Aleksić: Olimpijska medalja posle 32 godine veliki uspeh za srpski kajak | Magazin Restart\nAleksić: Olimpijska medalja posle 32 godine veliki uspeh za srpski kajak\nSportski direktor Kajakaškog saveza Srbije Miroslav Aleksić rekao je da je dvojac na 1.000 metara napravio veliki uspeh osvajanjem srebrne medalje na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, prvu za srpski kajak posle 32 godine, ali da je očekivao i medalju od dvojca na 200 metara.\n„Prvi put posle 32 godine srpski kajak je osvojio olimpijsku medalju i svi smo presrećni zbog toga. Ostaje žal da se moglo doći do zlatne, malo je nedostajalo. Oni su zlatnu medalju izgubili na startu, malo slabije su startovali, Nemci su napravili preveliku prednost pa i pored sjajnog finiša nismo uspeli da ih stignemo. Medalja je veliki uspeh i ogromna radost za nas“, rekao je Aleksić, saopštio je Kajakaški savez Srbije.\nKajakaši Milenko Zorić i Marko Tomićević osvojili su srebrnu medalju u trci na 1.000 metara.\nAleksić je trener tog dvojca, ali i četverca, koji je danas u finalu zauzeo osmo mesto.\n„Četverac kada udje u finale to je uspeh, ovo je najbolji rezultat ikada bilo kog četverca, računajući i vreme Jugoslavije. U Sidneju su bili deveti, pre toga ne pamtim da su naše posade bile u finalu i iz tog ugla gledano, rezultat je dobar. Očekivali smo više u današnjoj trci, ali nažalost nije ispala najbolja trka, završili smo na osmom mestu. Plasman u finale je velika stvar, u polufinalu smo izbacili madjarski čamac, Rusi su veslali u B fialu. Bila je jaka konkurencija, možda smo se nadali boljem rezultatu, ali ni ovo nije loše“, rekao je on.\nAleksić je naveo da se od muškog dvojca na 200 metara u sastavu Nebojša Grujić i Marko Novaković očekivala medalja.\n„Očekivali smo pre svega da muški dvosed na 200 metara uzme medalju, koja im je izmakla za dva stota dela sekunde. Novakoviću je u jednosedu finale izmaklo za tri hiljaditinke. Oni su do sada bili izuzetno uspešni u sprintu, navikli su nas na medalje. Najčešće su pobedjivali a u Riju, gde su najviše želeli da naprave rezultat, nije ispalo dobro. Jako mi je žao, sigurno vrede za medalju. Ta disciplina je zahtevna, kratko traje i mala greška vas može koštati plasmana. Ostaje velika tuga što je neko ko je bio vidjen na postolju, ostao bez medalje“, rekao je on.\nPre početka Igara promenjena je posada u ženskom dvojcu, pa su nastupile Nikolina Moldovan i Milica Starović. One su zauzele drugo mesto u B finalu.\n„Pokušali smo da napravimo novu kombinaciju. Posle dve godine imali smo konkurenciju sestara Moldovan, a sa druge strane Starović i Dalme Benedek Ružičić. Dvosed u prethodnim takmičenjima nije bio dobar da bismo mogli da kažemo da od njih možemo da očekujemo medalju. Pokušali smo da napravimo kombinacije od dve najbolje kajakašice, promenili smo partnere. To nam je do sada uspelo u dva navrata sa Novakovićem i Grujićem i Tomićevićem i Zorićem, kada smo napravili super dvosed i postali su prvaci sveta u Moskvi“, rekao je on.\n„Posle dva uspešna eksperimenta ovog puta kockice se nisu složile. Veslale su ispod naših očekivanja. Sestre Molodvan su izborile da veslaju taj dvosed, ali nisu imale realne šanse za medalje. Mogle su da budu bolje od ovoga što su ostvarile Nikolina i Milica, ali naš cilj je bio medalja, da nam ženski dvojac na 500 metara bude udaran“, dodao je on.\nAleksić je naveo da u ženskom četvercu „jednostavno nije išlo“, da je mnogo toga prooušteno jer nije dovoljno uveslavan i da će se analizirati postignuto kako se ne bi ponovile iste greške.\n„Ne treba biti nezadovoljan, medalja je svakako veliki podstrek da nastavimo da radimo. U Pekingu nismo imali nijednog kajakaša, u Londonu je ekipa bila mlada. Idemo dalje, pred ovom ekipom je budućnost i sa mnogo optimizma očekujemo takmičenja i Igre u Tokiju, gde očekujem više medalja“, rekao je Aleksić.


Izveštaj sa preporukama Ombudsmana u vezi sa nedostatkom efikasnih pravnih lekova - Vesti - Avokati i Popullit\nIzveštaj sa preporukama Ombudsmana u vezi sa nedostatkom efikasnih pravnih lekova\nOmbudsman je objavio danas Izveštaj sa preporukama u vezi sa nedostatkom efikasnih pravnih lekova, koji je zasnovan na pojedinačnu žalbu protiv odbijanja zahteva za priznavanje porodične penzije civilnih žrtava rata od dana podnošenja zahteva.\nOvaj izveštaj identifikuje neke od nedostataka institucionalnih aktivnosti u tretiranju ovog slučaja i skreće pažnju Odeljenju za porodice palih boraca, ratnih invalida i civilnih žrtava (u daljem tekstu: OPPBRIPCŽ), odnosno Ministarstvu Rada i Socijalne Zaštite i Osnovnom Sudu u Prištini u vezi pružanja garantovanih pravnih i ustavnih mogučnosti za efikasne pravne lekove.\nNa osnovu izvođenih dokaza i prikupljenih činjenica, kao i relevantnih zakona, Ombudsman zaključuje da je bilo povreda osnovnih ljudskih prava i sloboda i da je OPPBRIPCŽ, donelo neosnovane i nezakonite odluke kojima se odbija pravo na porodičnu penziju stranke, uprkos tome da su sudovi utvrdili da su upravne odluke OPPBRIPCŽ-a neosnovane.\nOmbudsman smatra da se Sudovi u nijednu od svojih procedura u ovom slučaju nisu upustili u primeni materijalnog prava. Ovaj defekat je sistematično pratio sudove u upravnim sporovima, pošto su oni samo konstatovali zakonske prekršaje u odlukama OPPBRIPCŽ-a, ali nisu preduzete potrebne radnje da se preinače odluke OPPBRIPCŽ-a presudom, u skladu sa Zakonom o Upravnim Sporovima, kako bi se eliminisale povrede i kako bi se nadoknadila oštećena stranka. Vraćanjem predmeta kod upravnog organa za ponovno odlučivanje, sud je učinio da presude budu neefikasne i pravda ne bude uspostavljena na pravom mestu.\nNa osnovu analize i okolnosti slučaja i garancija relevantnih pravnih instrumenata Ombudsman putem navedenog Izveštaja preporučio je MRSZ, da u skladu sa nadležnostima ovlašćenjima koja proizilaze iz zakona tretira zahteve i žalbe građana na osnovu izvedenih dokaza, i da se sudskim presudama posveti posebna pažnja.\nDok, Osnovnom Sudu u Prištini, Odeljenje za upravna pitanja, Ombudsman je preporučio da u skladu sa nadležnostima i zakonskim ovlašćenjima preduzme sve neophodne radnje da se u parnici upravnog spora, osim povreda postupaka odlučuje i o zaslužnim pitanjima predmeta.\nKompletan Izveštaj sa preporukama, za pristup javnosti nalazi se na zvaničnom sajtu IO, i isti se dostavlja medijima.


Postavio Yucom - 26/11/2016 Ostali izveštaji\nKomitet pravnika za ljudska prava, uz podršku Misije OEBS u Srbiji, održao je 24. novembra 2016. godine, treći od četiri treninga „Monitoring, izveštavanje i specifičnosti krivičnih postupaka za krivična dela sa elementima korupcije“ na Pravnom fakultetu u Nišu. Trening je namenjen studentima završnih godina Pravnog fakulteta i studentima master studija i organizuje se u okviru projekta „Osnaživanje studenata pravnih klinika za praćenje suđenja za korupciju“. Cilj je da se studenti pravnih klinika pri pravnim fakultetima osnaže u cilju samostalnog praćenja suđenja za krivična dela sa koruptivnim elementom.\nPrvi deo treninga otvorio je Ivan Ilić, asistent na Pravnom Fakultetu u Nišu i rukovodilac Pravne klinike, koji je govorio pravnoj prirodi suđenja za krivična dela sa elementom korupcije. U nastavku je Jasmina Stevanović, viša savetnica u Odeljenju za kontrolu imovine funkcionera Agencije za borbu protiv korupcije, upoznala studente sa postupcima prijavljivanja i kontrole imovine i prihoda funkcionera.\nU praktičnom delu treninga, Milan Filipović, pravni savetnik YUCOM-a, govorio je studentima o značaju i smernicama za monitoring suđenja za krivična dela sa elementima korupcije. Usledio je rad u grupama, gde su studenti analizirali pojedinačne slučajeve i izveštaje sa istih.\nTrening je zatvorila Sudija Apelacionog suda u Nišu, Dijana Janković, sa izlaganjem o prirodi krivičnih dela sa elementima korupcije i specifičnostima sudskih postupaka za ova krivična dela, iz perspektive sopstvenog iskustva.\nTrening je pohađalo 20 studenata prava, koji će u narednom periodu pratiti suđenja za krivična dela sa elementima korupcije pred Višim sudom u Nišu.


Epidemiološka situacija složena, zdravstveni sistem pod velikim pritiskom\nEpidemiološka situacija u gradu je složena, a zdravstveni sistem i zaposleni u njemu pod velikim pritiskom. To je konstatovano na današnjoj sednici Gradskog štaba za vanredne situacije, kojom je predsedavao gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura.\nOvom prilikom je još jednom apelovano na građane da se striktno pridržavaju postojećih protivepidemijskih mera, kao što su vakcinacija, nošenje maske u zatvorenom prostoru i držanje distance.\nDirektor Doma zdravlja “Dr Boško Vrebalov” dr Zdravko Ždrale rekao je da se ta ustanova suočava sa nedostatkom kadra. On je objasnio da je deo lekara i medicinskog osoblja na bolovanju, a da je deo angažovan u novoj kovid bolnici u Novom Sadu.\nPROČITAJTE JOŠ: Humanitarni centar “Duga” sprovodi kampanju “Svako može da pukne”\nPrema njegovim rečima, najveći pritisak trpi Respiratorni centar na „Zelenom polju“. Tamo se na dnevnom nivou pregleda između 100 i 120 ljudi. Takođe, Služba hitne medicinske pomoći je u obavezi da prevozi oporavljene bolesnike iz kovid bolnice u Novom Sadu do njihovih domova. Stoga su kapaciteti Doma zdravlja angažovani i u tom smeru.\nDirektor Zavoda za javno zdravlje Zrenjanin dr Predrag Rudan je rekao da je broj potvrđenih aktivnih slučajeva zaraze koronavirusom na teritoriji grada oko 1.200.\n– Cifre govore da smo stigli do vrha ovog talasa pandemije i da postoji blago povećanje od desetak slučajeva na dnevnom nivou. To nema većeg uticaja u odnosu na ukupan broj obolelih. Očekujemo da će se u toku naredne dve nedelje održati ovakvo stanje. Nakon toga bi, ukoliko se budemo pridržavali mera, trebalo da dođe do poboljšanja situacije i blagog pada novozaraženih – ocenio je dr Rudan.\nOve nedelje registrovano 35 slučajeva zaraze među gimnazijalcima\nBroj hospitalizovanih kovid pacijenata u Opštoj bolnici Zrenjanin trenutno je 77, a kapacitet postelja povećan je na 110. Pomoćnik direktora Opšte bolnice dr Vanja Kunkin je naglasio da brine broj pregleda na infektivnom odeljenju, koji iznosi oko 150 na dnevnom nivou. Zabrinjava i porast broja pregleda na odeljenju pedijatrije.\nKao povoljna je ocenjena situacija u Gerontološkom centru Zrenjanin. Tamo je vakcinisano skoro 90 odsto korisnika i 60 odsto zaposlenih i trenutno nema korisnika pozitivnih na koronavirus.\nPredsednik Aktiva direktora srednjih škola i direktor Zrenjaninske gimnazije Milan Radaković rekao je da se nastava u svim školama u najvećoj meri odvija redovno. On je dodao da je povratak na trajanje časa od 45 minuta doneo kvalitetniju i obuhvatniju nastavu.\nU Zrenjaninskoj gimnaziji je u toku ove nedelje registrovano 35 slučajeva zaraze među učenicima. U skladu sa tim, četiri odeljenja su prešla na kombinovanu, a jedno na onlajn nastavu.\nTagoviDom zdravlja "Dr Boško Vrebalov" epidemiološka situacija Gradski štab za vanredne situacije korona virus Zavod za javno zdravlje Zrenjanin\nHumanitarni centar “Duga” sprovodi kampanju “Svako može da pukne”


– Otvaraju se potencijali za saradnju sa tržištima na kojima se zbog pandemije i otežanog trasnporta robe iz Azije pojavljuje deficit u nameštaju i proizvodima od drveta. Ova situacija daje šansu domaćim proizvođačima nameštaja i proizvoda od drveta da plasiraju svoje proizvode pre svega na zahtevna tržišta zemalja Evropske unije – kaže za eKapiju Nataša Govedarica, sekretar Udruženja za šumarstvo, preradu drveta i industriju nameštaja i papira Privredne komore Srbije.\n– Ove godine su turistička putovanja liberalizovana, te se deo sredstava koji je prošle godine ulagan u renoviranje domaćinstava, trošio na letovanja – navodi.\n– Domaće kompanije se trude da radnike obezbeđuju i iz inostranstva, kako proizvodni procesi ne bi trpeli – ističe Govedarica.\n– Svakako da su investicije i subvencije potrebne u ovom sektoru industrije – smatra naša sagovornica.\n– Na taj način stiče se prepoznatljivost srpskog nameštaj po kvalitetu i poreklu, a time se i višestruko podiže cena proizvoda, u odnosu na primarnu preradu same sirovine – zaključuje sekretar Udruženja za šumarstvo, preradu drveta i industriju nameštaja i papira PKS.\nGrad Zrenjanin ustupa zemljište za izgradnju prečistača otpadnih voda preduzeću Begej water\nPrevious articleU Srbiji registrovan milioniti zaraženi pacijent\nNext articleTaksi vukao telo više od jednog kilometra, ništa nije primetio


Druga godišnjica ubistva Olivera Ivanovića - Izazov\nNovi magazin 16. januara 2020. 07:20\nSpecijalno tužilaštvo Kosova podiglo je početkom decembra optužnicu protiv šest osoba koji se terete za umešanost u njegovo ubistvo a izdat je međunarodni nalog za hapšenje Milana Radoičića i Zvonka Veselinovića zbog, kako se navodi u optužnici, upravljanja kriminalnom grupom.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenio je da je cilj optužnice da se okrivi srpski narod, navodeći da je Priština odbijala saradnju na rasvetljavanju zločina koji je počinjen na teritoriji van domašanja srpskih istražnih organa.\nGrađanska inicijativa SDP najavila je da će danas obeležiti drugu godišnjicu ubistva Ivanovića. Prošle godine položeno je cveće na mestu gde je ubijen, a održane su i druge manifetacije.\nBejrut posle eksplozije – pomoć stiže iz celog sveta, šteta se procenjuje i do 15…\nProfesorska kolonija proglašena za kulturno-istorijsku celinu, kraj ili početak…


Posle MVP titule, Jokić dobija i svoju Guaranu?! - mediji.net\nPosle MVP titule, Jokić dobija i svoju Guaranu?!\nDa li se stvarno planira lansiranje Jokićeve Guarane, ili je u pitanju šala brenda poznatog po duhovitoj komunikaciji na društvenim mrežama?\nOd kada je poznati domaći brend energetskog pića objavio na Instagramu snimak Guarane sa potpisom Nikole Jokića, internet bruji: svi žele da probaju MVP ukus\nNikola Jokić je postao MVP NBA lige, a sad će možda imati i svoju Guaranu?!\nFanovi se već se raspituju da li će moći da je kupe, a traže je i iz Denvera.\n"Au koji ste vi kraljevi", jedan je od komentara, dok je drugi...\nkako izgleda zaista božo vrećo bez šminke i stajlingaPročitajte još na ovu temu\nksenija knežević članica grupe hurricane aktivna je na društvenim mrežama, a pogotovo na instagramuViše od 100 tekstova\nali aliPreko 400 vesti\nOsniva se sud sličan Haškom tribunalu\n"U vrlo skoro vreme biće osnovan novi međunarodni antikorupcijski sud, a nakon Deklaracije o borbi protiv korupcije UN-a i najavljenih sankcija Sjedinjenih Američkih Država za države Zapadnog Balkana", rekao je Šunjka.Šunjka je kazao da će antikorupcijski sud funkcionisati na principima haškog...\nSa terena 140: Ko se boji Rafe još?! [podcast] - Sport\nU 140. epizodi podkasta "Sa terena" pričamo o drugoj tituli Novaka Đokovića na Rolan Garosu, a 19. na Grend slem turnirima.\nMediji: Sigurnosne kamere otkrile nove detalje pogibije dečaka\nKako javljaju mediji, njega je u bazen navodno gurnuo osmogodišnji drugar, s kojim je bio u igri u okolnom šumarku.Utopljenog dečaka je oko 22 sata pronašla policija, kojoj su roditelji prijavili nestanak sina. Oba dečaka, koji su neplivači, došli su sa drugog kraja grada (kod stare ciglane) da se...


Druga debata N1\nDebata N1: Svi veruju u cenzus, ne i u saradnju sa SNS-om\nIzbori BG Autor:Jovana Štetin Lakić27. feb. 201819:03 > 28. feb. 2018 21:57\nGosti druge debate N1 posvećene beogradskim izborima bili su Miloš Jovanović, kandidat za gradonačelnika DSS, druga na listi LDP-a Anita Mitić, Milica Đurđević Stamenkovski, lista "Beograd ima snage - Zavetnici", Sandra Borđoški, kandidatkinja za odbornicu SPP, Predrag Marković, nosilac liste POKS i Saša Mihajlović iz Zelene stranke.\nBez izuzetka – u cenzus veruju svi jer se, kažu, u suprotnom ne bi ni kandidovali na gradskim izborima u Beogradu. Iako im predizborna istraživanja ne daju naročite šanse za odbornička mesta, smatraju da će javnost biti iznenađena rezultatima izbora. Sa druge strane, ukoliko budu u prilici da pregovaraju – retko ko želi saradnju sa Srpskom naprednom strankom.\n„Koalicija sa SNS-om ne dolazi u obzir, posle ‘svinjarija’ koje su napravili u Beogradu, to jednostavno nije moguće. Za nas takođe nije prihvatljiva nijedna desničarka, nacionalistička stranka koja se zalaže za ukidanje svega onoga što su tekovine demokratije. Sarađivaćemo sa proevropskim strankama koje se zalažu za vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava“, kaže u N1 debati Anita Mitić sa liste Liberalno demokratske partije.\nNa pitanje što sam takvim partijama nisu napravili predizbornu koaliciju već na izborima nastupaju samostalno, objašnjava da je LDP želeo da pruži šansu novim ljudima, novim licima koji do sada nisu bili u političkoj areni.\n„Sa njima ćemo do cenzusa“, uverena je.\nMiloš Jovanović iz DSS-a kaže da je ta stranka takođe izvršila smenu generacija i da su uvereni u ulazak u Skupštinu grada Beograda.\n„Bilo kakav razgovor sa strankama koje su danas na vlasti u Beogradu ne dolazi u obzir, a spremni smo da razgovaramo sa svim strankama opozicije ali ćemo naravno voditi računa o prioritetima za Beograd. Ako sa njima možemo naći zajednički jezik – ne vidim nijedan razlog da ne učestvujemo u gradskoj vlasti“, kaže Jovanović za N1.\nU sebe i pokret koji predstavlja siguran je i Predrag Marković.\n„Ljudi me zaustavljaju na ulici, srećni su, navijaju, pa 73 godine čekaju da zaokruže kraljevinu Srbiju na glasačkom listiću“, izjavio je nosilac liste Pokreta obnove Kraljevine Srbije, međutim, ne precizirajući sa kim će sarađivati, uz opasku da prvo mora da vidi koje stranke će biti u pozciji da učestvuju u radu gradske skupštine.\n„Mi ne sklapamo trule koalicije i trule kompromise“, izjavila je u debati N1 Milica Đurđević Stamenkovski, prva na listi „Zavetnika“.\n„Bićemo najveće iznenađenje ovih izbora, sigurno prelazimo cenzus“, dodaje jer tvrdi da su Zavetnici razbili ‘predrasude o sebi’.\n„Za nas nije prihvatljiva ni koalicija oko Dragana Đilasa, ni oko Srpske napredne stranke, ali imaćemo dovoljno odbornika u skupštini da se borimo za ideje ljudi koji su nas podržali“, kaže Đurđević Stamenkovski.\nZa razliku od ostalih sagovornika N1, Sandra Borđoški iz Stranke pravde i pomirenja kaže da na pitanja o koalicijama ‘ne daju odgovore’, zato što je politika nešto što se menja iz dana u dan i zato što je teško imati konačan stav.\nTeško je reći koliko možemo osvojiti mandata, kaže Saša Mihajlović iz Zelene stranke.\n„Ne bismo sarađivali sa Srpskom naprednom strankom na način na koji oni misle da možemo da sarađujemo ali takođe ne bismo ni sa svim opozicionim strankama. Podsetiću vas da je u Austriji na izborima za predsednika pobedio čovek iz Zelene stranke – vreme je da i nas izaberu Beograđani“, objašnjava Mihajlović za N1.\nAnita Mitićbeogradski izborimiloš jovanovićPredrag MarkovićZavetniciZelena stranka


Prijavite se za Ebbe Nielsen nagradu – Mreža za izgradnju mira\nObjavljen je poziv za učešće na konkursu za nagrađivanje inovantivnih radova koji se tiču biodiverzitetske baze podataka kao i alata koji se koriste na Globalnoj platformi za informacije o biodiverzitetu (GBIF), u smislu unaprijeđivanja otvorene nauke.\nGlobalna platforma za informacije o biodiverzitetu je istraživačka infrastruktura otvorenog tipa, finansirana od strane vlada i namijenjena pružanju podataka o svim vrstama života na Zemlji svim zainteresovanim širom svijeta.\nTakmičari mogu da se opredijele za razvoj novih aplikacija, vizuelizaciju, metode, razvijanje radnih procesa ili analiza, često koristeći GBIF interfejs za razvoj aplikacijs u svrhu pristupanja podacima. Učesnici takođe mogu da nadograde ili prošire mogućnosti primjene postojećih alatki i funkcija dostupnih širom GBIF mreže. Organizatori ohrabruju takmičare da pregledaju radove prethodnih pobjednike, kao i prethodne pobjedničke ideje za radove, probleme ili pristupe koje će možda željeti da slijede.\nŽiri će nagraditi dobitničke radove u iznosu do 20.000 eura.\nTakmičenje je otvoreno za sve pojedince, timove sačinjene od pojedinaca, kompanije i njihove zaposlene, te vladine agencije i osobe koje rade u njima.\nKako biste se prijavili potrebno je da popunite prijavni formular.\nKonkurs za izradu originalnih suvenira grada Bihaća...\nInternacionalno fotografsko takmičenje “Changing Times...\nUčestvujte u dizajniranju čovječanstva nakon Korone


EU još bez definitivne odluke o sudbini Sporazuma sa Srbijom\nEvropski ministri su jednoglasno pozdravili hapšenje Radovana Karadžića. Medjutim, nisu donijeli konkretnu odluku o sudbini Privremenog sporazuma sa Srbijom. Njegovo odmrzavanje treba očekivati nakon što se susretnu ambasadori članica, u najskorije vrijeme, u koordinaciji sa haškim tužiteljima iz uz podršku Evropske komisije.\nHapšenje Radovana Karadžića jeste krupan, kažu u sjedištu evropskih institucija, ključni korak za pomirenje i stabilnost regiona, ali i za naperedovanje Srbije prema Evropi. U utorak je, medjutim, izostala konkretna evropska odluka o tome zato što su ministri bili donekle zatečeni zbivanjima- pripremili su prije vijrsti iz Berograda zaključke kojima pozdarvljaju formiranje nove, pro-evropdske vlade, koju su pozvali na aktivno učešće u evropskim naporima da se stabilizuje Balkan.\nVijest o hapšenju nekadašnjeg lidera bosanskih Srba je otvorila mogućnost da se odmrzne Privremeni sporazum sa Srbijom, koji sadrži trgovinske stavke, koje je opet mùoguće realizovati odmah. Takav potez su žastupali najviše evropski komesar za prioširenje, Oli Ren i visoki predstavnik EU, Havijer Solana.\nKonačno, nakon ministarske rasprave, a u nedostatku ocjene stepena saradanje Srbije sa Hagom koja bi trebala da dodje od haških tužitelja, zaključili su da odliku o odmrzavanju Sporazuma prepuste svojim stalnim ambasardorima, COREPER-ima, koji će se sastati nekoliko puta do kraja mjeseca. To je prenijeto i šefu srpske diplomatije, Vuku Jeremiću, koji se, uz ministarski sastanak, susreo sa\nevropskim komesarom za proširenje, Renom i visokim predstavnikom EU, Solanom.\n"Koliko ja razumijem, COREPER će cijelu situaciju sa Srbijom da razmatra vrlo skoro, a stav Komisije, kakkav ćemo iznijeti članovima COREPER-a, je poznat- da se započne sa primjenom Privremenog sporazuma sa Srbijom, slijedeći ovaj ključni trenutak Karadžićevog hapsenja. U isto vrijeme, od ključne je važnosti da Srbija nastavi sa efikasnom saradnjom sa Haškim Sudom, što bi trebalo da vodi do hapšenja preostalih bjegunaca, posebno Ratka Mladića. Sasvim je očito da kandidatski status bez nastavljene i suštinske saradnje sa Hagom neće biti moguć", kaže evropski komesar za proširenje, Oli Ren.\nMedjutim, pitanje novinara ministrima spoljnih poslova EU bilo je - zar je trebalo skoro deceniju i po da se uhapsi haški optuženik i ako je hapšenje rezultat evropskog pritiska i uslovljavanja, zašto on nije primjenjen ranije:\n;inistar spoljnih poslova Francuske i predsjedavajući EU, Bernar Kušner:\n"Da li smo mi odgovorni za počinjene zločine? Naravno da nismo. Odgovorni smo za Haški tribunal, jer smo ga osnovali, stvorili. Naravno, bilo je teško, skoro nemoguće uhapsiti sve optužene za ratne zločine , ali se sjećam kada su Francuzi bili u BiH, bili su optuženi da nisu dovoljno oštri pri tragannju za optuženima - ali, vjerujte, bili su oštri, pokušavali su uvijek iznova da ih nadju sa ostalim nacijama koje su u to bile uključne. Nekada su bili blizu hapšenju, svakako smo sve pokušali... Karadžić je uhapšen u Srbiji gdje je, samo mogu reći, bio ugošćen, bio zaštićen. Nije, dakle, uhapšen u nekoj od naših zemalja. Da, sve je to prilično kasno govorim o porodicama žrtava koje se pitaju kako da nije uhapšen ranije ali - bolje i kasnije nego nikada".\nKonačno, vijest iz Beograda je ohrabrujuća za pravdu i pomirenja i evropske perspektive Srbije i regiona. A Beograd dobre vijesti iz Brisela treba da očeku!je već narednih dana, do kraja ovog mjeseca, što će otvoriti put za brzi prolazak kroz stavke Sporazuma i sticanje mogućnosti za skotro apliciranje za kandidatski satus - uz, podsjećaju i danas evropski ministri, ispunjenje neophodnih uslova.


Državne institucije i preduzeća potrošile su od 2011. do 2014. najmanje 840 miliona evra za usluge marketinga, sponzorstva i donacija, procena je Saveta za borbu protiv korupcije. Prema podacima koji su Savetu dostavljeni, 124 državne institucije i preduzeća potrošile su u navedenom periodu 60,9 miliona evra, ali je to, kako ukazuje članica Saveta Miroslava Milenović minimalan iznos jer, paradoksalno, ni Vlada Srbije, koja je Savet osnovala, a ni najveća javna preduzeća nisu dostavili potpune podatke.\n“Telekom i Srbijagas kažnjeni su od strane poverenika sa po 180.000 dinara, međutim i dalje tvrdoglavo odbijaju da dostave bilo kakve informacije. Iz dostupnih informacija, iz finansijskih izveštaja i sa sajta Agencije za privredne registre može da se samo nasluti da se radi o milionskim iznosima i to u evrima, ne u dinarima”, kaže Milenović.\nNavela da je i da Informatika AD iz Novog Sada, dostavlja informacija na kašičicu, ali i da je i u tom slučaju reč o milionskim iznosima. Savet je u izveštaju naveo niz primera, iz kojih se vidi kako se simulira konkurentnost i transparennost, a procedure, podvlači Miroslava Milenović, izvrgavaju ruglu.\nPutem oglašavanja i marketinga stvara se zavisan odnos medija od vlasti, iz koga mediji izvlače finansijsku korist, a predstavnici vlasti dobijaju servilne medije, ucenjene mogućnošću da ostanu bez sredstava od oglašavanja i marketinga. Dodelom donacija ili sponzorstva umanjuje se ili u potpunosti eliminiše mogućnost kritičkog izveštavanja.\n“Da li sa finansijskim uticajem može da ide uticaj koji utiče na rad medija - naše je mišljenje da svakako može i da je kod nas jako izražen i mi mislimo da na ovaj način dolazi do lične promocije, partijske promocije, dolazi do prikazivanja stvarnosti na jedan način koji ne odgovara uvek realnosti”, navodi predsednik Saveta Miroslav Milićević.\nU Zakonu o oglašavanju, ukazuje Saša Gajin iz Centra za unapređivanje pravnih studija, više nema odredbi koje ograničavaju mogućnost organima javnih vlasti da se oglašavaju.\n“Te odredbe su izmeštene iz zakona i mi praktično sada ne znamo pod kojim uslovima u kojim slučajevima koji organ javne vlasti može da se oglašava, pri čemu su u taj organ javne vlasti smešteni i oni koje zovemo javne ustanove i preduzeća”, kaže Gajin.\nSavet za borbu protiv korupcije, kažu njegovi predstavnici, već je ukazivao da najavljena privatizacija neće moći da reši problem medija, već da je u medijima pre svega problem nestransparentno finansiranje i trošenje sredstava i regulativa koja podstiče takav način trošenja.\nFinansiranje medija najnetransparentniji je aspekat medijskog sistema i jedna od najčuvanijih tajni, ocenjuje naučna saradnica u Institutu društvenih nauka Jovanka Matić.\n“Ta crna kutija medijskog finansiranja je veoma složena, ima mnogo pregrada i u njoj obitava jako veliki broj aktera u vrlo raznovrsnim, simbiotskim i parazitskim međusobnim odnosima. U našem ekonomskom sistemu to da li ćete dobiti nekakav reklamni ugovor ili nećete može da se izjednači sa dilemom opstati ili potonuti. I ovaj kanal se veoma lako koristi za politički pritisak na medije. Sa stanovništva javnog interesa, najproblematičnije je to da se javni novac troši na stvaranje pozitivne slike o radu državnih organa i javnih preduzeća, u krajnjem slučaju političkih struktura koje iza njih stoje”, ukazuje Jovnaka Matić.\nHibrid - tako profesorka fakulteta političkih nauka Snježana Milivojević opisuje medijski sistem u Srbiji, koji opstaje i nakon dvadeset pet godina pokušaja da se uvede red u haos.\n“Zašto ti pokušaju ne uspevaju, uprkos dva talasa političkih i zakonskih reformi, uprkos ekonomskoj krizi koja je potresla svetske medije i dolazi i do nas, preko velikih oglašivača, kroz međunarodne kontakte itd. Uprkos digitalizaciji, i tehnološkom procesu - naš haos opstaje. Onda shvatite da je veliki otpor promenama, i da je on smešten negde gde moć omogućava da ta volja opstane”, kaže Snježana Milivojević.\nIzveštaj Saveta značajan je zato što taksativno ilustruje poslovne odnose između javnih preduzeća, ministarstava, marketinških agencija, do samih medija, rekla je urednica Peščanika, organizatora okruglog stola, Svetlana Lukić.\n“Kada imate u vidu izveštaj koji se odnosi na vlasničku strukturu medija, a ni KGB ni CIA ne mogu da saznaju ko je vlasnik, recimo Politike za početak, i dodate nalaze iz ovog izveštaja, onda to više nije krimi priča koja ima jednog ubicu, nego je to ‘Ubistvo u Orijent ekspresu’. Dakle, to su i političke elite, i marketinške agencije, i korumpirani urednici i novinari, to su i regulatorna tela koja se ne bave svojim poslom. Novinari ili mediji ispadaju žrtve, međutim, potenciram da su najveće žrtve građani koji sada recimo treba da se odrede na sledećim izborima. Na osnovu čega, na osnovu kojih informacija, na osnovu kojih medija?”, kaže Svetlana Lukić.\nSavet za borbu protiv korupcije najavio je rad na četvrtom izveštaju, kojim će pokušati da sagleda efekte medijskih zakona iz 2014., a baviće se i privatizacijom medija u prošloj godini.


26 mаrtа, 2022\nProšlo je tek četiri meseca, a evo nas ponovo u Džedi, sa doduše potpuno različitim automobilima, i po svemu sudeći, drugačijim šampionatom.\nJoš bitnije, za razliku od prošle godine, ovog puta na obalu Crvenog mora stižemo bez straha da bi betonski zidovi kojima je opasan asfalt najbrže „gradske“ staze na svetu mogli da presude ko će osvojiti titulu, pa bismo mogli opušteno da uživamo u ludilu Tilkea juniora, samo da nema druge vrste straha.\npod senkom licemerja\nRakete koje su pale na rafineriju desetak kilometara od staze su ne samo ozbiljno dovele u pitanje održavanje ovogodišnje Velike nagrade Saudijske Arabije, već i bacile novo svetlo na ideju da se uopšte trkamo u državi kojom upravlja jedan od najrepresivnijih režima na svetu.\nZa sada je odluka da trke bude, te ostaje samo crni dim na horizontu da nas podseća na licemerje sveta u kojem živimo, gde se jedna vrsta represije kažnjava isključivanjem sportista dok se na drugu vrstu represije aktivno žmuri. No ovo nije priča o tome, pa evo nekoliko redova o početku nove ere Formule 1.\nBez obzira za koji tim navijate, ukoliko ste pravi ljubitelj Formule 1, morate se usaglasiti da je za sport dobro kada Ferari ponovo pobeđuje. Knjige su ispisane o toj posebnoj vezi Skuderije i elitne kategorije svetskog auto-sporta, ali ako ćemo pošteno, i dalje nije jasno da li je Formula 1 potrebnija Ferariju ili je upravo obrnuto.\nI to je u redu, dokle god ta neraskidiva veza između najbržeg cirkusa na svetu i ekipe sa amblemom propetog konjića postoji. Jer bez Formule 1, brend iz Maranela bi bio „tek“ jedan od proizvođača luksuznih automobila, u rangu sa svim ostalim Lamborginijima, Maseratijima, Bugatijima, Poršeima ili Aston Martinima.\nAli kao tim koji je učestvovao u svim šampionatima Formule 1, od 1950. godine do danas, Ferari ima punokrvnu trkačku patinu za koju bi svi ostali proizvođači superautomobila platili bilo koju cenu, samo kada bi takav pedigre mogao da se kupi.\nZauzvrat, kontinuirano prisustvo crvenih automobila na startnoj listi, čak i kada su toliko loši da je borba za pobede, a kamoli titule izvan domena realnosti i najzagriženijih tifoza, daje Formuli 1 pečat ekskluzivnosti koji joj omogućava da duže od sedam decenija okupira imaginaciju planete kao premijerna kategorija svetskog auto-sporta.\nZato je možda pošteno reći da je Ferari Formula 1, odnosno da je Formula 1 Ferari jer je potpuno jasno da glavna vrednost oba entiteta leži u uspehu onog drugog, pa otuda i ona ocena sa početka teksta.\nDa se ovaj uradak ipak ne pretvori u panegirik timu iz Maranela, s vremena na vreme se pobrine sam Ferari, kada užasno glupim, najčešće nadmenim potezima uporno na pogrešan način demonstrira sopstvenu posebnost.\nSvesni koliko su bitni za Formulu 1, ali nesvesni da nikada ne mogu biti veći od samog sporta, prečesto sebi dozvoljavaju lov u mutnom, što smo poslednji put videli tokom 2019. godine.\nZamešateljstvo sa motorom je te sezone svoju rezoluciju dobilo kroz korišćenje instituta oportuniteta čime je Ferari samo potvrdio visok plasman na listi nepodopština u sportu, odmah iza izvesne ekipe iz Torina.\nIpak, danas, kada Ferari posle dugog niza posnih godina ponovo ima automobil vredan borbe za titulu, a svakako i vozača koji bi morao karijeru da okruni (barem jednom) titulom svetskog šampiona, nije trenutak da prizivamo duhove prošlosti. Pogotovo ne nakon spektakla koji nam je nova Formula 1 pružila na otvaranju sezone u Bahreinu.\nBez ikakvog preterivanja, dovoljno je pogledati samo sekvencu od 17. do 19. kruga trke i fantastičnu borbu Leklera i Ferstapena, pa da se prizovu sećanja na Dižon 1979. i legendarni dvoboj Žila Vilneva i Renea Arnua.\nTa poslednja dva kruga Velike nagrade Francuske godinama zasluženo nose epitet najboljeg trkanja u istoriji (ili bar onom delu istorije koji su pokrile televizijske kamere) Formule 1.\nIz romantičnih razloga, za neke će gladijatorski okršaj crvenog i žutog automobila iz glorifikovane ere elitne kategorije auto-sporta to zauvek i ostati, ali neće proći mnogo vremena, a neke nove generacije će guglati Šarla i Maksa i Bahrein 2022, te na jutjubu uživati baš kao i mi nekada sa Žilom i Reneom.\nNajbolje od svega, nezavisno od toga za koga ste navijali, u tom duelu je pravi pobednik Formula 1, koja je posle mnogo lutanja konačno ponovo dobila automobile koji su kadri da učestvuju u bliskom trkanju, pa nije previše optimistično verovati da nam sledi sezona puna sličnih uživanja.\nOno što još ne znamo je da li ćemo, osim zanimljivog trkanja, imati i uzbudljiv šampionat jer je za bilo kakvu ocenu odveć rano. Ferari je maksimalno iskoristio probleme Red Bula sa pumpom za gorivo, što je i Mercedesu donelo bolji plasman nego što trenutno vrede.\nSkuderija mora da iskoristi početnu fazu šampionata i napravi bodovnu zalihu u odnosu na glavne konkurente jer nam iskustvo iz prethodnih sezona govori da po pitanju unapređenja automobila tokom sezone Maranelo veoma zaostaje i za austrijskom i za nemačkom ekipom.\nRed Bul zato i uz sve svoje probleme sa pouzdanošću, tako karakteristične za prve iteracije automobila sa potpisom Ejdrijena Njujia, ostaje favorit broj jedan, a samo neko naivan bi iz računice eliminisao osmostruke uzastopne šampione u konkurenciji konstruktora, predvođene najtrofejnijim vozačem u istoriji Formule 1.\nNeće zato mnogo proći, a u borbi za titulu ćemo verovatno imati tri tima, što je situacija koju nismo videli još otkako je 2008. Zauber prokockao šansu da se umeša u obračun Ferarija i Meklarena.\nDobra vest je i da ostatak karavana deluje kompetitivno, pa bismo već u Džedi, uz pomoć betonskih zidova i bezbednosnog automobila možda mogli da na podijumu vidimo i nekog ko nije za volanom jedne od tri vodeće ekipe.\nOriginalna Alfa deluje moćno, Alpina je možda i prvi favorit za poziciju četiri u konkurenciji konstruktora, dok su Has i ona druga Alfa sposobni za iznenađenja. Aston Martin će tokom sezone biti sve bolji – pogotovo kada se Fetel vrati – a Meklaren nije ni blizu onoliko loš koliko je to izgledalo u Zalivu.\nOstaje Vilijams, koji je u ovom trenutku verovatno najsporiji, ali ne bez šansi da povremeno pomrsi konce ostatku donjeg doma.\nDžeda je čak i prethodnoj generaciji automobila obezbedila pozornicu za uzbudljivo trkanje, pa nema sumnje da će i sa novom, mnogo konkurentnijom klasom bolida biti tako.\nKao kakva ocvala primadona arabijska staza pokušava da ukrade glavnu ulogu od onih kojima je namenjena – vozača – i dok je to bila jeres u vreme kada se vozila na startu poslednje nedelje sezone, ta osobina joj sada, kada je druga trka u kalendaru, i te kako ide u prilog.\nČak i bez projektila ispaljenih iz Jemena, uzbuđenje u nedelju ne bi smelo izostati.\nAuto-Moto 10 аprilа, 2022\n„Red Bul i Mercedes su još uvek...\nAuto-Moto 8 аprilа, 2022\nFerstapen u završnici pretekao Leklera i slavio...\nAuto-Moto 27 mаrtа, 2022\nAuto-Moto 26 mаrtа, 2022


Novi oglas UCG za dodjelu kredita za rješavanje stambenog pitanja zaposlenih - CdM\nUniverzitet Crne Gore raspisaće novi oglas za dodjelu novčanih sredstava – kredita za rješavanje stambenih potreba zaposlenih, nakon što je danas Stambena komisija donijela Odluku o poništenju prethodno datog oglasa, objavljenog 30. decembra 2019. godine, uz ovlašćenje Upravnog odbora.\nPredsjednik Upravnog odbora UCG Duško Bjelica je saopštio da je Komisija dostavila zahtjev za davanje ovlašćenja za poništenje Oglasa nakon razmatranja određenih pitanja zaposlenih koji su zainteresovani za rješavanje svoje stambene potrebe.\n„Zaposleni su, kako se i navodi u Zahtjevu Komisije, iskazali određene nedoumice u smislu pojedinih odredbi Pravilnika o rješavanju stambenih potreba zaposlenih na Univerzitetu Crne Gore dodjelom novčanih sredstava – kredita, a u vezi sa odredbama drugih Pravilnika kojima je regulisana stambena problematika zaposlenih“, saopštio je Bjelica.\nOn je dodao da je Komisija odlučila da predloži poništavanje predmetnog oglasa, kako bi se izmjenama i dopunama Pravilnika o rješavanju stambenih potreba zaposlenih na Univerzitetu Crne Gore dodjelom novčanih sredstava – kredita izvršila izmjena pojedinih odredbi Pravilnika radi precizne primjene propisa.\nUpravni odbor je prihvatio razloge Komisije za poništenje Oglasa kao opravdane i dao ovlašćenje Komisiji da donese odluku o poništavanju Oglasa, bez odlaganja, uz obavezu objavljivanja u Biltenu UCG.\nIstovremeno, Upravni odbor je obavezao rektora UCG Danila Nikolića da u razumnom roku dostavi Upravnom odboru predlog izmjena i dopuna važećih pravilnika kojima je regulisana oblast rješavanja stambenih potreba zaposlenih na UCG, sagledavajući date razloge Komisije i druge valjane razloge, nakon čega će se steći uslovi za raspisivanje novog oglasa za dodjelu kredita.\nTagsDanilo Nikolić Duško Bjelica novčana sredstva stanovi Univerzitet Crne Gore\nSvak cast. Vrijeme vise bilo\nSvaka cas rukovodstvu UCG sto pokazuje razumijevanje za zaposlene


Neda Arnerić u bolnici: Lekari joj spasili život 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nGlumica Neda Arnerić sinoć je je hitno prebačena u bolnicu.\nNju je u besvesnom stanju pronašao brat koji je, nakon što mu glumica nije odgovarala na telefonske pozive, uz pomoć bravara obio stan, piše "Kurir".\n"Nedu su zatekli kako leži na podu. Ekipa Hitne pomoći ubrzo je došla po pozivu i Neda je prevezena u bolnicu", rekao je neimenovani izvor listu.\nKomšije su potvrdile da se glumičin brat pojavio sa ćebetom u ruci i potvrdio im da joj je pozlilo.\nGlumica je primljena na VMA u teškom zdravstvnom stanju, potvrđeno je "Tanjugu" u toj bolnici.\nPoslednje što beogradski mediji javljaju je da je nakon napora lekara, Nedi stanje trenutno stabilno.


Oko 350.000 ljudi u Srbiji radi za 27.000 dinara, još toliko ima platu između 31.000 i 32.000 dinara, na mesečni lični dohodak oko 200.000 ljudi čeka između tri i šest meseci, a 80.000 radnika uopšte ne prima platu.\nSrbija je zemlja sa maltene najnižom minimalnom zaradom u Evropi, država u kojoj se prava iz oblasti rada, kako izgleda, ne poštuju onako kako bi trebalo. Radnici najčešće prijavljuje diskriminaciju upravo u oblasti rada i zapošljavanja, žaleći se na nedostojanstven rad koji, između ostalog, podrazumeva i nisku mesečnu zaradu.\nKako ističe Ranka Savić, predsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS), samo je Albanija iza nas sa najmanjom minimalnom zaradom, a oko 350.000 ljudi u Srbiji radi za 27.000 dinara, dok još toliko ima platu između 31.000 i 32.000 dinara. Na mesečni lični dohodak oko 200.000 ljudi čeka između tri i šest meseci, a ono što je posebno loše, dodaje Savićeva, jeste da oko 80.000 ljudi ide na posao i pritom ne prima nikakvu platu.\n– Srbija je danas u situaciji da polovina njenih zaposlenih prima manje od 42.000 dinara. Svi ovi podaci zbir su zvaničnih statističkih i podataka koje naša asocijacija prikuplja na terenu, budući da širom cele Srbije imamo naše sindikalne mreže. Poznato je da veliki broj preduzeća u Srbiji isplaćuje zarade niže od minimalne. Takve plate su mahom unapred ugovorene, jer kada su strani investitori dolazili u Srbiju, u ugovorima su im bile navedene baš takve visine plata za radnike. To je ono najporaznije, jer time država u stvari učestvuje u stvaranju privida jeftine radne snage kod nas – ističe Savićeva i dodaje da se primer „bednih” zarada u Srbiji najviše ogleda u industriji tekstila i obuće. – Naše privatizovane tekstilne kompanije zapravo rade za inostrane partnere. Imamo tako primere da se u Srbiji prave marame svetski priznate marke koje koštaju više od mesečne zarade radnika koji ih kroji – podseća predsednica ASNS-a, dodajući da radnička prava u Srbiji nisu na zadovoljavajućem nivou i zato što je na snazi, pre svega, restriktivan i loš Zakon o radu. Ipak, i kada bi se, dodaje ona, takav kakav je, zakon iole primenjivao i poštovao, položaj zaposlenih bio bi znatno bolji.\nStatus pojedinca i radnika kod nas nije na zavidnom nivou, jer postoji veliki broj građana koji ne ostvaruju svoja prava. Oni se sindikatima žale na kršenje radničkih prava iz oblasti Zakona o radu, gubitak posla, mobing... Da socioekonomska prava spadaju u red ljudskih prava koja se najviše krše potvrdila je nedavno i Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, povodom obeležavanja Međunarodnog dana ljudskih prava.\n– Diskriminacija se najčešće prijavljuje u oblasti rada i zapošljavanja. Zato smo Narodnoj skupštini nedavno podneli poseban izveštaj o diskriminaciji u oblasti rada, povodom deset godina primene Zakona o zabrani diskriminacije. Podaci iz ovog izveštaja nisu jedini pokazatelj rasprostranjenosti diskriminacije u društvu, ali ipak ukazuju na to kako zaposleni, nezaposleni i poslodavci shvataju diskriminaciju na tržištu rada u Srbiji – ističe Jankovićeva.\nIzvešataj pokazuje da poseban problem predstavlja diskriminacija žena, zatim diskriminacija na osnovu članstva u sindikalnim, političkim i drugim organizacijama, diskriminacija osoba sa invaliditetom, mlađih i starijih radnika, Roma i Romkinja, osoba na osnovu zdravstvenog stanja... Podnet je da bi se narodnim poslanicama ukazalo na pozitivne pomake, uočene nedostatke, kao i probleme i izazove u pogledu ostvarivanja ravnopravnosti i zaštite od diskriminacije na tržištu rada.


RTS :: Italijanska, a svetska – 17. januar je Svetski dan pice\nZanimljivosti Italijanska, a svetska – 17. januar je Svetski dan pice\nponedeljak, 17. jan 2022, 15:40 -> 17:19\nMada je i dalje najpoznatiji simbol Italije, pica se danas slavi u celom svetu jer je 17. januar izabran kao datum kada će biti slavljeno ovo jednostavno, ali omiljeno jelo širom planete.\nPica, pasta i mandolina, tri su simbola kojima se često opisuje Italija mada pica ostaje i dalje na prvom mestu. Unesko ju je proglasio 6. decembra 2017. godine baštinom čovečanstva, na dan kada se slave pica majstori iz Napulja, a italijanska porodica joj posvećuje bar jedan dan u nedelji.\nU Italiji se najčešće čuje i poziv: „Idemo na picu!“.\nZa Svetski dan pice izabran je 17. januar jer tog dana Katolička crkva slavi Svetog Antonija Abatea, zaštitnika životinja i pekara, te i pica majstora.\nItalijanski međunarodni lanac restorana „Itali“ (Eataly) sproveo je istraživanje po kome 86 odsto Italijana jede picu jednom nedeljno, a njih 40 odsto dva puta u toku sedmice.\nPicu na jelovniku najčešće imaju mladi između 18 i 24 godine i to tri puta nedeljno. Čak 84 odsto Italijana je spremno i da plati više za picu, ali da je napravljena od dobrih i kvalitetnih sastojaka.\nDa sastojci budu domaće proizvodnje traži 77 odsto Italijana, 66 odsto preferira picu čije testo narasta i par sati kako bi bila lakša za varenje.\nOmiljena pica je i dalje ona okrugla (76 odsto Italijana), a ono što se razlikuje u odnosu na prethodna istraživanja jeste da su Italijani spremni da probaju i neke druge ukuse sem klasičnih. Samo njih 11 odsto traži uvek istu vrstu pice.


Veći deo paketa pomoći zasniva se na zaštiti teniske baze, uključujući i kontinuirano finansiranje razvojnih centara i dve nacionalne akademije i podršku redovnim trenerima\nObjavljeno: 03.04.2020. 23:50h\nOpsežni paket mera pružiće dodatnu podršku svima u britanskom tenisu sa ciljem da iz ovog perioda izadju u što jačoj i zdravijoj poziciji čim to uslovi dozvole. Britanski igrači u konkurenciji singlova rangirani od 101. do 750. mesta i igrači u dublu od 101. do 250. mesta, koji ne primaju sredstva, ispunjavaju uslove za pomoć. Finansiranje i podršku će dobiti oni koji su najteže pogodjeni pandemijom, kojima su sada smanjeni ili prekinuti prihodi, a koji moraju da plaćaju račune ili da izdržavaju porodice.\nTakođe, najavljeno je i da će biti odobren veći nagradni fond na britanskim turnirima kada se takmičenja nastave. Veći deo paketa pomoći zasniva se na zaštiti teniske baze, uključujući i kontinuirano finansiranje razvojnih centara i dve nacionalne akademije i podršku redovnim trenerima. Izvršni direktor Saveza Skot Lojd i rukovodstvo primaće 20 odsto manju platu, dok će neki zaposleni dobiti plaćeno odsustvo sa 80 odsto plate. Ove nedelje otkazan je lononski Vimbldon, a odložena je cela sezona na travi u Velikoj Britaniji.\nTenisBritanski teniski savezPomoćFinansijeIgrači\nNAJVEĆE POJAČANJE PARTIZANA: Crno-beli lansiraju novo lice, vreme je za nešto poptuno drugačije!\nOGLASIO SE TOMA MOMIROVIĆ, POSLE NAJAVE DA ĆE BITI MINISTAR: Njegove reči MNOGO GOVORE\nBIĆE TO SVADBA VEKA! Pogledajte kako će mladenci izgledati, KO je sve na spisku!


Njemačka mijenja politiku, biće posljedica po Balkan? - Leutar.net\n7. decembra 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\nNaime, Francuska je i s Angelom Merkel, odlazećom kancelarkom, pokušala da nađe način da se spoljna politika EU pojednostavi, odnosno da je ubuduće za spoljnopolitičke odluke u Savetu EU potrebna prosta većina, a ne konsenzus, kao što je sada slučaj, ali Merkelova nije prihvatala tu ideju.\nNova vlada, koju će predvoditi socijaldemokrata Olaf Šolc, mnogo je bliže francuskoj poziciji. Kako piše „Politiko“, već ovih dana bi mogao da se pojavi predlog koji bi pojednostavio neke spoljnopolitičke odluke, poput donošenja sankcija. Prema važećim pravilima, za odluku o sankcijama potreban je konsenzus, dok će, ako prođe novi predlog, za to biti dovoljna prosta većina.\nU narednim mesecima mogu se očekivati i predlozi o uvođenju odlučivanja prostom većinom i u ostalim oblastima spoljne politike, što je Francuska, uz još nekoliko uticajnih zemalja EU, i do sada zagovarala, ali sada i uz pomoć Nemačke, najuticajnije zemlje EU, to postaje značajno izvesnije.\nPrema pisanju „Politika“, prvenstvena namera ovog novog predloga je da ojača uticaj EU u globalnim odnosima kako bi se lakše pozicionirala u odnosu na ostale globalne sile, poput Kine, SAD i Rusije. S obzirom da nijedna zemlja EU sama ne bi mogla da blokira nijednu spoljnopolitičku odluku, to bi značilo jači uticaj Brisela i brže donošenje odluka. Iako se ne odnosi direktno na zapadni Balkan, očigledno je da bi jedno od područja gde bi novi mehanizmi mogli da se primenjuju u praksi upravo na region Balkana.“\nJedina globalna moć EU je njena ekonomska snaga, ali Komisija ne može ovo sredstvo da koristi u spoljnoj politici zbog pravila o vetu kada su u pitanju sankcije i spoljna politika. Čak i u situacijama kada se sve zemlje EU usaglase o uvođenju sankcija protiv, recimo, Rusije, pojedine vlade EU često koriste moć veta da osiguraju ustupke u nekim drugim oblastima ili da razvodne samu odluku“, ističe „Politiko“.\nAdnan Ćerimagić, analitičar Evropske inicijative za stabilnost, kaže za „Nezavisne“ da je nova Nemačka koalicija u svom sporazumu postavila prelazak na glasanje o spoljnopolitičkim i bezbjednosnim pitanjima u Savetu Evrope kroz kvalifikovanu većinu.\n„U samom sporazumu stoji da će se to pokušati napraviti kroz davanje određenih sigurnosti manjim zemljama da će njihovi interesi biti zaštićeni. Sama Nemačka ovo zagovara već nekoliko godina, ali da bi do toga došlo, moraju se sve zemlje članice saglasiti“, naglašava on.\nUprkos početnim najavama, kako on ocenjuje, biće teško postići ovu vrstu promene u praksi.\n„Mnogi u Berlinu veruju kako bi ponuda jedne šire lepeze reformi EU, a koje se nalaze u samom koalicionom ugovoru i za koje u Berlinu u prethodnoj vladi nije bilo interesa, mogla da podstakne EU da u okviru neke šire reforme pristane na promene načina glasanja o spoljnoj i bezbednosnoj politici. Teško je predvideti da li će to i postići, naročito jer zagovaraju i stvaranje istinskog ministarstva spoljnih poslova EU“, ocenjuje on.\nTanja Topić, banjalučka analitičarka, koja je dobra poznavateljka Nemačke spoljne politike, ocenjuje da će nova nemačka vlada, čak i ako ne dođe do promene načina odlučivanja, sigurno da promeni spoljnu politiku, što će direktno značiti i promenu spoljne politike EU.\n„Nova nemačka vlada će definitivno napustiti kurs i odnos prema proširenju na način da se žrtvuje demokratija zarad stabilokratije, koja je dosta štete nanela kako EU tako i samim demokratijama u ovim zemljama“, naglasila je ona.


SDS: Izborni uslovi da ne budu razlog podela, već dogovora - NOVA portal\nSDS: Izborni uslovi da ne budu razlog podela, već dogovora\nPolitika Autor:Jelena Bulajić24. jan. 202115:42 > 15:43\nSocijaldemokratska stranka Srbije (SDS) žali što su Demokratska stranka, Stranka slobode i pravde, Pokret slobodnih građana i Pokret za preokret odbili njihov poziv na sastanak povodom izrade zajedničke platforme za pregovore o izbornim uslovima.\n„Njihovo jedino obrazloženje je da neće učestvovati, jer je sastanak najavljen u medijima, iako smo njihov odgovor dobili prvo upravo u medijima“ navodi se u saopštenju SDS.\nKako je već objavio portal Nova.rs, Stranka slobode pravde (SSP), Pokret slobodnih građana (PSG), Demokratska stranka i Pokret za preokret,neće se odazvati pozivu za sastanak u utorak koji su im uputile Nova stranka i Socijaldemokratska stranka Borisa Tadića, saznaje Nova.rs.\n„Podsećamo ih da su i svi njihovi sastanci, na koje smo se mi uvek odazivali, takođe bili medijski najavljivani. Takođe je medijski objavljeno i kada su nam poslali njihov predlog platforme, kao i sama platforma, tako da ne razumemo da im je sada odjednom medijska najava problem“ ističu u SDS.\nDodaju da su javnost o ovom sastanku obavestili jer „smatraju da se pre svega građana tiče obaveštenje o pozivu na izradu jedinstvene platforme opozicije“.\n„Smatramo da nema razloga za netransparentnost u vezi sa pozivom na zajednički sastanak i da je okupljanje opozicije pozitivna vest, a ne tema koju bi trebalo kriti od javnosti. Pri tom, napominjemo da je sastanak zatvoren za javnost i da bismo sa konačnom platformom izašli tek kada bude završena i dogovorena, za razliku od onih koji nam zameraju obaveštavanje javnosti samo o pozivu na sastanak, a u medijima su objavili čak i sadržaj svojih predloga platformi“ naglašavaju u stranci Borisa Tadića.\nZa ovu partiju je „prilično kontradiktorno da im je sada problem što su mediji obavešteni samo o tome da je zakazan sastanak opozicije na temu predloga platformi, a nije im problem što svoj predlog uveliko predstavljaju i diskutuju u medijima, pre nego što su ga prodiskutovali sa ostatkom opozicije iza zatvorenih vrata“.\n„Nažalost, ni diskutovanje njihovog predloga prvo u medijima, a ni ovakav u najmanju ruku nedosledan razlog odbijanja poziva na zajednički sastanak, ne pokazuju njihovu volju za dogovorom i jedinstvenim delovanjem opozicije u borbi protiv zajedničkog protivnika i za zajednički cilj“ naglašavaju u saopštenju SDS.\nIz te stanke poručuju da se suštinski cilj zahteva svih opozicionih grupa ne razlikuje i da je štetno da se na ovoj temi prave veštačke razlike i raskoli.\n„Izborni uslovi ne bi smeli da budu povod za unutaropoziciono nadmetanje, već tema na kojoj ćemo odgovorno pokazati sposobnost dogovora i jedinstvo, jer se jednako tiče svih učesnika na izborima. Ne vidimo nijedan smislen razlog da odbijaju razgovor na temu sopstvene platforme sa onima kojima su je poslali i sa ostatkom opozicije koji je takođe zainteresovan za učešće u tom dijalogu. Još jednom se nadamo da će se ipak odazvati pozivu i da ćemo u utorak konačno biti svi za zajedničkim stolom i poslati sliku jedinstva i odgovornosti prema ovoj važnoj temi, a ne pogubnih raskola i nastavka borbe za prvog na Titaniku“ zaključuju u SDS.


“Duško, rekao sam ti, zgaziću te, ne radi to” (VIDEO) – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Hronika / “Duško, rekao sam ti, zgaziću te, ne radi to” (VIDEO)\n“Duško, rekao sam ti, zgaziću te, ne radi to” (VIDEO)\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević objavio je novu seriju fotografija na Instagramu.\nSa opisom “Bilo jednom u Crnoj Gori”, Knežević prvo stavlja fotografiju na kojoj je sa predsjednikom Crne Gore Milom Đukanovićem i bivšim visokim državnim i partijskim funkcionerom Svetozarom Marovićem, a preko fotografije je ispisana poruka: “Nas tri brata skupa ratujemo, ne plac…”\nZatim su tu i slike sa Đukanovićem uz ispis “bilo nekad” i sa Đukanovićem i Veselinom Barovićem sa ispisom “momci iz 90-ih”. Slijedi objava sa informacijom da je Barović zamijenio Đukanovića na čelu Košarkaškog saveza Crne Gore sa porukom “čestitam silazak bivšem predsjedniku i izbor novom starom”.\nZa kraj je ostavio fotografiju sa Đukanovićem na kojoj piše “Duško, rekao sam ti, zgaziću te, ne radi to”.\nJavnost je uzburkao snimak na kom se vidi da Knežević direktno predaje kovertu Slavoljubu Stijepoviću, a Knežević tvrdi da se radi o novcu za DPS koji je dao u dogovoru sa Đukanovićem\nOn je Đukanovića optužio da stoji iza naloga za njegovo hapšenje i da zajedno sa kriminalnim klanovima pokušava da otme njegovu imovinu i poslove, a Specijalnog državnog tužioca je optužio da mu je prijetio i pokušao da ga uvuče u slučaj “državni udar”.\nSDT je zatražio hapšenje Kneževića zbog navodne pronevjere 1,9 miliona eura, a zahtjevano je i raspisivanje potjernice.


PRVA SJEDNICA GLAVNOG ODBORA SUBNOR-A I ANTIFAŠISTA CRNE GORE, ODRŽANA 23 JUNA 2017.\nJedna od poruka sa ovog skupa je da će organizacija boraca i antifašista čvrsto stajati u odbrani nezavisnosti i suvereniteta Crne Gore i njenog evropskog puta u budućnost, i ostati dosljedna vrijednostima NOR-a i antifašizma. To je ujedno i poruka svima koji se ovih dana javno legitimišu kao neprijatelji ove države uz prijetnje građanskim ratom.\nNa sjednici Glavnog odbora održanoj 23 juna, prvoj poslije VI Kongresa, kojom je predsjedavao akademik Zuvdija Hodžić, izabrano je predsjedništvo od 11. članova. Sjednici je pored članova Glavnog odbora prisustvovao počasni predsjednik Prof. dr Ljubomir Sekulić kao i članovi Nadzornog odbora.\nObrazlažući predloge akademik Hodžić je istakao da su obavljene konsultacije sa udruženjima u opštinama, Glavnom gradu i Prijestonici i da svi predloženi kandidati uživaju povjerenje i podršku organizacija iz kojih su delegirani.\nZa članove Glavnog odbora jednoglasno su izabrani: Đuro Marković - (Bar), Jovo Bećir - (Kotor), Dragiša Ćosović - (Tivat), Slobodan Mirjačić - (Nikšić), Stevan Radunović – (Cetinje), Boro Banović i Milojica Dakić – (Podgorica), Vujadin Šaranović – (Danilovgrad), Gojko Vlahović – (Kolašin), Husejin Nurković - (Rožaje) i Goran Čavić – (Pljevlja).\nTrasirani osnovni pravci aktivnosti\nGlavni odbor je razmatrao i usvojio Izvještaj o aktivnostima organizacije poslije VI Kongresa i Kalendar obaveza i zadataka do kraja godine.\nGovoreći o Predlogu ovih dokumenata generalni sekretar Dragan Mitov Đurović je aktivnost organa Saveza, kao i većine udruženja, koja se odnose na izvještajni period, označio veoma dinamičnom i sveobuhvatnom. Dodao je da su zadaci realizovani u naznačenom periodu zasnovani na Dokumentima VI Kongresa, njegovanju tradicija Revolucije i poslijeratne izgradnje, uz iskazano poštovanje prema slavnoj istoriji oslobodilačkih ratova.\nOn je, zatim, među zadatke koji su u kontinuitetu realizovani istakao obnovu spomen obelježja, podsjećanja na važne istorijske datume i značalne ličnosti koje su dali pečat vremenu borbe za slobodu. Širenje antifašističke ideje na mlađe generacije bila je i ostala jedna od naših osnovnih preokupacija, rekao je Đurović.\nU nastavku izlaganja Đurović je kazao da Izvještaj o proteklim aktivnostima sadrži konkretne pokazatelje sadržaja rada organa Saveza u cjelini i samim tim predstavljaju ilustraciju realizacije Statutom i Programom utvrđenih obaveza i zadataka.\nU osvrtu na zadatke koji predstoje generalni sekretar je rekao da će se aktivnost SUBNORA i antifašista nastaviti nesmanjenim intenzitetom.\nCentralna proslava 13. jula na Brezi kod Kolašina\nIz obimnog Kalendara obaveza do kraja godine Đurović je izdvojio obilježavanje 13. jula, Dana Ustanka i Dana državnosti. Centralna manifestacija povodom ovog, jednog od najsvjetlijih datuma u istoriji Crne Gore, održaće se na Brezi kod Kolašina, naglasio je on.\nZavršavajući svoje izlaganje, Đurović je iznio mišljenje da uz predložena dokumenta nijesu bila neophodna šira obrazloženja, jer se radi o aktivnostima koja se odvijaju u kontinuitetu. Predložio je Glavnom odboru da usvoji Predlog Izvještaja o radu i Plana aktivnosti do kraja godine.\nU bogatoj, sadržajnoj i sveobuhvatnoj diskusiji kojom je rad sjednice nastavljen učestvovali su: Zuvdija Hodžić, Luka Milunović, Ljubo Pejović, Dragan Mitov Đurović, Borislav Pravilović, Dobrilo Pavić, Slobodan Mirjačić, Boro Banović, Dragiša Ćosović, Željko Čelebić, Milovan Tufegržić, Zoran Raičević, Gajo Vojinović, Stevan Radunović, Cvetko Vukčević, Jovo Bećir, Radivoje Vujović, Čedo Lješević, Špiro Niković, Slobo Simović, Gojko Vlahović, Faik Adrović, Miro Raičević, Vido Gluščević, Stevo Goranović, Branka Nikezić. Iskazana je pritom potreba da se i dalje unapređuje metod i sadržaj rada, da se ulože maksimalni napori za održavanje spomeničkog fonda i da se otpočne sa realizacijom prioritetnih projekata oko kojih postoje konkretni dogovori.\nPosebno je apostrofirana odlučnost kojom će se boračka organizacija suprostaviti sve češćim ispadima pojedinaca i grupa i njihovim zalaganjima za regionalizaciju i autonomiju pojedinih djelova Crne Gore. Isto tako konstatovano je da SUBNOR ostaje do kraja privržen izvornim principima i vrijednostima NOR-a i antifašizma i da će sa tih pozicija odlučno djelovati i podrzati napore države u suprotstavljanju ratno-hušačkoj kampanji koju u posljednje vrijeme vode pojedine opozicione grupacije i pojedinci u njima.\nJednoglasnim usvajanjem Izvještaja o radu i zadataka koji predstoje prethodila je završna riječ predsjednika akademika Hodžića kojom je ocjenio da je sjednica bila uspješna, diskusija bogata i sadržajna i da će sugestije, predlozi i mišljenja biti respektovani u oblikovanju programskih sadržaja.


Tag / Računar / Vesti online\nAplikacija koju koju koristite svaki dan, sadrži virus koji vam može upropastiti računar\nZloćudni softver u obliku videa može da pokrene vaš računar da rudari kriptovalute u korist hakera, ali i da im omogući pristup korisničkom nalogu na Fejbuku.\nŠta vaš desktop govori o vama?\nVaš računar, odnosno način na koji ste organizovali ikonice na njegovom desktopu može da otkrije vaše ambicije, želje... Mnogo otkriva i pozadina koju ste izabrali.\nIstraživanje koje je sprovela NVO Zaštita potrošača pokazalo je da čak 84% anketiranih studenata FON-a, FPN-a, Pravnog i Ekonomskog fakulteta nema dovoljnu kompjutersku pismenost. Osnovne...\nBez obzira na to koliko dugo koristite kompjuter i koliko vremena provodite na njemu, verovatno niste znali za neke od ovih trikova. Otkrivamo vam kako da sebi olakšate korišćenje ove mašine koju...


BMW se intenzivnije posvećuje ekologiji uz predstavljanje 100% reciklažnog vozila - BIGportal.ba\nBMW se intenzivnije posvećuje ekologiji uz predstavljanje 100% reciklažnog vozila\n3 Septembra, 2021 3 Septembra, 2021 055\nBMW planira da redukuje emisiju ugljenika u okviru životnog ciklusa svojih vozila uključujući i proizvodni proces, za najmanje 40 odsto do 2030., u poređenju s nivoom iz 2019.\nNovi cilj je u odnosu na raniji za trećinu optimističniji.\nDa bi ovo postigao, minhenski proizvođač namerava da poveća udeo reciklažnih i materijala za višekratnu upotrebu u proizvodnji na 50 odsto, u odnosu na trenutnih 30 procenata.\n„Mi smo posvećeni jasnom kursu za postizanje cilja od 1,5 stepeni“, rekao je šef kompanije, Oliver Cipse, imajući na umu Pariski klimatski sporazum.\nBMW je u to ime lansirao „tizer“ i Vision Circular konceptnog automobila, s kojeg će skinuti veo na IAA u Minhenu u ponedeljak. Reč je o automobilu koji može u potpunosti da se reciklira (100%), i koji otelotvoruje tvrdnju kompanije da je najodrživiji proizvođač u premijum segmentu.\nMada se kompletna automobilska industrija okreće električnim automobilima, BMW nije bio voljan da postavi egzaktan rok vezan za postepeno ukidanje automobila na fosilna goriva, ukazujući na ograničenja vezana za ekspanziju baterijski pogonjenih vozila, uključujući nedostatak infrastrukture za punjenje širom EU i drugde.\nIpak, bavarski proizvođač je u prošlosti postavio čitav niz ciljeva vezanih za održivost, uključujući generisanje najmanje polovine prodaje BMW grupe iz električnih vozila do 2030., odnosno smanjenje emisije ugljen-dioksida po vozilu i pređenom kilometru za najmanje polovinu u odnosu na nivo iz 2019., u okviru istog vremenskog perioda.\nPoput konkurenata, BMW je upozorio da bi njegovi prihodi u mesecima koji dolaze mogli biti ugroženi nestašicom čipova i poskupljenjem repromaterijala, uprkos tome što je na osnovu poslednjih kvartalnih rezultatu izvestio o dobiti višoj od očekivane.\nAudi predstavio i Grandsphere koncept\nAmerikanac “okrenuo ploču” oko Đokovića: Lako je, Novak je ispred Federera i Nadala


Kremlj: Pogrešno je imati prevelika očekivanja od samita\nTanjug 4. juna 2021. 09:40\nSANKT PETERBURG – Ne bi trebalo „naduvavati“ očekivanja od razgovora između ruskog predsednika Vladimira Putina i njegovog američkog kolege Džoa Bajdena 16. juna u Ženevi, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Čak i početak njihovog dijaloga je pozitivan korak“, poručio je, međutim, Peskov na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu, prenosi ruska agencija TAS S.\nOvaj sastanak je, prema njegovim rečima, veoma važan, ali bi bilo pogrešno imati bilo kakva prevelika očekivanja.\n„Potencijal naših nesuglasica, pa čak i neki suprotstavljeni momenti\nu našim bilateralnim odnosima, toliko su veliki da se ne može očekivati nikakav napredak u postizanju razumevanja. Međutim, ponekad i saglasnost oko toga da se ne slažemo može biti korisna“, dodao je Peskov.\nUzajamno poštovanje i uzimanje u obzir međusobnih interesa su, kako napominje, neophodan uslov za poboljšanje rusko-američkih odnosa.\n„S druge strane, pokušaji diktata ili mentorstva su osuđeni na neuspeh, jer mogu poremetiti dinamiku uspostavljanja dijaloga“, rekao je Peskov.\nPodsetio je da je predsednik Rusije Vladimir Putin za poboljšanje odnosa između Rusije i SAD.\nDogovoreni samit biće prvi sastanak Putina i Bajdena „oči u oči“ otkako je 46. američki predsednik stupio na vlast. To će ujedno biti i prvi rusko-američki samit od jula 2018. godine, kada se Putin sastao sa tadašnjim američkim predsednikom Donaldom Trampom u Helsinkiju.


Iohannis: Iskoristimo poverenje koje je Rumunija stekla predsedavanjem EU\nBy Daniel Stroe / Објављено на: August 28, 2019\nŠefovi diplomatskih predstavništava i konzulata Rumunije u svetu sastali su se sa predsednikom Klausom Iohannisom u okviru godišnjeg sastanka rumunske diplomatije.\nU svom govoru, rumunski predsednik primetio je da su pridruživanje zemlje Šengenskoj zoni i evrozoni ciljevi koje bi Rumunija trebalo da ostvari i iskoristi na bazi poverenja koje je stekla tokom rumunskog predsedavanja Savetom EU u prvoj polovini 2019. godine.\nPredsjednik Iohannis dodao je da su se tokom njegovog mandata spoljnopolitičke akcije odvijale oko iskorištavanja nacionalnih ciljeva u interesu građana, sve veće uloge Rumunije u EU i NATO-u i jačanja korporativnih i strateških odnosa zemlje.\nPored toga, predsednik Iohannis pozvao je rumunske diplomate da daju prednost zaštiti interesa Rumuna u dijaspori, ponovivši zahtev koji je već poslao vladi a čiji je cilj da sledeći izbori budu organizovani na najbolji mogući način.\nKlaus Iohannis je podsetio da je od 2015. do 2019. godine imao 25 poseta u inostranstvu te bio domaćin za više od 40 šefova država. Prema predsedniku, rumunski glavni događaj u oblasti spoljne politike na evropskom nivou u ovoj godini bio je samit u Sibiuu 9. maja i Deklaracija iz Sibiua koja je i dalje “važna prekretnica u spremnosti Rumunije da zajednički nastavi evropski projekat”. Predsednik Iohannis izrazio je uverenje da će Rumunija ostati demokratska zemlja i „ozbiljan, pouzdan i predvidljiv partner“ i da će biti „garant poštovanja Ustava“ ./ ibna


Amerika pod opsadom: Svet u neverici prati haos u Vašingtonu\nSvet Autor:Jutarnji list07. jan. 202100:0738 komentara\nFoto:Tanjug/AP Photo/John Minchillo\nHaos u SAD-u glavna je vest svih svetskih medija kojima u sredu uveče dominiraju slike demonstranata koji su upali u zgradu Kongresa.\nKineski mediji većim delom su prećutali početak nemira, a onda se oglasio „Čajna dejli“ samo kratkom porukom preko svoje aplikacije da je došlo do zaključavanja Kapitola u Vašingtonu. Engleski servis agencije Ksinhua nije do ovog trenutka objavio ni red o protestu u glavnom gradu SAD-a.\nVIDEO Policijski čas u Vašingtonu, Kongres nastavlja da radi radi\n07. jan. 2021 62\nOtkriven glavni cilj demonstranata u Vašingtonu\nKo je „čovek – bizon“, predvodnik protesta u Vašingtonu\n07. jan. 2021 23\nItalijanska Republika prenosi da je u blizini Kapitola pronađena i improvizirana eksplozivna naprava, a ljubljansko Delo navodi da Tramp pokušava sa svojim pristalicama promeni odluku Kongresa.\nEl Pais, dnevni list iz Španije, koja se, po obnovi demokratije nakon smrti fašističkog diktatora Franka, našla u sličnoj situaciji kad su vojni pobunjenici upali u parlament, piše o haosu u Vašingtonu. Britanski Gardijan donosi analizu sa sledećim naslovom: „Napad rulje MAGA-e (Trampov slogan, Make America Great Again, učinimo Ameriku opet velikom) na Kapitol je Trampov napad na demokratiju učinio doslovnom“.\nNemački mediji prate događaje posvećujući fotografijama s komentarima koji govore o haosu i neredima u Vašingtonu.\nFrancuski Le Mond citira Bajdena i navodi kako je američka demokratija žrtva agresije bez presedana. Turska agencija Anadolija navodi da je Pens najavio da će sudski progoniti sve koji su izazvali nered na Kapitolu. Prenose i poziv predsednika Erdogana „svim stranama“ u SAD-u da budu „umerene“ u svojim reakcijama na događaje, piše Jutarnji.\nOglasio se i Žosep Borelj, visoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku.\n„U očima sveta američka demokratija večeras izgleda kao da je pod opsadom. Ovo je neviđeni napad na američku demokratiju, njene institucije i vladavinu prava. Ovo nije Amerika. Rezultati izbora od 3. novembra moraju se u potpunosti poštovati.“\nOpšti je zaključak više nego jasan: svet je šokiran nasiljem koje je izbilo u glavnom gradu Sjedinjenih Američkih Država, jedne od najstarijih demokratija na svetu.\nSvetski zvaničnici osudili nasilje u američkom Kongresu\nKanadski i britanski premijeri Džastin Trudo i Boris Džonson osudili su nasilje u američkom Kongresu i pozvali na poštovanje rezultata izbora. Pridružio im se i predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\n„Naravno da smo zabrinuti te pratimo situaciju iz minute u minutu“, rekao je Trudo radijskoj postaji Njuz 1130 Vankuver.\n„Mislim da su američke demokratske institucije jake i nadam se da će se sve ubrzo vratiti u normalu.“\nBritanski premijer Boris Džonson rekao je da se SAD celim svetom zalaže za demokratiju te da je sada ključno da dođe do mirnog i urednog prenosa vlasti.\nBoris Džonson Foto:Tanjug/Hannah McKay/Pool photo via AP\n„Američki Kongres je hram demokratije. Šokantno je svedočiti večerašnjim prizorima u Vašingtonu“, objavio je na Tviteru predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\nPredsednik Evropskog parlamenta David Sasoli objavio je na Tviteru da je vrlo zabrinut zbog nemira u Vašingtonu.\n„Vrlo zabrinjavajuće scene iz američkog Kapitola večeras. Demokratski glasovi moraju da se poštuju. Sigurni smo da će Sjedinjene Države osigurati zaštitu pravila demokratije“, tvitao je Sasoli.\nScene nasilja i haosa vladaju američkim Kapitolom, sedištem američke demokratije, u koji je uprkos policijskim suzavcima upala gomila pristalica predsednika Donalda Trampa kako bi poništili rezultate izbora i zaustavili sednicu Kongresa na kojoj je trebalo da se potvrdi pobeda Džo Bajdena.\nPrva žrtva haosa u Vašingtonu\nNajdramatičniji prizori haosa u Vašingtonu (FOTO)\nHaos u Vašingtonu: Trampove pristalice u sukobu s policijom\nNemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas rekao je da će neprijatelji demokratije da pozdrave scene nasilja u američkom Kapitolu i pozvao je američkog predsednika Donalda Trampa da prihvati odluku američkih glasača.\nU tvitu objavljenom nakon što su demonstranti upali u sedište američkog zakonodavnog tela, gde su zastupnici trebali formalno potvrditi izbor Trampovog suparnika Džoa Bajdena, Mas je rekao da je nasilje izazvano zapaljivom retorikom.\n„Neprijatelji demokratije će biti oduševljeni kad vide užasne slike iz Vašington DC-a“, napisao je u sredu.\n„Tramp i njegove pristalice moraju na kraju da prihvate odluku američkih glasača te prestati s gaženjem demokratije.“\nGlavni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg u sredu je nasilne proteste u Vašingtonu prozvao „šokantnim scenama“ te dodao da se ishod američkih „demokratskih“ izbora mora poštovati.\nPolicija u američkom Kapitolu odgovorila je potezanjem oružja i suzavca dok su stotine demonstranata upale u zgradu tražeći od Kongresa da poništi Trampov gubitak izbora, kratko nakon što je nekoliko Trampovih republikanaca poslednji put pokušala da ospori izborni rezultat.


AMD Threadripper 3990X - Duplo više jezgara - SVET KOMPJUTERA\nJoš uvek nije dogurao do nivoa gde mora da se izvinjava što mu toliko dobro ide, ali AMD ima razloga da se pohvali drugim povodom. Nakon što je prošle godine broj jezgara na jednom čipu popeo na 32, za sledeću godinu najavljuje novo dostignuće – procesor sa 64 fizička i 128 logičkih jezgara, čime duplira trenutni maksimum Threadrippera 2990WX.\nO procesoru oznake 3990X iz AMD-a su za sada tajnoviti. Šuška se o keš memoriji od 288 megabajta i 280 vati TDP (koji se podudara sa Dvojkom, iako je jezgara za 100 procenata više). Tačan datum početka prodaje nije poznat, kao ni cena. Mada, ako se aktuelni kapitalci cene oko dve hiljada dolara, jasno je da inovacija neće biti pristupačna.\nOd CPU-a sa 64 jezgra većina korisnika neće imati neke vajde. Toga je i AMD svestan kada za ciljnu grupu pominje „Holivudske autore”. No, tehnologija će se nakon nekog vremena zasigurno prizemljiti bliže običnim (ali opet bogatim) smrtnicima.


VAKCINA PROTIV KOVIDA 19 NIJE USLOV ZA OLIMPIJADU (?)\n20/01/2021 20/01/2021 / NOVO\n„Japan razmatra sveobuhvatne mere, koje bi mu omogućile da organizuje i održi Olimpijske igre u bezbednim uslovima, čak i ako se vakcinisanje ne postavi kao uslov“ izjavio je 20. januara Glavni sekretar Japanske vlade Kacunobu Kato. To prenosi agencija Kjodo, nagoveštavajući da bi vakcinisanje kao uslov za dolazak u Japan sportista-učesnika i gostiju-posmatrača moglo da bude već unapred odbačeno.\nMada u svetu vakcinisanje razmatraju kao uslov za putovanja, prisustvo i učestvovanje na većim skupovima i događajima, ovo je prvi put da neko u svetu za ovako masovan događaj ne planira vakcinisanje kao uslov.\nUprkos velikom strahu od virusa Kovid 19 u većini zemalja sveta, pa čak i samom Japanu, gde je veći deo stanovnika skeptičan prema održavanju Olimpijskih igara, odloženih prošle godine za za period od 23. jula do 8. avgusta, Vlada Japana čvrsto je ostala pri stavu da se proces organizacije igara nastavi.\nČak oko 80% učesnika ankete, koju je u Japanu sprovela nacionalna Novinska agencija Kjodo, izjavilo je da se zalažu da se jedanput odložene Olimpijske igre ili ponovo odlože, ili potpuno otkažu, sve zbog opasnosti od virusa.\nVakcinacija u Japanu, prvo za medicinske radnike i osobe starije od 65 godina, kao i za one koji neguju stare, u Japanu bi trebalo da bude započeta u martu.


Ovogodišnji sajam naoružanja i vojne opreme “Partner 2015” okupio je rekordni broj izlagača – 116, od toga 92 domaća i 24 inostrana. Oni će se predstaviti posetiocima u halama 1 i 4 i na otvorenom prostoru Beogradskog sajma.\nNa ovogodišnjem sajmu naoružanja i vojne opreme “Partner 2015“ videli smo najnovija dostignuća naše vojne industrije. Mnogi proizvođači su predstavili najaktuelnije tehnologije i proizvode vrhunskog kvaliteta u saradnji sa Ministarstvom odbrane i našom namenskom industrijom.\nMeđu njima se izdavaja i porodična kompanija “Srboauto”, privatno preduzeće koje se bavi proizvodnjom i remontom kardanskih vratla svih namena, za sve tipove vozila (vojni, putnički, kombi, kamioni, autobusi) i građevinskih i radnih mašina, industrijskih postrojenja, brodova. Njihova uloga u namenskoj industriji kao i u svim drugim je od velikog značaja. Takođe, ispred preduzeća Srboauto predstavila se i njena kćerka firma “Pneumatik flex” koja iz svog 45 godina dugog poslovanja nudi vrhunska kompletna rešenja za sve hidraulične sisteme počev od planiranja, projektovanja, pa do prodaje i servisiranja svih pneumatskih i hidrauličnih sistema. Preduzeće Pneumatik flex već 15 godina ima uspešnu saradnju sa Ministarstvom odbrane na mnogim projektima. Pored podrške, odražvanja i unapređenja, preduzeća Srboauto i Pneumatik flex su dali i kompletna rešenja za brojne izvozne adute naše namenske industrije kao što su avion Lasta, haubica Nora, raketni sistem alas, borbeno oklopno vozilo Lazar i mnogi drugi. Ono što je zanimmljivo je da pored projektovanja i realzacije Pneumatik flex izrađuje i sve dijagnostičke alate za hidraulične sisteme, koji su veoma bitni u testiranju izdržljivosti svih komponenti.\n“Ponosni smo što su naša rešenja sastavni deo svih borbenih jedinica bez kojih ni jedan sistem ne bi adekvatno funkcionisao” rekao je direktor preduzeća “Srboauto” Predrag Tomić.\nŠtand preduzeća Srboauto i Pneumatik flex su pored ministra odbrane Bratislava Gašića posetile mnoge delegacije, pa čak i njegova ekselencija, ambasador SAD gospodin Majkl Kirbi.\nSajam „Partner 2015” trajaće do 26. juna, a za građane će uz ličnu kartu (pojedinačna ulaznica 350, grupna 200 dinara) biti otvoren poslednjeg dana.


Petak, 20. jul 2007.\nPredsednik Oliver Dulić boravio u zvaničnoj poseti Republici Makedoniji\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije dr Oliver Dulić posetio je 20. jula 2007. Republiku Makedoniju, gde je razgovarao sa predsednikom Sobranja Ljubišom Georgijevskim, predsednikom Vlade Republike Makedonije Nikolom Gruevskim, predstavnicima parlamentarne grupe za saradnju sa Srbijom i predsednikom Demokratske stranke Srba u Makedoniji Ivanom Stojiljkovićem.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije dr Oliver Dulić posetio je 20. jula 2007. Republiku Makedoniju, gde je razgovarao sa predsednikom Sobranja Ljubišom Georgijevskim, predsednikom Vlade Republike Makedonije Nikolom Gruevskim, predstavnicima parlamentarne grupe za saradnju sa Srbijom i predsednikom Demokratske stranke Srba u Makedoniji Ivanom Stojiljkovićem. <?xml:namespace>\nPredsednik Dulić je upoznao svoje sagovornike sa ciljevima turneje i inicijativom da se sporazumu CEFTA da parlamentarna dimenzija.\nDulić je ocenio da između Srbije i Makedonije postoji neograničen prostor za saradnju na različitim nivoima, jer se naše države nalaze u sličnom razvojnom periodu kada su u obavezi da izgrade stabilne demokratske institucije.\n''Razvoj demokratije međutim mora imati ekonomsku podlogu jer samo stabilan ekonomski razvoj može voditi zemlje regiona ka članstvu u EU'', zaključio je Dulić.\nPredsednik makedonskog parlamenta Ljubiša Georgijevski podržao je inicijativu Srbije, ocenjujući da je implementacija CEFTA sporazuma od izuzetnog značaja za sve zemlje potpisnice i da predstavlja važan korak ka liberalizaciji ekonomske saradnje.\nU razgovoru sa premijerom Gruevskim predsednik Narodne skupštine je ponovio državni stav Srbije po pitanju Kosova i Metohije i istakao da konačan status pokrajine mora da bude rezultat kompromisa Beograda i Prištine.


City magazine 18.06.2021\nSterijino pozorje biće održano u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu od 18. do 26. juna pod sloganom Zlu vremenu, uprkos. Ovaj pozorišni festival će otvoriti glumac Svetozar Cvetković, trostruki dobitnik Sterijine nagrade. Sterijino pozorje… »\nPoznavajući Nikitu Milivojevića kao najtvrdoglavijeg čoveka kojeg sam ikada sreo, jasno mi je bilo da ako se on dohvati nečega, kao sa glumcima sa kojima radi, da će slomiti granu koja je nasalomiva. I da će na tom mestu iznići jedno drvo kao što… »\nNovi Sad - Sterijino pozorje počinje danas u Srpskom narodnom pozorištu i trajaće do 26. juna, a selektor Milivoje Mlađenović izabrao je 15 predstava. Festival, pod sloganom “Zlu vremenu, uprkos“ svojom besedom, u 20 časova, otvoriće glumac… »\nCvetkovic: Tražio sam romski bend, zvao sam Bregovića – javila se Isidora\nIsidora Žebeljan radila je na veoma mnogo pozorišnih predstava, rekao je novinarima glumac Svetozar Cvetković, govoreći o srpskoj kompozitorki na Međunarodnom festivalu mladih kompozitora u Kragujevcu. "Isidora je mnogo više od onoga što bi bio… »\nZa jednu predstavu bila nam je potrebna romska muzika, pozvao sam Bregovića, a na njegov telefon javila se Isidora Žebeljan i rekla mi: 'Idi u Novi Sad, u tu i tu kafanu, tamo ćeš naći bend'. Bio je to bend Apsolutno romantično, postali su poznati… »\nPolitika pre 0 minutajoš 42 povezane\nTelegraf pre 48 minutajoš 31 povezana


Islandu je protiv Rusije za pobedu bilo dovoljno praktično jedno poluvreme s obzirom da su popularni“ medvedi“ nakon pola sata igre zaostajali za devet golova (19:10). U nastavku meča Rusi su mogli da se koliko toliko zadovolje pobedom od 20:19, dok su u jednom momentu imali i 11 golova minusa.\nNajefikasniji u ekipi Islanda bio je Aleksandar Peterson sa sedam golova koliko je postigao i Gudjonson, ekipu Rusije predovdio je Čipurin sa šest, dok je bez gola na svom kontu zatajio Konstantin Igropulo, drugi strelac dosadašnjeg toka turnira.\nHrvatska se pošteno namučila sa selekcijom Austrije koja je posle debakla od Norveške ponovo sabila redove i u prepunoj dvorani Štadhale pružila dostojan otpor ekipi Lina Červara – 26:23 za Hrvatsku (11:10).\nHrvati su odlično krenuli u meč i prvi gol primili tek posle sedam minuta igre, ali su do kraja prvih 30 ispustili šest golova razlike nakon što se Austrija vratila posle minusa od šest golova.\nDomaća selekcija je posle desetak minuta igre u nastavku izjednačila na 13:13, ali je Hrvatska uspela da preko Čupića povede sa dva gola razlike i do kraja egal utakmice nekako sačuva pobedu i prvo mesto u grupi.\nČupić je sa šest golova iz sedam pokušaja bio i najefikasniji igrač u svojoj ekipi, u ekipi Austrije su po pet golova postigli Silađi i Šlinger, dok je Nikola Marinović zaustavio 13 udaraca na svoj gol, od čega dva sedmerca.\nU poslednjem meču u grupi viđena je prava drama, a iako je celu utakmicu kaskala za vođstvom Norveške, branilac trofeja Danska je u samom finišu stigla do velike pobede rezultatom 24:23 (11:15). Prvaka Evrope predvodili su Egert, Lindberg i Hansen sa po pet golova, dok se u redovima komšija istakao Kjeling sa sedam golova.\nDanska se trijumfom izjednačila sa Islandom na drugom mestu, a sa 15 golova manje na svom kontu od Islanđana nije uspela da, uoči duela sa Hrvatskom u poslednjem kolu, uđe kao drugoplasirana ekipa.\nŠto se tiče Norveške, ona je izgubila sve šanse da se nađe u samoj završnici turnira, a meč protiv Islanda u poslednjem kolu biće mnogo bitniji za ekipu Gudmundura Gudmundsona.\nU grupi 2 u Inzbruku, ekipa Francuske je u režiji fantastičnog Mikaela Gigua savladala Sloveniju sa 37:28 i posle druge pobede u grupi obezbedila plasman u polufinale.\nSlovenija je porazom izgubila i teoretske šanse da se nađe među najbolje četiri, a posle dobre igre u prvih pola sata potpuno je pala u nastavku.\nFrancuzi su u drugo poluvreme uši sa golom zaostatka (18:17), ali su posle serije 6:1 poveli sa četiri razlike (23:19) i do kraja rutinski odradili posao. Slovenija je u drugih pola sata dala tek deset golova, pa su „petlići“ na kraju obezbedili visoku pobedu rezultatom 37:28.\nGigu je utakmicu završio sa deset golova iz deset pokušaja, a pored vlasnika ordena Legije časti, istakao se i Danijel Narsis sa pet golova, dok je Karabatić uz ne baš slavnu realizaciju pogodio dva od deset udaraca na gol.\nU drugom meču u grupi, Španija je očekivano savladala Nemačku sa 25:20 (14:9) i tako se domogla petog boda.Španci će u poslednjem kolu navijati za Poljake, jer u slučaju pobede Poljske nad Francuskom idu u četvrtfinale. u međuvremenu Poljska je po prvi put u svojoj istoriji obezbedila plasamn među četiri najbolje na EP nakon pobede u vrlo interesantnoj utakmici protiv Češke - 35:34.


Prisluškivanje Merkelove neočekivana tema Samita EU\nOtkriće o eventualnom američkom prisluškivanju njemačke kancelarke Angele Merkel izvazvalo je danas veliko negodovanje u Briselu na samitu EU, na kojem su ona i francuski predsjednik Fransoa Oland zatražili objašnjenje od SAD.\n"Nikako ne ide prisluškivanje između prijatelja", rekla je nemačka kancelarka po dolasku u Brisel na samit.\nTa afera je izazvala tenziju na samitu šefova država i vlada, koji je prvobitno bio namijenjen ekonomiji.\nBelgijski premijer Elio Di Rupo rekao je na samitu da prisluškivanja ne smije biti ni sa koje strane i da treba preduzeti mjere o tome "na evropskom nivou".\nItalijanski premijer Enriko Leta rekao je na samitu da EU "želi istinu".\nNjemačka kancelarka sinoć je zatražila objašnjenja od američkog predsjednika Baraka Obame i postavila mu pitanje da li je moguće da su američke obavještajne službe prisluškivale njene razgovore preko mobilnog telefona.\nBijela kuća danas nije željela da kaže da li su SAD špijunirale njemačkog kancelara Angelu Merkel, dok traje kriza u vezi sa navodima da su američke obavještajne službe prisluškivale njen mobilni telefon.\nPortparol Bijele kuće Džej Karni rekao je da se "Bijela kuća neće baviti pojedinim optužbama koje su nedavno iznesene u javnosti".\nAmerički predsjednik Barak Obama uvjerio je ranije Merkelovu da SAD ne prate i ne prisluškuju njene komunikacije.


Registrujte startup - Virtuelna kancelarija In Centra\nPR tekstoviOmladinsko preduzetništvo\nIn Centar uslugom Virtuelne kancelarije (Virtual Office) omogućava da započnete poslovanje u Beogradu gde god da se nalazite u svetu.\nVirtuelna kancelarija je idealna za predstavništva stranih firmi, startup, agencije, poslovne ljude koji nemaju sopstveni prostor za registraciju firme ili žele da se šire na nova tržišta.Ceo paket je osmišljen tako da umanji početne troškove poslovanja i omogući da napor usmerite na unapređenje biznisa\nNa raspolaganju su dva paketa usluga – Virtu Smart & Virtu Bizz.\nVirtu Smart paket usluga podrazumeva prijavu firme na adresu In Centra, u srcu Beograda u ulici Cara Lazara 5-7. Ova usluga obuhvata zakup adrese, dodelu poštanskog sandučeta i menadžment pošte, uz besplatne konsultacije u vezi sa izborom oblika registracije i razvoja poslovanja, a opciona usluga je predstavljanje firme na web stranici i social media kanalima In Centra.\nVirtu Bizz paket je unikatan jer je cenovno skrojen tako da odgovara vašoj firmi i njenim realnim potrebama računovodstva I knjigovodstva, što znači da ne plaćate fiksnu cenu, već se ona kreira u zavisnosti od obima posla koji vaša firma napravi. Pored ovoga, Virtu Bizz obuhvata celu Virtu Smart uslugu. Upitnik za Virtu Bizz paket možete popuniti na ovom linku.


Dan sećanja na žrtve Holokausta: Poštujmo žrtve da nam se zločini ne bi ponovili - NOVA stranka\n22.04.2020 Press služba Holokaust, Naslovna, Nova stranka, opozicija 0\nNa Dan sećanja na žrtve Holokausta i genocida nad Srbima, Romima i Jevrejima za vreme Drugog svetskog rata, Nova stranka apeluje da jedan od najstrašnijih zločina u modernoj istoriji sveta nikada i nikako ne sme biti zaboravljen.\nPodsećamo da je 22. april u Srbiji posvećen svim žrtvama genocida u Drugom svetskom ratu, ali pre svega grupi zatočenika logora Jasenovac koja je na današnji dan 1945. godine, krenula u proboj. U Srbiji je Holokaust imao ogromne razmere, jer je čak 90 odsto pripadnika jevrejske zajednice izgubilo život.\nStaro sajmište je najveći logor u kome su mučeni i ubijani Jevreji na prostoru današnje Srbije i poražavajuća je činjenica da se on i danas nalazi u užasavajućem stanju. Nova stranka je nekoliko puta u svojim akcijama i saopštenjima upozoravala da je nedopustivo da se na mestima gde su se 40-ih godina nalazile bolnice i ćelije, danas nalaze stambene jedinice, poslovni prostori i ugostiteljski objekti. OnStanje Starog sajmišta je velika sramota Beograda i Srbije i zato posebno danas, na Dan sećanja na žrtve Holokausta, snažno apelujemo na gradsku upravu i Ministarstvo kulture da se posvete ovom objektu i konačno završe memorijalni centar kakav zaslužuje takav zločin i toliki broj žrtava, umesto što se jednom godišnje slikaju kako polažu vence.\nPamtimo zločine i poštujmo žrtve da nam se ne bi opet dogodili, jedinstvena je poruka koju moramo poslati budućim naraštajima širom sveta.\nPrethodna vest\tPožarevljani ostavljeni bez ijedne informacije o pandemijskoj situaciji u svom gradu Sledeća vest\tMovsesijan: Nova stranka ne odustaje od Rezolucije o priznanju genocida nad Jermenima


hospitality Archives - Viacademica\nLetnja škola hotelijerstva u Lucernu koju organizuje BHMS (Business and Hotel Management School) ove godine po duplo nižoj ceni!\nOvo je jedinstvena prilika da divno provedeš dve nedelje u Švajcarskoj, stekneš nova znanja, veštine i poznastva sa vršnjacima iz celog sveta. Pored toga, letnja škola je odličan način da proveriš da li je oblast hotelijersva i kulinarstva baš ono što želiš da studirate. Učiš kroz zabavu, predavanja, posete muzejima i ekskurzije!\nOvaj program namenjen je učenicima od 15 do 18 godina koji žele da saznaju kako izgledaju studije hospitalitija kao i buduća zanimanja u ovom poslovnom sektoru.\nZbog novonastale situacije sa korona virusom, ove godine školarina za letnju školu je upola manja nego prethodnih i iznosi 1745 švajcarskih franaka.\nOva cena podrazumeva:\nŠkolarinu i materijale za učenje\nSmeštaj u dvokrevetnim i višekrevetnim sobama, kao i obroke za 13 dana trajanja škole\nTransfer od aerodroma do škole BHMS u Lucernu\nSeminare i radionice\nEkskurzije van Lucerna\nIzdavanje sertifikata na kraju škole\n***Napomena: U školarinu nije uključen prevoz do Lucerna.\nNe propusti priliku da pohađaš školu po duplo nižoj ceni!\nPrijavi se popunjavanjem upitnika ispod i Via Academica mentori će ti se uskoro javiti sa više informacija\nZašto je letnja škola dobra investicija?\nstičeš znanja iz oblasti koje želiš da studiraš ili u kojima želiš da se usavršavaš\nupoznaješ predavače i stručnjake iz različitih sfera hotelijerstva\nupoznaješ se sa izazovima i prednostima studiranja u inostranstvu\nstičeš veštine komunikacije u internacionalnom društvu\nprovodeš vreme na najsavremenijim kampusima\nZašto da izaberete baš BHMS?\nDodatni benefit ovog programa: Učenici koji nakon letnje škole upišu osnovne studije na BHMS, plaćaju školarinu koja je umanjena za iznos letnje škole!\nIskoristite ovo leto da putujete, steknete nova znanja, veštine i da pametno investirate u svoju budućnost. BHMS vam garantuje lep provod i mnogo nezaboravnih momenata. Ova letnja škola vam zaista može promeniti život!\nUkoliko vas zanima više o studijama i stipendijama u inostranstvu, pošaljite nam upit putem sledeće kontakt forme i naši mentori će vam odgovoriti u najkraćem mogućem roku.


Tadićeva poseta doprinos poboljšanju odnosa : Nadlanu.com\nTadićeva poseta doprinos poboljšanju odnosa\nPODGORICA, 8. jula 2010. (Beta) - Predsednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović i predsednik Srbije Boris Tadić ocenili su u četvrtak da proces integracije zemalja Zapadnog Balkana u Evropsku uniju "znači ujedinjenje i bezbednost u Evropi".\nIntegracioni procesi su "imperativ za ostvarenje pune stabilnosti i veće konkurentnosti Evrope na međunarodnoj sceni", saopštio je Đukanovićev kabinet posle njegovog razgovora sa Tadićem. Sagovornici su, kako je saopšteno, razmenili informacije o realizaciji strateških prioriteta u procesu integracije svoje dve zemlje, o mogućnostima unapređivanja saradnje, kao i o stanju u regionu.\n"Đukanović je izrazio zadovoljstvo posetom predsednika Srbije, koja će doprineti daljem unapređenju bilateralnih odnosa i saradnje u regionu, na putu integracije u Evropsku uniju", piše u saopštenju o razgovoru Đukanovića i Tadića, objavljenom nekoliko sati posle završetka njihovog sastanka.\nU saopštenju je navedeno da je Tadić istakao da Srbija podržava proces evropskih i evroatlantskih integracija Crne Gore. "Zajednički je konstatovano da je već ostvarena dobra saradnja u oblasti trgovine, investicija i turizma, a da postoje mogućnosti za produbljavanje saradnje u oblasti saobraćajne infrastrukture", navedeno je u saopštenju.


Briselski vetar u leđa mađarskoj opoziciji za rušenje Orbana - Sputnjik Srbija\n13:43 19 Januar 2021\nBriselski vetar u leđa mađarskoj opoziciji za rušenje Orbana\n15:31 25.12.2020 Preuzmite kraći link\nBrisel ima veliki interes da neposlušnog suverenistu Orbana, koji mu je trn u oku, skloni sa vlasti i zato će na narednim parlamentarnim izborima mađarska opozicija koja se s tim ciljem ujedinila, imati vetar u leđa od strane evrokrata, smatra istoričar Saša Adamović.\nNajnovija vest da se šest najjačih opozicionih stranaka u Mađarskoj već ujedinilo kako bi se na parlamentarnim izborima na proleće 2022. sa zajedničkim kandidatom za premijera suprotstavili Viktoru Orbanu i, kako kažu, promenili epohu, po oceni Adamovića nije neočekivana.\nMađarskoj opoziciji vetar u leđa zbog neposlušnog Orbana\nZa tako nešto, kaže on, bilo je podsticaja u evropskim antiorbanovskim medijima, s jedne strane, a sa druge strane, i u iskustvu sa lokalnih izbora u Budimpešti kada je ujedinjena opozicija dobila izbore i svog gradonačelnika.\n„Orban jepolitičar koga već duže vreme brisleska biromkratija ne gleda blagonaklono s obzirom na to da on već godinama vodi u mnogo čemu suverenističku politiku u Mađarskoj. Od 2010. kada se vratio na vlast on je sve izbore u Mađarskoj dobijao veoma ubedljivo, dvotrećinskom većinom“, napominje naš sagovornik.\nVetar u leđa ujedinjenoj mađarskoj opoziciji protiv Orbana je briselska evrokratija kojoj je on sa svojom suverenističkom politikom već dugo trn u oku.\nOn podseća da je svoju suverenističku politiku demonstrirao zauzimajući čvrstu antimigrantsku poziciju, protiveći se briselskoj, što je potvrdio i nedavno kada je zajedno sa Poljskom bukvalno stavio veto na donošenje novog sedmogodišnjeg budžeta EU i korona Fonda, jer mu se nije dopadala jasna tendencija Brisela da se meša u unutrašnju politiku Mađarske.\nSmeta i Sorošu\nAdamović uz to ukazuje i na Orbanov sukob sa Džordžom Sorošem, jednom od najprepoznatljivijih predstavnika američke duboke države, takođe po pitanju ilegalnih migracija. To je, kako napominje, kulminiralo time što je Soroš morao da izmesti svoj univerzitet iz Mađarske.\n„Sve se to nakupilo i očito da se Viktor Orban svojom suverenističkom politikom itekako zamerio brisleksim evrokratama i sasvim je sigurno da je i podsticaj za ujedinjenje mađarske opozicije stigao i iz tih krugova“, nema dilemu naš sagovornik.\nNa pitanje kako bi izgledala ta „smena epoha" kojoj se nada opozicija, on kaže da bi to u stvari vratilo Mađarsku na onaj kolosek od pre 2010. i dolaska Orbana na vlast i pristanak na politike kojima se on sada suprotstavlja. On, međutim, ukazuje na još jedan momenat.\nSvoju suverenističku politiku Orban je demonstrirao i ovih dana kada je zajedno sa Poljskom stavio veto na donošenje novog sedmogodišnjeg budžeta EU i korona Fonda, jer mu se nije dopadala tendencija Brisela da se meša u unutrašnju politiku Mađarske.\n„Problem sa ujedinjavanjem mađarske opozicije je taj što je njena najvažnija stranka, koja je bila na vlasti do 2010. poznata po kriminalu i korupcionaškim aferama i u mnogome je „zaslužna“ za povratak Orbana na vlast i uspon njegove stranke Fides“.\nOn napominje da je deo te ujedinjene koalicije i tvrda desna stranka Jobik, poznata po svojim radikalnim nacionalističkim stavovima koja se navodno transformisala i postala umerenija. Iz iskustva znamo, dodaje on, da su i takve stranke u širokim koalicijama prihvatljive za Brisel, bez obzira na ideološka opredeljenja, samo ako posluže cilju.\n„Do 2022. ima dosta vremena ali će ujedinjena opozicija koja će, sasvim sigurno, imati vetar u leđa od strane Brisela sve pokušati da na sledećim izborima svrgne sa vlasti Viktora Orbana. Imaju i ohrabrenje u tome što su to uspeli u glavnom gradu Mađarske. Međutim, diskutabilan je sam program te ujedinjene opozicije jer je prepun opštih mesta i ne nudi bog zna šta novo. To je zalagenje za onu politiku koja je u prethodnom periodu Mađarsku dovela u velike probleme“, ističe sagovornik Sputnjika.\nOn je mišljenja da će građani Mađarske morati da budu vrlo oprezni. Podseća da je zbog korupcionaških i kriminalnih afera tada vladajuća stranka sa premijerom Ferencom Đurčanom, izgubila izbore 2010. Sada je to najjača opoziciona stranka, a Đurčan iako se sam drži u senci, novoj opozicionoj koaliciji pokušava da nametne svoju suprugu kao zajedničkog kandidata za premijera.\nZašto se briselskim evrokratama diže kosa na glavi\nAko će rušenju Orbana pomoći kao deo opozicione koalicije i radikalna desničarska stranka Jobik koja se proslavila nacističim pozdravima i paljenjem zastave EU, Briselu to nije smetnja.\nAdamović kaže da mu se čini da je ta koalicija zapravo mačka u džaku i da smo to imali priliku da gledamo u drugim državama kada su se ujedinjavale stranke koje međusobno nisu imale ništa zajedničko osim cilj da nekoga obore sa vlasti.\nNa pitanje da li je to obaranje sa vlasti više unutrašnja potreba ili potreba spoljnog faktora, naš sagovornik kaže da Orban vodi suverenističku politiku, politiku zaštite nacionalnih i državnih interesa.\n„To je politika koja je uspela da reši brojne mađarske, pre svega, ekonomske probleme. Zbog takve politike zapravo Orban je gurao prst u oko Briselu ili nekim najmoćnijim državama EU koje nisu bile zadovoljne politikom Mađarske, ali ne samo njenom. Mađarska je veoma uticajna u Višegradskoj grupi koju još čine Slovačka, Poljska i Češka i predstavljaju jedan veoma ozbiljan blok država koje dele mnoge zajedničke vrednosti“, napominje Adamović.\nZato i smatra da je veliki interes Brisela s obzirom na odnos prema Orbanu i njegovom zalaganju za jedan novi model koji se zove neliberalna demokratija, od kojeg se, kako kaže, briselskim evrokratama diže kosa na glavi, da sve učine da pomognu mađarsku opoziciju da ga skinu sa vlasti.\nizbori, ujedinjenje, opozicija, Viktor Orban, Mađarska


Vožnja od Mokre Gore do Višegrada vozom “Nostalgija” – Novosti Plus\nTuristički voz “Nostalgija” stigao je danas na višegradsku željezničku stanicu sa Mokre Gore, a ova tura organizovana je povodom devet godina od početka rada obnovljene pruge. Mašinovođa “Nostalgije” Radomir Milekić, koji svakodnevno vozi na Šarganskoj osmici, rekao je da je pruga od Mokre Gore do Višegrada duga 25 kilometara i da putnici tokom vožnje mogu da vide izuzetne prirodne ljepote.\n“Vožnja traje oko dva časa, uz zadržavanja na graničnom prelazu. Ove godine smo nekoliko puta dolazili u Višegrad, a sljedeća vožnja biće u ponedjeljak, 5. septembra. Imaćemo oko 30 stranaca koji su najviše i zainteresovani za vanredne vožnje do Višegrada”, naveo je Milekić.\nDirektor višegradske Turističke organizacije Olivera Todorović rekla je da su današnji datum i manastir Dobrun povod da voz “Nostalgija” dođe u Višegrad kako bi putnici uživali u turističkoj vožnji dolinom rijeke Rzav.\n“Ovo je i dodatni turistički sadržaj u Višegradu. Iako postoji veliko interesovanje, nažalost, nemamo redovne vožnje, pa se nadamo da će u narednom periodu brojni turisti iz Višegrada putovati do Mokre Gore, uz obavezno zaustavljanje u Dobrunu ili u Vardištu”, navela je Todorovićeva.\nMilan Nikolić iz Leskovca rekao je da mu je današnja vožnja oživjela sjećanje na neka prošla vremena. Od 2004. do 2006. godine revitalizovana je pruga od Vardišta do Dobruna, a na današnji dan 2010. godine svečano je puštena u saobraćaj obnovljena pruga od Mokre Gore do Višegrada.\n← Nastava počinje u ponedeljak, 2. septembra\nNajstariji gradski vrtić “Ježeva kućica” dobija novo ruho →


Porodično nasilje u Italiji sve prisutnije – prijava moguća i tokom šopinga – Dnevni Magazin\nPorodično nasilje u…\nTaj inovativni projekat šaltera u tržnom centru rođen je u saradnji “Coina” i “Fare x Bene”, udruženja koje sa svojim timom psihologa žrtvama nasilja nudi vreme, informacije, savetovanje i koje već duže vreme u školama u gradu radi na tome da se ova tema približi i mladima.\nU robnoj kući “Coin” na šestom spratu, skoro skriven na dečijem odeljenju iza lutki, plišanih medveda i odelaca, nalazi se studio psihologa Irene Simi de Burđis koja se bavi nasiljem i koja, svakog petka, između 15 i 19 časova prima žene koje su žrtve nasilja.\n“Imamo neverovatan odziv, sve je rezervisano do kraja maja”, kaže doktorka de Burđis i dodaje:\n“Zaključavanje je dovelo do toga da su problemi koje je bilo lakše sakriti u svakodnevnom životu, izbili na površinu. Broj 1522 koji je broj u Italiji na koji je moguće prijaviti nasilje i uhođenje, očigledno više nije dovoljan i šoping može da bude odlična alternativa ne bi li se prijavilo nasilje”.\nIz centra “Fare x Bene” kažu da je ovakva vrsta šaltera odličan način da se žene odluče da prijave nasilje, jer vrlo često ne žele da ih iko gleda kao žrtve i boje se društvene osude i odbacivanja kao da su one krive za to što im se događa.\n“Žene se stide i teški su im pogledi ljudi na njih koji ih etiketiraju kao mučenice. Žrtve propadaju u živi pesak zbog osećanja krivice, uplašene su tako da ostaju zarobljene u toksičnim vezama. Ovo je naš način naručivanja pice”, izjavili su komentarišući događaj od pre nekoliko meseci i dodaju da misče “da im je lakše da, među torbama, cipelama, šalovima, skrivajući maramama i velikim naočarima modrice, otvore vrata našeg studija u tržnom centru.\nMeđu ženama žrtvama nasilja koje su se do sada obratile tom šalteru su i one koje nose firmirane torbe, imaju kućne pomoćnice, one koje su napustile posao da bi brinule o deci i danas u određenim godinama nisu u stanju da odu iz situacije u kojoj partner ima ekonomsku moć”.\nMonika Galjardi, direktor marketinga i digitalnih transformacija “Coina” objašnjava da je ovo prvi put da jedna robna kuća nudi ovakvu vrstu pomoći i saveta ženama putem kojih mogu da traže pomoć i izlaz bez da izazovu sumnju kod nasilnog partnera.\nĐuzi Lagana iz agencije “Fare x Bene” objasnila je medijima da je ta vrsta nasilja porasla tokom pandemije kada je u Italiji, samo u prvih šest meseci 2020. godine za pet odsto porastao broj ubistava žena u odnosu na 2019. godinu.\n“Ukoliko si žrtva nasilja pozovi broj 1522 ili besplatni broj 800049722“, to je poruka koja je odštampana na računu apoteka u provinciji Milana i jedan od načina borbe protiv nasilja u porodici.\n“Na ovaj jednostavan način želimo da ohrabrimo žrtve ne bi li shvatile da je moguće izaći iz tog začaranog kruga”, navodi Kampeze.\nEvropski parlament odobrio trgovinski sporazum EU – Velika Britanija