sporazuma, a da se ovakav negativan stav može objasniti strahom od proizvoda niskog kvaliteta, negativnog uticaja na tržište rada, kao i strahom da bi sporazum ugrozio zaštitu potrošača i ekološke standarde.\n– Podrška trgovinskom sporazumu bledi u zemlji koja se smatra šampionom izvoza. Trgovina je ključni okretač nemačke privrede. Ako ona oslabi, oslabiće i nemačka ekonomska snaga i tržište rada – izjavio je ovim povodom predsednik Bertelsman fondacije Art de Geus.\nTTIP ima za cilj da stvori najveću zonu slobodne trgovine ukidanjem carinskih barijera između SAD i EU. Zagovornici sporazuma tvrde da bi će on povećati poslovanje u vremenu globalne ekonomske neizvesnosti.\nOčekuje se da će ove nedelje na trgovinskom sajmu u Hanoveru američki predsednik Barak Obama i nemačka kancelarka Angela Merkel razgovarati o potpisivanju ovog sporazuma. Zvaničnici SAD i EU pokušavaju da ugovore ključne delove TTIP sporazuma pre kraja godine.


Web site Balinta Pastora : Mediji : Sve stranke vladajuće većine podržavaju Statut Vojvodine\nSve stranke vladajuće većine...\nSve stranke vladajuće većine podržavaju Statut Vojvodine\nDatum: 9. novembar 2009. Izvor: Borba\nStatut Vojvodine i Zakon o prenosu nadležnosti mogli bi da budu usvojeni do kraja novembra u Skupštini Srbije, pošto je prihvaćena određena korekcija u pokrajinskoj Skupštini, a prema najavama iz republičkog parlamenta, sve stranke vladajuće većine glasaće za njegovo potvrđivanje.\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić - Dejanović rekla je Tanjugu da će u ponedeljak poslanicima biti podeljen redigovani tekst Statuta Vovodine, kao i Predlog zakona o prenosu nadležnosti, da će prekinuti tekuću i za narednu sedmicu zakazati novu sednicu, na kojoj će ta dva akta biti razmatrana.\nPodršku tekstu Statuta najavio je i predsednik Jedinstvene Srbije Dragan Marković, koji se ranije protivio prvobitnom tekstu tog akta.\nOn je objasnio da će poslanici JS glasati "za", jer je u Statut uneta odredba da je Vojvodina neodvojiv deo Srbije, da Novi Sad nije glavni grad, već administrativni centar i da Vojvodina ne može da otvara međunarodna predstavništva bez saglasnosti Vlade Republike Srbije.\nPredsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić izjavio je ranije da očekuje da će Statut Vojvodine i Zakon o nadležnostima dobiti snažnu podršku i u Skupštini Srbije.\nOn je ocenio da su decentralizacija i regionalizacija ne samo preduslov modernizacije društva nego i osnovne tekovine moderne civilizacije i osnovne tekovine moderne Evrope.\nIz Koalicije SPS-PUPS-JS najavili su podršku zakonskim predlozima. Šef poslaničkog kluba SPS-JS Branko Ružić ranije je najavio da će poslanici socijalista glasati za Statut Vojvodine, a šef poslaničke grupe Partije ujedinjenih penzionera Srbije Momo Čolaković složio se sa koalicionim kolegom.\nČolaković je rekao da će taj poslanički klub, nakon usaglašavanja u vladi i korekcija predloga Statuta u Skupštini Vojvodine, podržati oba akta. Šef poslaničkog kluba manjina i poslanik Saveza vojvođanskih Mađara Balint Pastor istakao je da je za tu stranku najbitnije to što će Pokrajina imati više od 150 novih nadležnosti.\nOn je precizirao da će poslanici SVM dati podršku Statutu, ali da se zalažu i za što skorije donošenje zakona o javnoj svojini, kojim bi bilo regulisano pitanje imovine i lokalnih samouprava i AP Vojvodine.\nOpozicija je ostala pri stanovištu da je Statut Vojvodine prtivustavan i da će dovesti do stvaranja, kako su naveli, "države u državi".\nŠef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke Dragan Todorović izjavio je da ta stranka neće glasati za Statut Vojvodine i da će radikali "učiniti sve da taj akt ne budu usvojen u Skupštini Srbije, jer vodi stvaranju nove federalne jedinice na teritoriji Srbije".\nOn je naveo da su Statut Vojvodine i Zakon o utvrđivanju nadležnosti, kojima se više od 150 nadležnosti prenosi sa Republike na Pokrajinu, "akti koji vode stvaranju nove federalne jedinice na teritoriji Srbije".\nPredsednik Demokratske stranke Srbije Vojislav Koštunica izjavio je da je "vladajući režim" potvrđivanjem Statuta Vojvodine, koji "za cilj ima stvaranje države u državi", napravio veliku štetu i pokrajini i Srbiji, ocenivši da će "biti težak posao vratiti duh separatizma u bocu".\nOn je ocenio da će Srbija "ubuduće imati dve vlade, dve nacionalne akademije, latinično pismo u Vojvodini kao osnovu za stvaranje novog identiteta, što sve zajedno daje poseban separatistički pečat Statutu Vojvodine.\nNaprednjaci su istakli da je zaključak o usaglašavanju Statuta sa Zakona o nadležnostima doneo samo kozmetičke promene, kojima se ne može sakriti "antiustavan karakter tih akata".\nČlan pravnog saveta Srpske napredne stranke Marko Đurić je rekao da bi se usvajanjem tih akata svi poslovi državne uprave, kao i imovina Republike, preneli na Pokrajinu, čime se, kako je ocenio, stvara država u državi.\nStav Nove Srbije iznela je potpredsednica stranke Dubravka Filipovski, koja je rekla da će poslanici NS glasati protiv predloga Statuta Vojvodine i Zakona o utvrđivanju nadležnosti, jer su protivustavni i predstavljaju "dalju dezintegraciju Srbije".\nOna je ocenila da ti akti omogućavaju stvaranje države u državi, s obzirom na to da postoje "dva glavna grada, dve akademije nauka i da Vojvodina može da potpisuje i međudržavne ugovore kao evropska regija.\nO korekciji predloga Statuata Vojvodine u pokrajinskom parlamentu, usvojenog 14. oktobra prošle godine, u subotu je glasalo 105 poslanika - za je bilo 84, protiv 20, a jedan poslanik nije glasao.


Rat u Ukrajini: Otvaranje pandorine kutije\nObjavljeno četvrtak, 24 februar 2022 19:34\nOd kada su ruske trupe na granici sa Ukrajinom i od kada su krenula ratnohuškačka prepucavanja između Bajdena i Putina, uz povremena dobacivanja Zelenskog, delovalo je da se radi o klasičnoj predstavi svojstvenoj teritorijama sa zamrznutim konfliktima, koja bi se razrešila sitnim ustupcima jednoj ili drugoj strani i u kojoj bi svi značajniji činioci sebe predstavljali kao pobednike, dok bi se u najgorem slučaju završila vojnom intervencijom na spornom delu teritorijie. Ipak, razvoj događaja je otišao preko očekivanijih scenarija. Pred našim očima se odvija konflikt sa ozbiljnim potencijalom da dodatno destabilizuje već poprilično klimav evropski kapitalizam.\nFoto: AP Photo/Alexander Zemlianichenko Jr.\nPutinov režim se u ovoj situaciji postavio kao akter koji vuče inicijativu. Njegov potez pomeranja ruske vojske na granicu sa Ukrajinom, delovao je kao klasično zveckanje oružjem zarad pritiska na ukrajinske prozapadne vlasti kako bi nametnuo veći uticaj ruskog režima na Kijev i umanjio uticaj zapadnog kapitalizma, posebno američkog. Rušenjem proruskog režima 2014, Rusija je izgubila deo svoje regionalne dominacije i sad kada je i sam Putinov režim u sve većoj krizi, cilj mu je da povrati svoj uticaj u regionu i da skrene pažnju svog stanovništva sa krize u samoj Rusiji. Operacija na istoku Ukrajine delovala je dovoljna za neke sitne poene u tom smeru. Ali skorašnji napadi izvedeni na nivou cele Ukrajine govore da širenje svoje sfere uticaja na istok Ukrajine očigledno nije dovoljno za potrebe ruskog kapitalizma.\nPutin očigledno računa na nezainteresovanost ukrajinskih masa da brane evromajdanski režim koji ih je izneverio, te ovu celu operaciju napada na Ukrajinu predstavlja kao „denacifikaciju“, gde navodno pre svega cilja na destabilizaciju evromajdanskog režima i uklanjanje ukrajinskih neonacista koji su u savezu sa trenutnim ukrajinskim režimom. Ovo naravno nije nikakva antifašistička operacija, jer Putin je godinama u samoj Rusiji dopuštao nacističkim organizacijama da deluju i iživljavaju se nad levičarskim aktivistima i nacionalnim manjinama, sve dok mu je to bilo u interesu. Kada ih je iskoristio, onda se obračunao i sa njima da mu ne bi remetili vladavinu. Retorika o „denacifikaciji“ ima dva cilja: da dobije podršku u Rusiji u vezi ove vojne intervencije u Ukrajini, predstavljajući je pre svega kao borbu protiv fašizma, te da osigura ukrajinskom narodu da ovo nije rat Rusije protiv Ukrajine, niti rat Rusa protiv Ukrajinaca, nego svojevrsno „oslobađanje“ Ukrajine od nacista.\nNaravno, ovakav tip „oslobođenja“, uz propratne bombe, ugrožavanje civilnog stanovništva i običnih ukrajinskih regruta koji ni ne žele rat, ne može nikako biti ravnodušno dočekano od strane Ukrajinaca, koliko god oni bili nezainteresovani za odbranu režima Zelenskog. Da se u Ukrajini i uspostavi proruski, ili pak prema Rusiji „neutralniji“ režim, ako on ne razvije ukrajinsku privredu, što je praktično nemoguć zadatak zbog svetske krize kapitalizma, taj novi režim bi bio još omraženiji nego prethodna proruska vlada Viktora Janukoviča, jer bi bio nametnut oružjem. To dugoročno rizikuje da kao reakciju u narednom koraku dovede na vlast još reakcionarniji režim od trenutnog evromajdanskog.\nIako je direktna invazija Ukrajine delovala malo verovatno, kapitalistički režimi u krizi poput Putinovog, skloni su povlačenju rizičnih poteza. Rat je samo nastavak tržišne utakmice među nacionalnim vladajućim klasama koristeći nasilna sredstva kada metode mirne tržišne konkurencije i trgovinski ratovi nisu dovoljni da razreše krizu kapitalizma. U Komunističkom manifestu Marks je sumirao:\n„Čime buržoazija savlađuje krize? S jedne strane, prisilnim uništavanjem mase proizvodnih snaga; s druge strane, osvajanjem novih tržišta i temeljitom eksploatacijom starih tržišta. Dakle, čime? Time što priprema svestranije i silnije krize, a smanjuje sredstva za sprečavanje kriza.“\nČak i da kratkoročno Putinov režim ostvari pobedu u Ukrajini i proširi svoj uticaj uspostavljanjem režima naklonjenijeg Rusiji, dugoročno on rizikuje stvaranje nepremostive provalije između Ukrajine i Rusije. U slučaju stvaranja tako dubokog rascepa između dve nacije, Rusija bi morala bukvalno držati Ukrajinu pod okupacijom kako bi održala svoju sferu uticaja. Ovo je malo verovatno, jer bi je okupacija koštala više nego što bi Moskva mogla dobiti od nje. Ako pak to ne bi uradila, pitanje je vremena kada bi morala prepustiti vlast reakcionarnijem režimu od evromajdanskog. Takav režim bio bi spreman na dodatno zatezanje ekonomske krize koja bi kratkoročno išla u prilog samo SAD.\nSAD dugo finansira ukrajinski režim iz sopstvenih interesa, a kroz njega i ukrajinske neonacističke jedinice. Remećenjem ukrajinsko-ruskih odnosa, Vašington ne pogađa samo svog „neprijatelja“ Rusiju, već pogoršava i odnose Rusije i Evropske unije. Odnos EU i Rusije svakako nije prijateljski, ali SAD takođe ne odgovara to što Evropska unija nastoji da bude što nezavisnija od američkog kapitalizma. Kakav god da je odnos Evropske unije i Rusije, EU je sankcijama iz perioda evromajdana više naštetila sebi, nego što je naterala Rusiju na popuštanje i Putin je potpuno svestan toga. EU je sa jedne strane vrlo zavisan od ruskog jeftinog gasa, a sa druge strane izvoz na rusko tržište jeste vrlo potreban EU, posebno u ovom momentu svetske krize kapitalizma. Evropskoj uniji sankcije u Rusiji dakle nimalo ne odgovaraju, a još manje im odgovara prekid dotoka gasa.\nRed vozila na putu za izlazak iz Kijeva\nAkter koji bi sigurno bio spreman na dodatno remećenje dotoka gasa u EU iz Rusije jeste upravo još reakcionarnija frakcija ukrajinske proamerički orijentisane vladajuće klase koja potencijalno može doći na vlast kao nusproizvod ruske intervencije. Naravno, SAD bi to odgovaralo, jer bi prekid dotoka gasa iz Rusije naterao Evropsku uniju na uvoz gasa od SAD i njenih partnera, ali po višoj ceni. Taj novi rast cene energenata, povrh već visoke inflacije u EU, kao i zakidanje profita Rusiji zbog prekida izvoza gasa, rizikovao bi da dodatno destabilizuje ceo evropski kapitalizam, a kriza takvih razmera otvara prostor intenzifikaciji klasne borbe i ubrzavanju procesa njegovog rušenja.\nI dok se imperijalističke sile bore oko uticaja, kao i uvek u takvim slučajevima, radni narod je onaj koji prvi umire i koji najviše snosi posledice rata. Dok kapitalisti otvaraju pandorine kutije da vide šta će u njima naći, prokletstvo koje izlazi iz njih pogađa pre svega radni narod – u ovom slučaju radni narod Ukrajine, Donjecka i Luganska. Mi odbijamo da biramo strane u ovom ratu! Ono što je sigurno za obe strane je da radni narod ne želi ovaj rat, a kamoli da se vladajuće klase velikih sila prepucavaju preko njihovih leđa zarad sopstvene preraspodele plena. Zadatak komunista u Rusiji, Ukrajini i širom planete jeste da ustanu protiv ovog reakcionarnog rata i pozovu na solidarnost dva naroda koja su živela zajedno u miru u decenjiama tokom kojih je kapitalizam bio ukinut u ovom delu sveta. Kapitalizam je ono što je dovelo do ovakvog stanja i u Ukrajini, i u Rusiji, i na globalnom nivou, te u krajnjoj liniji, borba protiv ovog rata mora biti borba protiv kapitalizma.\nDole rat, dole kapitalizam!


10 najboljih hotela u Fuengirola u 2019: TripAdvisor\nTurizam u Fuengirola\nHoteli u Fuengirola\nNoćenja s doručkom u Fuengirola\nRestorani u Fuengirola\nAktivnosti u Fuengirola\nSvi hoteli u Fuengirola\nPovoljne ponude za hotele u Fuengirola\nLast minute ponude za hotele u Fuengirola\nEko-hoteli – Fuengirola\nRomantični hoteli u Fuengirola\nHoteli na plaži – Fuengirola\nSpa odmarališta – Fuengirola\nLuksuzni hoteli u Fuengirola\nHoteli za poslovna putovanja u Fuengirola\nPorodični hoteli u Fuengirola\nHoteli sa 4 zvezdice– Fuengirola\nHoteli sa 3 zvezdice– Fuengirola\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Fuengirola\nHoteli sa bazenima u Fuengirola\nHoteli sa besplatnim parkingom (Fuengirola)\nHoteli u blizini: Bioparc\nHoteli u blizini: Los Boliches\nHoteli u blizini: Castle of Sohail\nHoteli u blizini: Plaza Constitucion\nHoteli u blizini: La Plaza de los Chinorros\nHoteli u blizini: Monumento a la Peseta\nHoteli u blizini: Paseo Maritimo Promenade\nHoteli u blizini: Rio Fuengirola Pedestrian Bridge\nHoteli u blizini: Sould Park\nHoteli u blizini: Playa de Fuengirola\nNajbolji hoteli - Fuengirola, Španija\nHoteli - Fuengirola\n92 objekta u Fuengirola\nObaveštenje o cenama: Fuengirola – cene hotela miruju. Sada je sjajan trenutak da rezervišete!\nOvo je jedan od hotela sa najviše rezervacija u Fuengirola u 60 prethodnih dana.\nPrikaži sve povoljne ponude (15) počev od 145 US$\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (13) počev od 144 US$\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nSpecijalna ponuda20% off\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (14) počev od 81 US$\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (15) počev od 124 US$\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (13) počev od 169 US$\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (14) počev od 179 US$\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (16) počev od 85 US$\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola\nPrikaži sve povoljne ponude (15) počev od 75 US$\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 92 smeštajna objekta u Fuengirola


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 243 slučaja COVID-19, prijavljeno 18 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirana 243 slučaja COVID-19, prijavljeno 18 smrtnih ishoda\nObjavljeno: 20.09.2021 ; Ažurirano: 20.09.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.183 uzorka, od kojih su 243 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Srednjobosanskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Posavskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 839.075 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 147.912 osoba.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljeno je 18 smrtnih ishoda, i to u Srednjobosanskom, Zeničko-dobojskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo, dok je 5 smrtnih ishoda prijavljeno retroaktivno. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.841.


I u ovoj godini jeftinije servisiranje Volvo kamiona starijih od pet godina - KAMIONI.NET\nI u ovoj godini jeftinije servisiranje Volvo kamiona starijih od pet godina\nVolvoova kompanija u Srbiji do 30. juna nastavlja servisnu kampanju „5+“, tokom koje se vlasnicima kamiona starijih od pet godina nudi mogućnost da redovan servis obave po veoma povoljnim cenama. I u ovoj godini se kampanja odvija pod sloganom „Da Vaš Volvo ostane 100% Volvo“, a sprovode je servisne radionice Volvo Trucks u Novim Banovcima, Novom Sadu i Čačku.\nKao i u kampanji koja je trajala od 1. septembra do 31. decembra prošle godine, paket usluga „5+“ obuhvata zamene prečistača („filtera“) za ulje u motoru, filtera za gorivo, separatora goriva, kompjutersku dijagnostiku i još 24 najvažnija pregleda na vozilu. Za kamione koje pokreće motor D13A (sa 33 litra ulja) paket „5+“ sa svim delovima, motornim uljem i radom servisera košta 26.984 dinara bez PDV-a, za vozila sa motorom D12D (33 l ulja) – 26.645, za ona s motorom D12C (33 l ulja) – 25.397, za D12A (36 l ulja) – 24.829, za D9A (33 l ulja) – 26.645, za D6B (19,5 l ulja) – 19.437, D6A (19,5 l ulja) – 18.710 dinara i za kamione s pogonskim agregatom D7E (25 l ulja) – 18.487 dinara bez PDV-a.\nPored toga, za sve popravke za koje se ukaže potreba konstatovana tokom ovog pregleda, vlasnicima će biti pripremljena ponuda sa 25% popusta na delove za koje se preporučuje zamena.\nVolvo podseća da su originalni Volvo delovi i ovlašćeni Volvo servis najbolje i najisplativije rešenje za svakog vlasnika kamiona ove marke.\nUsluge obuhvaćene paketom „5+“ se u većini slučajeva mogu obaviti u istom danu kada se vozilo doveze u radionicu, ali će se najmanje vremena izgubiti ako se dolazak na redovan servis zakaže nekoliko dana unapred.\nTags: Volvo Srbija, Volvo Trucks Coproration\nKAMIONI.NET > Kamioni > I u ovoj godini jeftinije servisiranje Volvo kamiona starijih od pet godina


Posao koji vodite spada u delatnosti koje zahtevaju uniformisanost? Budite originalniji i drugačiji od drugih, uz inovativna idejna rešenja firme Monarh! Izrada uniformi danas prevazilazi uobičajen, već viđen dizajn, a granice kvaliteta se neprekidno pomeraju ka još boljem. Angažujte kreativni tim Monarha, kako bi Vaše radne uniforme bile mnogo više nego profesionalna odeća. Kada predstavljate svoju kompaniju, to mora biti isplanirano i osmišljeno. Zato je tu Monarh, koji će Vam pomo\nŠtampane trake, koje proizvodi Korać R, ne samo da su sjajan i povoljan vid reklame Vašeg brenda, već ih njihova praktičnost i upotrebljivost čini neophodnima u bezmalo svakoj vrsti delatnosti. Samolepljive trake, na kojima se štampa logo, tekst ili crtež po Vašem izboru, namenjene su za lepljenje i oblepljivanje kutija, te Vam istovremeno služe za pakovanje i obeležavanje i u reklamne svrhe! Reklamne trake ujedno predstavljaju i zaštitu proizvoda, upakovanim u lake i srednje teške\nŽelite da postignete vrhunski estetski efekat i dobru zvučnu izolaciju u Vašem ugostiteljskom objektu? Štampani zid, štampani beton i veštački kamen su metode koje će Vam to omogućiti, a koje Vam odnedavno nudi molerska radionica Rajla. Iskusni i kreativni majstori ulepšaće Vaš objekat i doprineti baš onim osobinama koje su mu potrebne da bi zadovoljio sve kriterijume. Poznato je da je veštački kamen veoma lep ukras, koji objektu daje poseban izgled. U Rajli se obavlja prodaja ve\nMesingani proizvodi mogu da zatrebaju različitim proizvodnim delatnostima, u radionicama ili trgovinama. Mesingane cevi, mesingani profili, limovi, šipke i ostali proizvodi od mesinga nalaze se na ogromnom i uvek punom lageru veleprodaje obojenih metala Neotehnika. Visok kvalitet, povoljna cena i brza isporuka razlozi su zbog kojih se vredi opredeliti za kupovinu kod njih! U asortimanu Neotehnike zastupljeni su svi obojeni metali, a sledeći mesingani proizvodi mogu uvek da se nabave\nVašem hotelu ili drugom ugostiteljskom objektu potrebna je i adekvatna hotelska oprema, ako ne sada, onda u bliskoj budućnosti. Kvalitetna hotelska posteljina, hotelski peškiri sa izvezenim logoom, bade mantili i papuče za goste, hotelske uniforme za zaposlene i sve ostalo što hotel čini udobnim mestom za boravak, biće Vam obezbeđeno od firme Honestas. Lepo, meko, prijatno, ali i izdržljivo i dugotrajno – to su osobine koje nosi posteljina za hotele iz Honestasa. Bade mantili, papuče


Kvaka 23 :: Emisija :: U Savetu Evrope branim državu\nIdem u Savet Evrope da "branim državu, politička i ljudska prava", istakao je u intervjuu FoNetu gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović i najavio da će 6.novembra Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti predočiti dokaze za "politički kriminal" koji postoji u Srbiji.\nOn je uoči puta u Strazbur, "na poziv generalnog sekretara Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Andresa Kiefera", ukazao da je u medijima dva puta "proglašavan izajnikom, jer odlazi da kuka na svoju državu".\n"Ja ne idem da kukam, već da branim državu i da branim ljudska i politička prava i sve što budem rekao dokumentovaću dokazima", naglasio je Zelenović, u okviru serijala Kvaka 23.\nNavodeći da "sve to neće reći prvi put", on je novinarki Danici Vučenić rekao da je "netačna ocena da internacionalizuje probleme opozicionih opština pre nego što je pokušao da ih reši pred domaćim insititucijama".\nZelenović podseća da je uputio "sedam pisama predsedniku Vučiću, devet premijerki Brnabić i 10 ministru Aleksandru Antiću" i da je u njima ukazao na probleme koji muče grad Šabac i otežavaju njegovo redovno poslovanje.\nBilo da su u pitanju finansije, infrastrukturni projekti ili povrede prava, precizirao je on i napomenuo da je, zajedno sa gradonačelnicima Paraćina Sašom Paunovićem i Čajetine Milanom Stamatovićem, razgovarao sa ministrom za lokalnu samoupravu Brankom Ružićem, ali bez rezultata.\n"Sve ovo što sam prikupio kao dokazni materijal i što nosim u Strazbur, sve sam ja to lepo objasnio i Ružiću, a on je probleme na sastanku pokušao da relativizuje", objasnio je Zelenović.\nOn tvrdi da mu je ministar "sugerisao da ne pominje u javnosti da osuđeni ratni zločinac Veselin Šljivančanin, u ime SNS, pritiska odbornika da promeni političku opciju, jer Haški tribunal nije popularan u Srbiji".\nPrema rečima Zelenovića, ovoj poseti Strazburu letos je prethodio sastanak u Istanbulu Komiteta za monitorin Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti, kada je Saša Paunović zatražio zaštitu, pre svega za Paraćin, a pozvao i ostale opštine u kojima SNS nije na vlasti da mu se pridruže.\nUpitan kakva očekivanja ima od Saveta Evrope, Zelenović je predočio da Komitet lokalnih i regionalnih vlasti "razmatra probleme lokalnih samouprava država članica i ukazuje na kršenje zakona" i naglasio da odlazi na "pravu adresu".\nOn je predvideo da će Komitet za monitoring otvoriti tu temu, poslati monitoring grupu u Srbiju i ući u formalnu proceduru, koja se na kraju "mora završiti" nekakvim aktom, obavezujućim za državu koja je članica Saveta Evrope.\nDruga stvar, "manje formalna, ali jednako važna", prema oceni Zelenovića, jeste da članovi Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti, koji su izabrani lokalni predstavnici svih članica SE, "čuju šta se dešava u Srbiji i da znaju sa kakvim se političkim kriminalom mi susrećemo".\nUpitan šta podrazumeva pod "političkim kriminalom" i da li je to pravna ili politička formulacija, Zelenović je odgovorio da "pod političkim kriminalom podrazumeva sva kršenja zakona koja se dešavaju od strane ljudi na vlasti, pre, za vreme i posle izbora".\nOn smatra da je to "deo političkog projekta da se sruši lokalna vlast u sredinama u kojima nije na vlasti SNS" i najavljuje da će u Strazbur odneti dokaze za te tvrdnje.\nKao ilustraciju, on je pomenuo "hapšenje 113 ljudi od 2012. do 2016, među kojima je 34 bivših predsednika opština i gradonačelnika, bez ijedne osuđujuće presude".\n"Imamo ljude koji su su bili u pritvoru od mesec do šest meseci, niko do njih nije osuđen, čak nema ni informacije kako su se završili svi ti procesi", ukazao je Zelenović.\nOn podseća da je vlast prekomponovana u 35 opština i konstatuje da je "recept uvek isti, kriminalizacija lokalnih funkcionera u medijima, hapšenje, pritvor", kao i da se "trenutno sličan scenario dešava i u Paraćinu i u Šapcu".\nZelenović je isprčao da je "grad Šabac tužio državu za dugovanje od milion evra za izgradnju lokalnog bazena i da je odmah nakon te tužbe, a posle najave u pojedinim lokalnim medijima, sredinom avgusta u gradsku upravu došlo oko 10 policajaca iz Beograda i Novog Sada".\nKako je napomenuo, oni su "pet nedelja saslušavali službenike, blokirali rad uprave i sugerisali zaposlenima sa kojima su razgovarali da priznaju da ih je gradonačelnik na nešto naveo, jer je sve to politika".\n"Saslušavaju i privrednike u Šapcu da priznaju da je neki tender namešten, ljudi su zatečeni i ne znaju o čemu je reč", rekao je Zelenović, uveren da je suština u tome da on, kao gradonačelnik, bude kriminalizovan.\n"Da budu kriminalizovani moji saradnici i da sutra u nekom sledećem koraku mi završimo u zatvoru", obrazložio je on i dodao da "neka osoba koja se preziva Malović, u ime SNS, u\nzapadnoj Srbiji komanduje policijom i tužilaštvom".\nZelenović je pomenuo i slučaj "jedne od odbornica kojoj su pretili da će joj sin ostati bez posla u nekom javnom preduzeću, ako ne promeni stranku i stranu i ne pređe u SNS".\nO situaciji u kojoj živimo, prema njegovom stavu, "najbolje govore reči te žene, koja je ispričala da su ti koji su je pritiskali da promeni stranku bili vrlo kulturni i da je nisu tukli, već su joj samo ukazali šta će se dogoditi ako ih ne posluša".\n"U situaciji smo da ljudi koji su izabrani na izborima i predstavljaju građane počinju pritiske da doživlajvaju kao normalnu stvar. Mislim da to nije normalno i zato idemo u Strazbur, gde ćemo sve da dokumentujemo", naglasio je Zelenović.\n"Ljudi koji su trpeli pritiske, potpisali su izjave pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću", koje on "nosi u Strazbur" i smatra da je "dobro što su ljudi počeli najzad da govore i što su se u međuvremenu ohrabrili".\nZelenović nije želeo da iznese imena državnih funkcionera "koji su umešani u ove poslove", rekavši da će o tome da govori u Strazburu.\nPreneo je, međutim, da je šef Misije Saveta Evrope u Beogradu, koji mu je pomogao sa predstojećim nastupom, "bio zapanjen kada smo mu objasnili način na koji pravosudni organi funkcionišu".\nZelenović tvrdi da je na kolegijumu Osnovnog suda u Šapcu, "jedna od sudija, Dragica Mršić", rekla svojoj koleginici, koja sudi u predmetu protiv njega, da mora da nađe način da ga osudi, "jer to dugujemo SNS".\nNa pitanje zašto probleme nije izneo pred Stalnu konferenciju gradova i opština (SKGO) koja okuplja sve lokalne samouprave u Srbiji, on je odgovorio da je to "dobra organizacija, ali da se polako pretvorila u birokratski aparat koji služi državi".\n"Imamo dobru komunikaciju sa SKGO, u smislu da obavljamo određene projekte zajedno, ali SKGO neće preduzeti nikakve korake da nam pomogne" ocenio je Zelenović.\nUpitan kako je moguće da u većini intervjua ističe da se Šabac razvija, a onda odlazi u Strazbur sa drugačijim stavovima, Zelenović je uzvratio da je "činjenica je da se Šabac razvija, ali da bi mogao da se razvija 10 puta brže, kada bi imao dovoljno novca iz republičkog budžeta".\nOn smatra da "niko ne zna kako se deli novac lokalnim samoupravama" i navodi da se, uprkos zakonu, "pare dele proizvoljno".\n"Čak ni ministar Ružić nije znao da mi objasni kako je grad Šabac sa 420 miliona dinara godišnjeg transfera, spao na 300 miliona", rekao je Zelenović.\nPo kojim se kriterijumima, kako je upitao, 30 miliona evra iz budžetske rezerve podelilo samoupravama na lokalu i zašto je, na primer, Leskovac dobio 12 miliona evra, Zaječar tri miliona evra, a Kruševac sedam miliona evra?\n"To su primeri koji govore i o kršenju pravila koja su zaštićena Poveljom Saveta Evrope o lokalnim samoupravama, usvojenom i od Srbije", rekao je Zelenović i zaključio da "to mora tamo da iznese". (kraj) zvs/dac


Njihove laboratorije koje se nalaze širom sveta, sa potpunom posvećenošću istražuju i najdublje dubine mora. Provodeći vreme u Francuskoj sa ciljem da što bolje i više naučim sve o programima za lice i telo, kao vlasnik i odgovorno lice, garantujem dobre rezultate kako u nezi lica, svih tipova koža i starosti, tako i u nezi tela.\nCOLD MARINE hladna morska maska,bela glina, hladno mleko, ulje mente i mentola,kod\nosetljive, crvene i iritirane kože povećava otpornost i kvalitet kože\nDERMOABRAZIJA za podmladjivanje lica.....kao i mnogi drugi, i uvek se javljaju novi jer THALGO neprekidno istražuje.\nTHALGO PROGRAMI NEGE TELA\ndetoksifikaciju, poboljšanje cirkulacije, sve u svrhu zdravlja i smanjenja telesne težine.\nSLIM @ SCULPT COKOLADNI TRETMAN, borba protiv masnih naslaga, celulita i opuštene\nkože. Cilj ovog dvojakog tretmana je uspostaviti harmoniju izmedju oblikovanja i učvršćivanja,\ngde postižemo potpuno zadovoljstvo i odmah vildljive rezultate.\nPILING SA MORSKOM SOLJU, ETERIČNIM ULJEM I ALGAMA, osim kvalitetnog odstran\njivanja izumrlih ćelija, učvršćuje, vitalizira i poboljšava tonus kože.\nOSIM francuske Kozmetičke kuće THALGO, jednako važno mesto u radu Leponoge Betty je Profesionalna nemačka kuća LCN za programe pedikira, manikira , izlivanja veštačkih noktiju. Medicinski i kozmeticki pristup po školi LCN a i uz primenu visoko profesionalne obuke i LCN preparata, rešavamo i najsloženije probleme na stopalima ili šakama, i obezbedjujemo ugodnost i lakoću kretanja, kao i nežan dodir.