Dinkić : Snažna podrška za sva preduzeća koja zapošljavaju nove radnike - iKragujevac\nDinkić je, prilikom obilaska kragujevačkog preduzeća "Goma lajn", naglasio da sva domaća srpska preduzeća mogu da računaju na bespovratnu podršku do 10.000 evra po novozaposlenom radniku, kao i strana preuzeća, pod uslovom da su perspektivna, da dobro rade, izvoze i da mogu da zaposle nove radnike.\nPrema njegovim rečima, "Goma lajn" je klasično srednje preduzeće koje se bavi proizvodnjom komponenti za automobilsku industriju i u prošloj godini zabeležilo je rast izvoza od 50 odsto.\nKako je naveo Dinkić, osim Fijata, "Goma lajn" snabdeva auto delovima i Reno, Dženeral motors i druge proizvođače.\n"Dogovorili smo se danas, da s obzirom na odlične izvozne rezultate i veliku perspektivu, pomognemo ovom preduzeću da uposli novih 50 radnika, sagradi, novu altanicu i modernizuje neke od mašina", rekao je Dinkić.\nTakođe, to preduzeće, dobiće pomoć kroz bespovratna sredstva preko Agencije za podsticanje izvoza, ali i iz kreditne linije Evropske investicione banke koja podrazumeva kredite sa rokom dospeća od 12 godina i periodom počeka od 24 meseca, naveo je minsitar.\nDinkić je ponovio da će srpski izvoz u narednoj godini zabeležiti rast od najmanje 25 odsto, pre svega po osnovu izvoza iz Fijata, koji očekuje rast eksporta od 1,5 milijardi evra, kao i izvoza NIS-a koji će biti između 600 i 800 miliona evra.\nSamo ove dve kompanije, rekao je Dinkić, obezbediće rast izvoza veći od dve milijarde evra, a u slučaju dobre poljoprivredne sezone i pokretanja Železare Smederevo, taj izvoz može da bude i veći.\nPlan je da se najpre pokrene proizvodnja, da poraste izvoz, a zatim da se to prenese i na standard građana, ali uslov za to je da privreda najpre živne, a ministar, kako je rekao, očekuje da će se to dogoditi sledeće godine.\n"Goma lajn" proizvodi gumeno tehničke delove za motorna vozila i izvozi ih na tržišta Rusije, Belorusije, Ukrajine, Uzbekistana, Nemačke, Francuske, i u bivše jugoslovenske republike.\nTo je, jedno od retkih srpskih preduzeća koja proizvode za model Fijat 500 L.


Pripreme za parlamentarne izbore 4. aprila u Bugarskoj privode se kraju, a Centralna izborna komisija postavila je pravila koja će vrediti za izlazak na glasanje zbog pandemije i zabrana.\nTako će, prema CIK-u, glasači sa trajnim invaliditetom, oni koji su u obaveznom karantinu ili izolaciji, glasati u mobilnim glasačkim kutijama pod uslovom da su podneli zahtev za glasanje. Na dan izbora, mobilna glasačka kutija u prisustvu izborne komisije bićeodnesena u domove onih koji su podneli zahtev. Ako je moguće, glasači će glasati izvan svog smeštaja iz razloga zdravlja i bezbednosti članova odbora, navodi CIK.\nCentralna izborna komisija (CIK), u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova, takođe je odredila mesta u 69 zemalja gde će na parlamentarnim izborima 4. aprila biti biračka mesta van Bugarske.\nGlasanje na dan izbora počinje u 7.00 po lokalnom vremenu. CIK navodi da je vreme zatvaranja 20.00 po lokalnom vremenu, ali ne kasnije od 21.00, mada se očekuje da će se birališta zatvoriti ranije od 20.00 zbog zabrana putovanja nametnutih za suzbijanje pandemije.\nRazgovori na jeziku koji nije bugarski između prisutnih na biračkim mestima neće biti dozvoljeni. Članovima izborne komisije nije dozvoljeno da nose stranačke ili koalicione simbole i učestvuju u predizbornim kampanjama.\nPrema najnovijim anketama, čini se da bi pet političkih formacija mogli dostići prag za ulazak u Parlament, dok još 2 imaju neke manje šanse da uđu. To je pokazala najnovija anketa „Trenda“, koju finansira novina „24 sata“.\n45% ispitanika izjavilo je da će sigurno glasati, 83% je odlučilo za koga, a 38% kaže da će glasati po svojim preferencama. GERB ima podršku 28,8% ispitanika, dok je Socijalistička partija (BSP) dobila 23,6% glasova. „Ima takvih ljudi“ podržava 12,7%, DPS 12,1% i „Demokratska Bugarska“ 5,9%. Koalicija „Ustani. BG” dobija 4,1%, a VMRO 4%. Anketa „Trend“ je reprezentativna za odrasle u zemlji i sprovedena je od 9. do 14. marta 2021. godine sa mogućom greškom od ± 3,1%. / ibna


NOVA GODINA DA DONESE BOLjITAK, ZDRAVLjE I BLAGOSTANjE - Demos - Zvornik - Demokratski savez\nDemos - Zvornik - Demokratski savez > Novosti > NOVA GODINA DA DONESE BOLjITAK, ZDRAVLjE I BLAGOSTANjE\nBANjA LUKA, 13. januara – Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović uputio je čestitku svima koji slave pravoslavnu Novu godinu, uz želju da im donese boljitak, zdravlje i blagostanje.\n“Želim vam da Novu godinu proslavite u krugu najbližih i da, sa radošću i novom snagom, nastavimo da gradimo i uspješno savladavamo sve izazove koji nas čekaju”, naveo je Čubrilović u čestitki.\nČubrilović je poželio da 2022. godina bude bolja od prethodne i da, prije svega, svi sačuvaju zdravlje i nastave da grade mostove prijateljstva sa drugima jer je to interes svih.\n“Nadam da će nam Nova godina biti bolja i plodnosnija na svim poljima i da ćemo uspješno nastaviti da gradimo, učvršćujemo i razvijamo našu Republiku Srpsku, u interesu svih građana. Uvjeren sam da ćemo u Novoj godini uspjeti da savladamo sve izazove i da ćemo stvoriti bolje uslove za brži i prosperitetniji razvoj našeg društva”, poručio je Čubrilović.


23. Feb 2001 16:46 (GMT+01:00)\nDrugog dana samita u Skoplju potpisan Sporazum o razgraničenju SRJ i Makedonije\nAlbanski terorizam pretnja miru u regionu\nKoštunica posle ovakve ocene pozvao međunarodnu zajednicu da preduzme energične korake radi sprečavanja nove krize na Balkanu\nSKOPLJE (Beta) - Predsednik Makedonije Boris Trajkovski i predsednik SRJ Vojislav Koštunica potpisali su u petak u Skoplju Sporazum o razgraničenju između SRJ i Makedonije, koji su u četvrtak parafirali šefovi MIP-ova Goran Svilanović i Srđan Kerim.\nSporazum je potpisan na margini dvodnevnog samita šefova država i vlada Procesa za saradnju u jugoistočnoj Evropi.\nPotpisivanje sporazuma je jasna poruka da granice treba da budu čvrste i nepromenjive i istovremeno otvorene", izjavio je povodom potpisivanja Sporazuma Koštunica, uz ocenu da je potpis jedan od najvažnijih momenata ne samo na samitu nego i u odnosima Makedonije i SRJ.\nZašto Mejdani nije došao\nAlbanski predsednik Redžep Mejdani, koji je trebalo da predvodi delegaciju svoje zemlje u Skoplju nije došao pa je predvodi premijer Ilir Meta. U dobro obaveštenim diplomatskim izvorima u Skoplju, izostanak Mejdanija se tumači njegovim "strahom od samita". Tvrdi se, naime, da se Mejdani ne slaže s terminom "albanski teroristi na jugu Srbije", koji se na samitu u Skoplju gotovo redovno koristi.\nPotpisivanju Sporazuma, koje je propraćeno otvaranjem šampanjca, prisustvovao je i Visoki predstavnik EU za spoljna i bezbednosna pitanja Havijer Solana.\nPredsednik Koštunica je u petak u Skoplju pozvao međunarodnu zajednicu da "preduzme energične korake u pravcu sprečavanja nove krize u jugoistočnoj Evropi".\nU govoru na prepodnevnoj sednici samita Procesa za saradnju u jugoistočnoj Evropi, u Skoplju, Koštunica je među tim koracima naveo reviziju kopnene zone bezbednosti na jugu Srbije i punu saradnju SRJ snaga bezbednosti i VJ s Unmikom i Kforom, ubrzani povratak izbeglica i raseljenih na Kosmet i punu saradnju zemlja regiona u osudi i borbi protiv terorizma, ilegalnog prometa oružja, narkotika, migranata i svih drugih oblika kriminala.\nKoštunica je ocenio da najveću pretnju miru i stabilnosti u regionu predstavlja eskalacija albanskog secesionizma i terorizma na Kosmetu i jugu Srbije rekavši da "taj secesionizam neposredno ugrožava SRJ, ali i sve okolne zemlje", te da terorizam direktno ugrožava i diskredituje misiju Unmika i Kfora, odnosno celokupan koncept međunarodne zajednice u rešavanju kosovske krize.\nSvoju zabrinutost zbog delovanja ekstremista na jugu Srbije izrazili su domaćin Trajkovski, ali i albanski premijer Ilir Meta koji su posle sastanka izrazili nadu da će biti preduzete sve neophodne mere, uključujući i pomoć međunarodne zajednice, kako bi se čitav region bezbednosno stabilizovao.\nTrajkovski je rekao da podržava Rezoluciju 1244, ali i sve mere Beograda da demokratskim sredstvima reši problem, koji je nastao kao posledica "etnički motivisanog ekstremizma".\nDrugim danom samita, u petak, predsedavao je predsednik Trajkovski, a među njegovim glavnim temama bila je kriza na jugu Srbije.\nAlbanci neće da osude nasilje?\nPolitički direktori MIP-ova učesnica samita okončali su konsultacije o završnom političkom dokumentu skupa. Međutim, u petak je do zaključenja ovog izdanja, bilo neizvesno da li će dokument potpisati i albanska delegacija koju predvodi Meta. Albanci su, naime, nezadovoljni nekim ključnim ocenama o kojima su se složile sve ostale delegacije, a radi se o osudi albanskog nasilja na Kosovu i jugu Srbije. U političkom dokumentu samita takođe se govori o odnosima u SRJ federaciji - srpske i crnogorske vlasti pozivaju se da nađu zajednički prihvatljivo rešenje i naglašava se "značaj izbegavanja jednostranih akcija, koje bi mogle da ugroze pregovore". Fonet javlja da se šef albanskog MIP-a Paskal Milo protivi nacrtu deklaracije zbog toga što se u njoj Albanci koji izvode napade u Preševskog dolini nazivaju teroristima.\nKompromis o terminima\nZavršni dokument samita u petak, usaglašen je nalaženjem kompromisnog rešenja, pošto je formulacija o osudi albanskog terorizma na jugu Srbije i na Kosmetu zamenjena osudom etnički motivisanog militantnog ekstremizma. Učesnici skupa osudili su nasilje nad Srbima ne izbegavajući da kažu da je reč o albanskom terorizmu. Posebno je bilo zapaženo izlaganje Krisa Patena za koje je rečeno da se ne pamti da je neki predstavnik EU tako govorio o krizi na jugu Balkana, direktno za to okrivljujući albanske ekstremiste.\nOštro upozorenje EU\nEU je uputila oštro upozorenje kosovskim Albancima, pozvavši ih da osude i prekinu nasilje nad Srbima, pošto će se, u suprotnom, suočiti s međunarodnom izolacijom. Komesar EU za spoljne poslove Kris Paten izjavio je u Skoplju da lideri i obični građani treba da se oglase i deluju protiv napada koji su pogodili Kosovo. "Vreme je za svakog kosovskog lidera, svakog Kosovara, da zauzme stav - vreme je za napuštanje tihe indiferentnosti, da se jasno da do znanja da nećete tolerisati nasilje, vreme je da se suprotstavite i stavite van zakona počinioce", rekao je Paten.\nSRJ odmrzla članstvo, BiH primljena u Proces\nPredsednik Koštunica i predsedavajući Predsedništva BiH Živko Radišić potpisali su u Skoplju Deklaraciju o prihvatanju Povelje o dobrosusedskim odnosima, stabilnosti, bezbednosti i saradnje u Jugoistočnoj Evropi. Tim činom SRJ je i zvanično "odmrznuto" članstvo u Procesu čime je od juče postala punopravan član te regionalne institucije. BiH je, takođe, postala punopravni član Procesa, u kome je do sada imala status posmatrača.\nU pritvoru Haškog suda Ševeningenu svi se slažu dobro\n"Times": Korupcija osvaja Grčku\nAlbanci iz Makedonije o imenu države\nGeneral Norac porekao optužbe da je učestvovao u masakru nad ličkim Srbima\nItalijanska policija uhapsila Albanca, sedmostrukog ubicu


Kadri Veselji odbio ponudu da postane novi premijer Kosova - Infobrif\nKadri Veselji odbio ponudu da postane novi premijer Kosova\nObjavljeno 8.08.2019. u 10:35 poslednja izmena 8.08.2019. u 10:23\nPredsednik Skupštine Kosova, Kadri Veselji izjavio je da je odbio punudu da, kao predstavnik vladajuće koalicije, postane novi premijera Kosova, preneo je portal Kossev intervju Veseljija za Radio Slobodna Evropa.\n„Istina je, bilo je ponuda da se produži ovaj mandat do 2021, sa mandatarom za premijera iz Demokratske partije Kosova, odnosno sa mnom, bilo je i ponuda od partija koje u javnosti govore o vrlo brzim prevremenim izborima“, izjavio je Veselji za program RSE na albanskom jeziku.\nIn je rekao da se medjutim „to neće dogoditi zbog same činjenice da u okolnostima u kojima je Kosovo trenutno, gradjani zaslužuju vladu koja će ih voditi na putu poboljšanja perspektive i borbe protiv korupcije, to su najveći prioriteti na Kosovu: zapošljavanje i borba protiv korupcije“.\nVeseljiju su mesto premijera nudile partije koje govore o „crvenim linijama i izborima“, ali dodaje da smatra da je legitimitet moguće dobiti samo ako se „pitaju ljudi“.\nMedjutim, pre raspisivanja izbora, potrebno je raspustiti Skupštinu Kosova, a sednica o kojoj će se glasati o tome je zakazana za 22. avgust.\nCarinici kod dvojice Albanaca pronašli cevi za mitraljez i to nije sve, evo šta se još nalazilo kod njih\nVučić: Očekujem tešku jesen po pitanju Kosova i Metohije


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Političke borbe voditi u Skupštini\nKRIHBAUM ĐUKANOVIĆU 19. 03. 2019. 09:11 >> 08:37 19\nPolitičke borbe voditi u Skupštini\nPredsjednik Odbora za EU poslove u njemačkom Bundestagu Gunter Krihbaum odao je priznanje Crnoj Gori za ukupan progres koji je ostvarila, potencirajući njenu konstruktivnu ulogu u regionu u jačanju dobrosusjedske politike i saradnje. Govoreći o aktuelnim kretanjima u regionu i Crnoj Gori, Krihbaum je naglasio značaj i ulogu Parlamenta, rekavši da političke borbe treba voditi u Skupštini.\nKrihbaum je razgovarao u Berlinu sa crnogorskim predsjednikom Milom Đukanovićem.\nKrihbaum je ocijenio da su odnosi između dvije zemlje odlični i prenio spremnost za nastavak tijesne saradnje u pristupnim pregovorima, naročito kada riječ o Odboru za EU poslove, kojim predsjedava i koji ima važnu ulogu u praćenju pregovaračkog procesa zemalja kandidata.\n"On je odao priznanje Crnoj Gori za ukupan progres koji je do sada ostvarila, posebno potencirajući konstruktivnu ulogu naše zemlje u regionu u jačanju dobrosusjedske politike i saradnje", kaže se u saopštenju.\nGovoreći o aktuelnim kretanjima u regionu i Crnoj Gori, Krihbaum je naglasio značaj i ulogu Parlamenta, rekavši da političke borbe treba voditi u Skupštini.\nĐukanović je upoznao sagovornika o najvažnijim unutrašnjim pitanjima, apostrofirajući da u fokusu Crne Gore ostaju uspješan nastavak ekonomskog rasta, s jedne, i procesa evropskih integracija, s druge strane, što podrazumijeva i odgovarajuće rezultate u oblasti vladavine prava.\n"U tom kontekstu Predsjednik je prenio očekivanje da će u najskorije vrijeme biti otvoreno i poslednje pregovaračko poglavlje 8, iako u procesu pristupanja Crna Gora nije opterećena rokovima", kaže se u saopštenju iz kabineta Đukanovića.\nMilo Đukanović Gunter Krihbaum CG - Njemačka


21. Festival zdravlja Beograd u online formatu - LookerWeekly.com magazin\n,,Napravi korak ka zdravlju”\nTradicionalni 21. Festival zdravlja Beograd biće održan u četvrtak i petak, 24. i 25. septembra, od 10 do 20h, u online formatu, na Youtube kanalu festivala. Zainteresovani građani moći će uživo da gledaju veliki broj interesantnih predavanja, panel diskusija, da poslušaju savete stručnjaka, najave pregleda, preporuke za sportske aktivnosti…\nInteresantno je da će predavanja imati i naši vrhunski lekari koji rade u poznatim klinikama u SAD, Italiji, Švedskoj, Danskoj, Brazilu… Najviše pažnje biće posvećeno borbi protiv virusa korona i posledicama koje ostavlja na zdravlje, jačanju imuniteta, udruženjima pacijenata, zdravoj ishrani i pravilnom čitanju etiketa kroz nutriskor na proizvodima, mentalnom zdravlju u doba pandemije kovida 19, metastatskom raku dojke, lekovitom uticaju banja, dijabetesu, anemiji, značaju folne kiseline u trudnoći…\nU susret Svetskom danu srca biće održano savetovalište za pacijente ,,Pokucaj mi smo tu”, prof. dr Danica Grujičić, direktorka Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije pojasniće da li će maligne bolesti obeležiti 21. vek, dok će panelisti tribine ,,Važno je da znamo šta jedemo” otkriti sve o zdravoj ishrani. Koje lekove ne treba kombinovati sa određenom hranom i suplementima posavetovaće stručnjaci Farmaceutske komore, a gledaoci će moći da čuju i sve o kvantnoj dijagnostici, ajurvedi, kineskoj tradicionalnoj medicini.\n– Imaćemo uključenja iz raznih vrtića i sportskih klubova širom Srbije, a putem video linka svoje savete će dati i medicinari iz raznih klinika. Zahvalni smo partneru festivala ,,Maksiju” koji nam je pomogao da se održi online festival na visokom nivou – istakla je dr Mirjana Mićović, predsednica Organizacionog odbora festivala.\nGledaoci beogradskog Festivala zdravlja moći će da saznaju od Jasmine Kovačev, sa Novog Zelanda, na koji način mogu da se oslobode od stresa, a biće održan i panel o značaju zdravstvenih radnika u vreme korone, na kojem će učestvovati oni koji rade u kovid bolnicama. Biće obrađene i teme iz popularne psihologije, poput principa holističke komunikacije, kao i kako prevazići probleme u partnerskim odnosima. Dr Filgud će predstaviti svoju šifru za zdrav život, a posetioci će moći da saznaju kako da na osnovu DNK zapisa mogu da znaju koja hrana, piće i lekovi odgovaraju njihovom organizmu.\nViše informacija o online Festivalu zdravlja Beograd, koji se održava pod sloganom ,,Napravi korak ka zdravlju”, biće dostupno na sajtu www.festivalzdravlja.com.


Med ispod 1.500 dinara za kilogram nije čist pčelinji proizvod - Agro TV\nPočetna Novo Med ispod 1.500 dinara za kilogram nije čist pčelinji proizvod\nMed ispod 1.500 dinara za kilogram nije čist pčelinji proizvod\nDanašnje nove tehnologije u laboratoriji veoma lako mogu da otkriju ukoliko neko meša druge supstance u pravi med ili dodaje šećer, a to falsifikovanje se strogo kažnjava.\nPredsednik pčelarskog Udruženja “Jedinstvo” iz Stare Pazove Milorad Hadžić kaže da je baš zato cena meda takva kakva je. Početna cena kvalitetnog meda je oko 1.500 dinara i samo ide naviše, a svaki med koji se nađe ispod te cene, nije čist pčelinji proizvod.\nNa ovogodišnjem 88. Međunarodnom sajmu poljoprivrede koji je održan u Novom Sadu nekoliko pčelara je pažnju posetilaca privuklo svojim proizvodima koji su varirali od različitih vrsta meda do lekovitih proizvoda. Pčelari iz Udruženja “Jedinstvo” iz Stare Pazove su imali zavidnu ponudu u obe kategorije i mnoge zainteresovali svojim lekovitim proizvodima.\nKako bi dobili mnogo kvalitetnog proizvoda, godina mora da bude dobra za proizvodnju, a poslednjih godina klimatske promene veoma negativno utiču na pčelarstvo. Pored toga, pčelari se usaglašavaju i da je kontinuirani problem u tome što svake godine mnogo pčela strada kao posledica trovanja sredstvima za zaštitu bilja. Pozitivna stvar je u tome što je svest o značaju pčela počela raste, ali i dalje se često dešava trovanje za koje niko ne odgovara.\nPored popularnog tzv. “Bronhi meda” za borbu protiv bolesti disajnih puteva, poneseni trenutnim stanjem, ljudi se u poslednje vreme sve česće opredeljuju za “Vitaminsku bombu” za koju Hadžić kaže da ni jedan sintetički preparat iz apoteke ne može da zameni. Nove tehnologije su donele sa sobom mnoge napretke i inovacije u pčelarstvu, ali samim tim i velika ugalaganja. To utiče i na cene čistog meda, ali i proizvoda koji su lekoviti, pa tako cena tegle od 500 grama “Vitaminske bombe” ide i do 1.200 dinara.


NOVO VOZILO POSLE DESET GODINA | Polimlje.info\nVozni park JKP «Lim» je od prošle nedelje bogatije za još jedno specijalno vozilo za odnošenje smeća. Pored postojeća četiri, sa koliko je do sada funkcionisalo ovo preduzeće, novo vozilo doprineće još efikasnijem radu radne jedinice koja više od godinu i po dana kontejnere u gradu ali i prigradskim naseljima i Brodarevu, prazni i po dva puta dnevno.\n– oslednjih godina evidentan je problem povećanja količine smeća, naročito u letnjem periodu. U cilju kvalitetnijeg obavljanja usluge iznošenja smeća to je zahtevalo i veće angažovanje na terenu. Smatram da ćemo nabavkom ovog vozila moći odgovoriti svakoj situaciji jer ćemo uvek na rasploganju imati dovoljan broj vozila, čak i u slučaju eventualnog kvara na nekom od njih, rekao je Emir Hašimbegović prilikom primopreradaje vozilaa koje je izašlo iz FAP-ovog pogona Livnica sa nadradnjom.\n– Isporuka predstavalja kontinuitet saradnje ova dva preduzeća. Ovo je peto vozilo marke «FAP» koje će se naći u voznom parku Komunalnog preduzeća. Verujemo da će saradnja biti nastavljena i da su naši korisnici zadovoljni ne samo kvalitetom, već i servisiranjem i održavanjem koje pružamo, što je veoma bitno u ovoj delatnosti, rekao je Željko Ružić, direktor pogona Livnica sa nadgradnjom.\nCena specijalnog vozila za odvoženje smeća je oko osam i po miliona dinara i već je stavljena u funkciju održavanja komunalne higijene.\nNext Topic: Сто дугих километара до пара


Osnovna škola “Vuk Karadžić” obeležila 78. godina postojanja - juGmedia\nSpletom narodnih igara, izvođenjem etno muzike, recitala skečeva, Osnovna škola “Vuk Karadžić” obeležila je danas svoj dan i 78. godina postojanja, u Leskovačkog kulturnog centra, čime su učenici ove škole još jednom potvrdili svoj glumački, muzički i svaki drugi talenat.\nU kamernoj sali na svečanoj priredbi okupila se cela škola, roditelji, kolege iz drugih obrazovnih ustanova, kao i predstavnici lokalne samouprave, a pred početak programa sve prisutne je pozdravio direktor ove škole Predrag Zdravković.\n“Na današnji dan kada je i datum rođenja Vuka Karadžića srećni smo što možemo da roditeljima, svim zvanicama da predstavimo ono što smo radili. Ponosni smo na to što učenici tokom svih ovih godina osvajaju mnogobrojne nagrade, na svim takmičenjima od opštinskog do republičkog nivoa”, istakao je domaćin ove proslave.\nOsnovna škola Vuk Karadžić je prva škola koja je uvela kineski jezik koji se odvija fakultativno, otvorili smo prvi u gradu su otvorili produženi boravak za učenike , prvi u gradu su uveli elektronski dnevnik koji se odvija nesmetano i dobili sve pohvale za takav način ocenjivanja, a ono na šta su, prema rečima direktora najviše ponosni, to je matematičko odeljenje koje je formirano pre 4 godine.\nInače, ova škola osnovana je 1940. godine, da bi 1959. godine postala osmogodišnja škola, dok je izdvojeno odeljenje u Bobištu počelo sa radom 1984. godine.\nŠkola trenutno ima oko 700 đaka koji su raspoređeni u trideset odeljenja, od čega 10 u izdvojenom odeljenju u Bobištu i 20 u centralnoj školi.


'Lažno dobra ideja'\nIzvor: B92, 19.Maj.2021, 19:17\n"Lažno dobra ideja"\nIdeja da se kompanijama koje su izumele vakcinu protiv protiv korone privremeno ukine pravo na patent nije naišla na tako veliku potporu u Evropskom parlamentu.\nZapravo, prema raspravi koja je vođena na plenarnom zasedanju, mnogi zastupnici su se tome protivili spomenuvši kao argument strah da bi to ugrozilo inovacije u EU i ideju o ukidanju patenata nazvali "lažnom dobrom idejom" koja ne bi ubrzala vakcinaciju, a s druge strane bi ugrozilo inovacije, prenosi Novac.hr.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << />Umesto toga oni se zalažu za dobrovoljno licenciranje, da preduzeća koje žele da podele znanje i tehnologije sa drugim kompanijama i prošire proizvodnju u više regija sveta, pre svega u Africi.\nAli, isto tako veliki broj zastupnika veruje da bi privremeno ukidanje patenata za Kovid 19 vakcine bio ključan element u ubrzanju vakcinacije među nerazvijenim državama i državama u razvoju koje su na samom početku vakcinacijem a neke je još uvek nisu ni započele.\nIako je američki predsednik Džo Bajden podržao takvu ideju, zastupnici u Evropskom Parlamentu su optužili SAD, ali i Veliku Britaniju, za skupljanje prevelikih zaliha vakcina dok druge države kojima je preko potrebno da dobiju što pre veće doze ne mogu da njih ni da dođu.\nPrvi potpredsednik Evropske komisije Valdis Dombrovskis je u raspravi u Evropskom parlamentu rekao kako je Komisija "otvorena za raspravu u svim idejama i predlozima, uključujući i o privremenom ukidanju patenata".\nMeđutim, rekao je da rešenje treba potražiti i kroz povećani doprinos jačanju kapaciteta proizvodnje u državama u razvoju. Ova tema će biti na dnevnom redu u Evropskom Parlamentu i u junu.


Niška televizija » Niški SPS spreman za rekonstrukciju\nObjavljeno 06.08.2013. 15:46\nNiški SPS spreman je za rekonstrukciju lokalne vlasti. To ne znači, nužno, i promenu koalicionih partnera, već pojedinaca iz stranaka, koji su u prethodnom periodu unosili nestabilnost u rad lokalne vlasti, kaže predsednik okružnog odbora SPS-a i šef odborničke grupe te stranke, Igor Novaković. U suprotnom, SPS je spreman da na lokalu izađe iz vlasti, jer bez konstruktivne koalicje nije moguće ostvariti predizborna obećanja.\nPrema Novakovićevim rečima, rukovodstvo sps-a je o mogućoj rekonstrukciji već razgovaralo u nekoliko navrata sa gradonacelnikom Perišićem i već postoje okvirni zaključci, koji bi uskoro trebalo da budu sprovedeni u delo. Ideja o kojoj se najvise govori je da se u okviru rekonstrukcije na lokalu, ne menjaju dosadašnji koalicioni partneri, već pojedinci.\nNovaković nije isključio ni mogućnost neke nove koalicje, posšto bi SNS sa DSS – om, a SPS sa Koalicijom za Niš, sa kojom su potpisali sporazum o saradnji, imali većinu u skupštini. O svim ovim predlozima će se razgovrati narednih dana sa svim partnerskim strankama. SPS je čak spreman i da se odrekne vlasti, ukoliko se ne realizuje rekonstrukcija koja predviđa izlazak pojedinaca iz vlasti. Kako navodi Novaković, radi se o 10 političara iz URS-a, SPS-a i SNS-a.\nIgor Novakovic kaže da ovim potezom, SPS ne očekuje da dobije upravljanje nekim javnim preduzećem, već želi gradsku vlast koja će delovati konstruktivno i ispuniti svoja predizborna obećanja. On je istakao da će se detalji oko rekonstrukcije na lokalu znati posle završene rekonstrukcije na republičkom nivou. Na pitanje novinara da li će se poništiti konkursi za direktore javnih preduzeća, Novaković poručuje da će se sve sprovoditi u skladu sa zakonom, ali ne isključuje mogućnost da bi sam izbor mogao da sačeka i zavrsšetak rekonstrukcije lokalne vlasti.


Pogrešna percepcija životnog osiguranja u Srbiji - Osiguranik.com\nPogrešna percepcija životnog osiguranja u Srbiji\nKoja je vaša percepcija životnog osiguranja? Šta prvo pomislite kada je u pitanju koncept životnog osiguranja?\nNajčešće se susrećemo sa time da je percepcija životnog osiguranja u Srbiji prilično pogrešno postavljena, odnosno da se najčešće osiguranje tumači kao:\nOno na čemu radimo i trudimo se da svim našim korisnicima prezentujemo realne i jasne mogućnosti koje dolaze sa osiguranjem, a za koje smo nebrojeno puta svedočili da nekome zaista mogu da znače život ili smrt.\nGlavni elementi životnog osiguranja u Srbiji su pre svega vezani za rizike i pokriće u slučaju onih okolnosti za koje nikada ne verujemo da će nam se desiti (što i ne treba), ali, nažalost, do kojih više nego često dolazi.\nIzbor životnog osiguranja zavisi od više faktora kao što su vrsta posla kojim se bavite, zatim od vašeg stila života, kao i naravno od finansijskih mogućnosti i potreba. Pre svega, koje ćete životno osiguranje odabrati zavisiće od toga ko to sve zavisi od Vas, kolika je vaša porodica, da li je u osiguranje uključen i vaš partner, ili pak i deca.\nGlavni elementi životnog osiguranja odnose se dakle na rizike i u pitanju su pre svega rizici vezani za situacije u kojima mogu biti ugroženi:\nVažno je napomenuti da ste sa polisom životnog osiguranja bolje pripremljeni za nepredviđene promene koje vam se u životu mogu desiti, čega smo neminovno svedoci praktično svakoga dana ove godine. Takođe, uz dobro strukturirano životno osiguranje, postaraćete se i da zaštite budućnost vaših najbližih i najdražih.\nTek svaki deseti stanovnik Republike Srbije ima zaključenu ovakvu polisu, dok je u nekim razvijenijim zemljama prosek jedna polisa po stanovniku, a u nekim čak i 2-3 polise po glavi stanovnika.\nIzdvajanja za mesečne premije su glavno pitanje sa kojima se susrećemo, jer ljudi često pogrešno pretpostavljaju da su ovakve polise skupe i da za njih mesečno treba izdvojiti poprilično novca. Međutim, sume se određuju na individualnoj bazi, odnosno moguće je odabrati različite formate polise životnog osiguranja, prilagođene vašim ličnim željama i potrebama. Time se gledano na duge staze i može stići do značajnijih osiguranih suma, odnosno – životne štednje po isteku trajanja polise.\nU tom smislu životno osiguranje i jeste delom i kao štednja, samo što štedite kroz životno osiguranje i osigurani ste u isto vreme.\nPolisa štednog životnog osiguranja se može koristiti kasnije u životu i:\nkao dopuna penziji,\nza školovanje dece,\nkao pomoć deci po završenim studijama,\nza neke preostale želje.\nMožda niste znali, ali polisa životnog osiguranja nakon tri godine trajanja osiguranja, dobija svojstva hartije od vrednosti, što znači da se onda može koristiti kao sredstvo obezbeđenja u nekim finansijskim transakcijama.\nTakođe, Jedna od dodatnih ostalih prednosti je mogućnost isplate akumuliranih sredstava odjednom ili u vidu mesečne rente (doživotne, na 5, 10 ili 20 godina) kod većine osiguravajućih kuća.\nKada se najčešće kupuje životno osiguranje?\nŽivotno osiguranje se najčešće kupuje kao obavezna ili dopunska komponenta i to:\nKada želite da “oročim” stečeni novac uz dobru stopu dobiti\nOno što je važno napomenuti jeste i to da postoje i opcije kolektivnog životnog osiguranja za pravna lica, kada po nešto nižom premijom osiguranja i sa pojednostavljenim grupnim prijemom u osiguranje, možete kao pravno lice da obezbedite i svoje zaposlene dodatno, pored već sve zastupljenijeg dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja.\nJoš jedan aspekt su i dopunska osiguranja koja mogu da donesu pokriće upravo onda kada vam je potrebno, a to su recimo mešovito životno osiguranje, dopunsko osiguranje od nastupa povreda i bolesti, stipendijsko osiguranje, osiguranje za slučaj doživljenja, hipotekarno osiguranje, dopunsko osiguranje od posledica nesrećnog slučaja ili nezgode, riziko životno osiguranje, kao i već spomenuto kolektivno životno osiguranje.\nE sad, ono što vas uglavnom buni jeste to što različite osiguravajuće kuće daju različita imena paketima i uslugama, pa kada krenete u istraživanje i analizu ponuda, na prvi pogled može da deluje kao da je u pitanju more mogućnosti, a zapravo ono na šta treba da se fokusirate jesu vaše lične potrebe, planovi i želje, kao i mogućnosti. Upravo zato su naši eksperti za osiguranje redovno na vezi sa korisnicima, kreirajući najbolje ponude u skladu sa njihovim željama, odnosno vama. Na vama je samo da popunite upitnik za uporedni pregled ponuda životnog osiguranja, ostalo prepustite nama. Na raspolaganju smo vam i tu smo da vam pomognemo da zaista dobijete ono što je značajno i relevantno za vaš život i prilagođeno vama, personalizovano i individualno.


Iako je naša reprezentacija kada je u pitanju igra na parketu u prošlosti pokazala da uvek ima rešenje za komšije, naši Hrvati se svakako više ističu svojim izjavama, u kojima uvek najpre oštro prete, a onda se ipak ugrizu za jezik zbog toga - pošto nisu bili u pravu.\nKorak dalje otišao je i proslavljeni hrvatski stručnjak Mirko Novosel, nekadašnji selektor Jugoslavije, koji je kapitena Srbije Miloša Teodosića nazvao - gubitnikom.\n"On je poseban tip igrača. Onakav kakvog ja ne bih voleo da imam u ekipi. Dobar je košarkaš, ali je gubitnik, izgubio je nekoliko titula u Evroligi", rekao je Novosel za slovenački "Dnevnik".\nBile su ovo zaista teške reči upućene momku koji svojim partijama oduševljava čitav svet, pa čak i mnoge NBA trenere. Priliku za revanš Novoselu Teodosić će imati u četvrtak od 3.30 po srednjeevropskom vremenu, kada će se "orlovi" sastati sa Hrvatskom u borbi za prolaz u polufinale Olimpijskih igara.


Зашто смо против приватизације Телекома\nOstalo je još samo nekoliko dana nade da će se Vlada Srbije predomisliti i sprečiti štetnu prodaju ubedljivo najuspešnije državne kompanije, Telekoma Srbija, jer sredinom novembra ističe rok za dostavljanje obavezujućih ponuda. Telekom smo odbranili 2011, moramo ga odbraniti i danas. I da se razumemo, Srpska narodna partija (SNP) protivi se prodaji Telekoma, ne samo zato što je reč o strateški važnom preduzeću za Srbiju, iako je i samo to dovoljan argument, već i zbog činjenice da on uspešno posluje i svake godine na desetine miliona evra uplaćuje u državnu kasu. A tog priliva više neće biti ako se Telekom proda.\nPosebno se protivim prodaji Telekoma u ovom trenutku, jer se u uslovima recesije za Telekom Srbije ne može dobiti cena koja odgovara njegovoj realnoj vrednosti. Poslednjih nedelja u javnosti su zanemareni svi ostali aspekti i uglavnom se špekuliše samo o tome ko će i po kojoj ceni kupiti našu „zlatnu koku“, a u drugom planu su ostali brojni argumenti protiv privatizacije ovog preduzeća, kojih je zaista mnogo.\nPođimo redom. Ako je već sva pažnja usmerena uglavnom na cenu, kako niko od zagovornika prodaje nije primetio da je Telekom Srbije, samo od 2007. do prošle godine ostvario neto profit veći od 1,2 milijarde evra? Poređenja radi to je za 450 miliona evra više nego što se u Srbiju slilo novca po osnovu svih, toliko hvaljenih, direktnih stranih investicija u 2012. godini. Uz sve to, u međuvremenu su dugovi Telekoma smanjeni za skoro 600 miliona evra!\nDa je neko, dakle, pre osam godina za većinski udeo u Telekomu platio 1,2 milijarde evra, do sada bi već kroz neto dobit vratio sav uloženi novac i već od ove godine bi mogao da zadržava za sebe čist profit. Kada sam to govorio još 2010. godine, predstavnici tadašnje vlasti su se cinično smejali. Naravno, vreme je učinilo svoje i potvrdilo moje tvrdnje. A procenjuje se da će i ovu godinu Telekom završiti u plusu od oko 150 miliona evra. Sa privatnim vlasnikom, koji ne bi toliko brinuo o socijalnoj komponenti, kao što brine država kao vlasnik, profit bi, naravno, bio još veći, mada ni van Srbije nema baš mnogo kompanija sa stopom dobiti od 15 odsto (17,8 milijardi dinara neto dobiti prema 122 milijarde dinara poslovnih prihoda u 2014.)\nU svakom slučaju, ni sa državom, koju bije glas (često sa pravom) da je najgori mogući vlasnik, ni u uslovima globalne krize, čiji su efekti pojačani smanjenjem plata i penzija, samim tim i kupovne moći građana, nikada neto profit Telekoma nije bio manji od 100 miliona evra godišnje. I pri tome u poslednje tri godine stalno raste, sa 109 na 139, pa na 152 miliona evra, što je ujedno i najbolji odgovor na tvrdnje zagovornika privatizacije da bi Telekom trebalo prodati, jer će ga u suprotnom jaka konkurencija, Telenor i VIP, pregaziti. Pa ako je to tako, zašto profit Telekoma već tri godine raste, a velike su šanse da će se i u 2015. taj pozitivni trend nastaviti? A rastao bi još brže da je početkom 2012. Telekom 380 miliona evra uložio u razvoj, a ne za besmisleni otkup sopstvenih 20 odsto akcija od grčkog OTE-a. Samim tim bi i vrednost kompanije danas bila veća. I ove moje argumente je tadašnja vlast ignorisala.\nAko se Vlada bude vodila ekonomskom logikom, cena plaćena grčkom OTE-u mora biti „crvena linija“, koju ne sme da pređe. U suprotnom država će ostati kraćih rukava, dobiće manje nego što je sama platila za akcije OTE-a. To znači da čak ni najveći zagovornici privatizacije ne bi smeli da pomišljaju da za manje od 1,48 milijardi evra prodaju 58,11 odsto državnih i 20 odsto sopstvenih akcija Telekoma, koje će automatski pripasti novom većinskom vlasniku. A kolika bi tek cena trebalo da bude ako se ima u vidu procena stručnjaka da samo državna telekomunikaciona infrastruktura vredi oko tri milijarde evra?\nČini se da neko namerno skreće pažnju i sa činjenice da bi kupac za male pare automatski postao i vlasnik zavisnih preduzeća, Telekoma Srpske i Mtela u Crnoj Gori, u koje je Telekom Srbija uložio milijardu evra! A u „ miraz“ bi dobio i MTS, bivšu Dunav banku pride, koju je Telekom kupio 2014. Upravo zbog vlasništva nad mobilnim operatorima u Republici Srpskoj i Crnoj Gori, Telekom Srbije ima dodatni, strateški značaj, jer nam omogućava da ostvarujemo važan ekonomski uticaj u regionu. U Srbiji ne postoji ni jedna kompanija, koja ima približno takav značaj na regionalnom nivou. Poslednjih godina, sa pravom, ukazujemo na snažan regionalni uticaj hrvatskih kompanija koje su kupile najpoznatije srpske brendove. A u slučaju prodaje Telekoma, Srbija je spremna da se olako odrekne uticaja koji stvaruje u regionu, i to u strateški najvažnijem sektoru u 21. veku – sektoru telekomunikacija i informacionih tehnologija.\nZa razliku od mnogih aktera na političkoj sceni, koji su u odnosu na 2010. godinu za 180 stepeni promenili stavove o prodaji Telekoma, pa su najveći protivnici sada najveći zagovornici privatizacije i obrnuto, ja sam i tada i sada apsolutno bio protiv te privatizacije. Po odluci Vojislava Koštunice, te 2010. godine, kao potpredsednik Demokratske stranke Srbije i predsednik Ekonomskog saveta DSS, ovlašćen sam da predvodim široku narodnu inicijativu protiv prodaje Telekoma. Zahvaljujući mojim kolegama iz Koštuničinog DSS, stručnim organizacijama, intelektualcima iz zemlje i inostranstva, kao i velikom broju građana iz cele Srbije, uspeli smo u veoma kratkom roku da sprovedemo peticiju i prikupimo 100.000 potpisa protiv prodaje Telekoma koje smo predali tadašnjem Ministarstvu kulture, informisanja i informacionog društva.\nNa mnogobrojnim sednicama Narodne skupštine Republike Srbije, tokom gostovanjima u medijima, u intervjuima, i na tribinama širom Srbije, isticao sam da je prodaja Telekoma štetna za državu, jer se radi o jedinom profitabilnom domaćem preduzeću, uz izražavanje sumnje da će novac od njegove prodaje biti utrošen u predizbornu kampanju. I tada, kao i sada, tvrdim da ne stoje argumenti vlasti da je „evropska praksa da takve kompanije budu u privatnom vlasništvu“, jer su telekomunikacione kompanije u mnogim evropskim zemljama, poput Luksemburga, Belgije, Finske, Švedske, Norveške, Italije i Švajcarske baš – u vlasništvu države. Zašto princip koji dobro funkcioniše u tim državama, ne može da funkcioniše u Srbiji?\nI pre pet godina sam dokazivao, a praksa je to u međuvremenu potvrdila, da ne stoje ni drugi argument za prodaju – da Telekom ne može da izdrži konkurenciju drugih telekomunikacionih operatera. Da podsetim, tada sam u Narodnoj skupštini Republike Srbije naveo da je u 2009. Telekom imao rast prihoda od 30 odsto, profit od 17 milijardi dinara, a još skoro 20 milijardi dinara je investirao u nove tehnologije.\nDodatni razlog protiv prodaje je i što je Telekom u prethodnih šest godina uspeo da za dve trećine smanji svoju zaduženost, sa 910 na 332 miliona evra, dok je poslovni prihod istovremeno povećan sa 900 na 1.043 miliona evra. A što je manji dug neke kompanije to je veća njena vrednost, jer nije svejedno da li se kreditorima duguje 332 ili 910 miliona evra. Zato ni za odluku o prodaji nije beznačajna činjenica da je samo u 2014. Telekom uspeo da smanji koeficijent zaduženosti sa 26 na 20,2 odsto i tim tempo uskoro bi mogao da se potpuno ratosilja svih dugova, a samim tim i troškova za plaćanje kamata, što će automatski da utiče i na povećanje njegovog profita, pa i uplata koje bi država mogla da očekuje za svoj budžet.\nVažan argument protiv prodaje Telekoma jeste činjenica da bi se njegovom privatizacijom pokidale sadašnje veze Telekoma sa najzdravijim delom srpske privrede, sa velikim brojem firmi koje se bave informacionim tehnologijama, čiji je razvojni i obrazovni potencijal naslonjen na našeg najvećeg mobilnog operatera.\nStrani vlasnik angažovaće svoju naučnu i istraživačku bazu, rukovodeći se isključivo principom profitabilnosti, a gubeći iz vida razvojnu ulogu i značaj Telekoma za angažovanje mladih IT stručnjaka sa srpskih tehničkih fakulteta.\nPre eventualne prodaje javnost mora da zna i da novi vlasnik sigurno neće pristati da mu na platnom spisku bude 13.044 ljudi, koliko ih je početkom 2015. bilo zaposleno u matičnom i zavisnim preduzećima. Čini se da, osim sindikata, koji se protive prodaji, za sada niko ne obraća pažnju i na ovaj „socijalni“ aspekt privatizacije, koji je posebno značajan ako se ima u vidu da je visoka nezaposlenost jedan od ključnih problema srpske ekonomije. Da zlo bude veće, bez posla će ostati i mnogi izvan Telekoma, koji sada rade u kooperantskim firmama, koje Telekom snabdevaju raznim proizvodima i uslugama, jer je za očekivati da će novi vlasnik više poslovati sa svojim dobavljačima iz inostranstva, nego sa domaćim kompanijama. To bi imalo izuzetno negativan uticaj na razvoj domaće IKT industrije, koja poslednjih godina beleži dinamičan rast.\nS druge strane, ne postoje konkretni projekti u koje bi bio uložen novac od eventualne prodaje Telekoma, što otvara mogućnost da ta sredstva budu potrošena na najgori mogući način – preusmeravanjem u tekuću potrošnju, kao što je to bilo urađeno i 1997, kada je 49 odsto Telekoma prodato za 1,5 milijardi nemačkih maraka italijanskom STET-u i grčkom OTE-u, a dobar deo novca je potrošen za kupovinu glasova na parlamentarnim izborima.\nNi građanima se ne piše dobro, jer je iskustvo pokazalo da su u zemljama iz okruženja, posle prodaje njihovih telekomunikacionih kompanija strancima, cene međugradskih poziva u proseku povećane za 20 odsto, dok su pretplata i lokalni pozivi u nekim slučajevima poskupeli i za astronomskih 250 procenata! U uslovima opšteg rasta troškova života u Srbiji, a s druge strane, smanjenja plata i penzija, sigurno je da ni ovaj negativan aspekt prodaje Telekoma ne treba da bude zanemaren.\nKonačno, treba istaći da su telekomunikacije strateški važne i za bezbednost zemlje,jer se preko Telekoma ostvaruje komunikacija svih državnih i bezbednosnih službi. Stručnjaci Akademije inženjerskih nauka Srbije nedavno su upozorili da bi u slučaju prodaje Telekoma stranoj kompaniji zaštita tajnosti telekomunikacionog saobraćaja i nacionalna bezbednost bila prepušteni strancima, s mogućnostima kompletnog nadzora i praćenja veza vojske i policije, državne uprave, preduzeća i građana.\nKoliko je važno posedovati sopstvene telekomunikacione resurse govori činjenica da je Rusija u poslednjih nekoliko godina uložila značajna sredstva u ubrzani razvoj sopstvenog satelitskog sistema GLONAS, želeći da smanji zavisnost od globalnog satelitskog sistema, GPS-a, koji se nalazi pod uticajem drugih država. Razvoj GLONAS-a Rusiji donosi sigurnost da u vanrednim situacijama može da se osloni isključivo na svoje unutrašnje telekomunikacione resurse kojima sama upravlja i kontroliše ih.\nS obzirom na traljavi i na sreću neuspešni tender iz 2011. još jedna neuspela prodaja najuspešnije državne kompanije odrazila bi se veoma negativno na ugled Srbije u svetu. Zato je bolje odmah obustaviti ceo proces i usmeriti svu energiju da se poveća efikasnost poslovanja Telekoma u narednom periodu, a samim tim i poveća priliv novca od profita u srpski budžet.\nA što se tiče tvrdnji da odomaćeno partijsko upravljanje povećava neefikasnost svih državnih kompanija, pa i Telekoma i da ga zbog toga treba prodati, taj problem može se i mora drugačije rešiti. SNP se i zalaže za to da se prekine dosadašnja praksa zapošljavanja u kojoj je glavni kriterijum partijska podobnost. I to mora da važi za sve, od javnih preduzeća, do držane uprave i lokalne samouprave.\nA zasto bi bili protiv privatizacije.Udjite u bilo koju Telenorovu ili VIP-ovu prodavnicu i uporedite kvalitet i servis pa ce biti jasno sve.Gde vam menadzment daje novac,kome?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Lam ponovo pozvala demonstrante na dijalog\n10. 09. 2019. 23:05 >> 23:06 0\nLiderka Hongkonga Keri Lam ponovo je apelovala na demonstrante da zaustave nasilje i počnu dijalog s vlastima.\nVlada je prošle nedelje obećala da će povući sporni zakon o izručenju koji je predviđao i izručenje osumnjičenih radi suđenja u Kini, gdje, kako smatraju protivnici zakona, ne bi imali pravično suđenje.\nKeri Lam je rekla da će eskalacija nasilja, poslije kojih je pritvoreno više od 150 ljudi, među kojima ima studenata, stvoriti nove razdore.\nKako se navodi, ona je istakla da je njena odluka da formalno povuče zakon o izrucivanju i druge inicijative odražavala njenu iskrenu volju za "iscjeljenje društva i povratak mira".\nMilijarder Li Ka Šhing je u video prilogu na lokalnoj TV opisao ljeto nemira u Hongkongu kao najgoru katastrofu od Drugog svjetskog rata.\nMnogi vide nacrt zakona o izručenju, koji bi omogućio da se stanovnicima Hongkonga sudi u kontinentalnoj Kini, kao primjer ukidanje autonomije grada od kada se ta bivša britanska kolonija vratila pod kinesku kontrolu 1997. godine, prenosi AP.\nUpitana za Lijeve komentare, Keri Lam se složila sa stavom da vlada "može učiniti više i bolje", posebno u susretu s mladima, kako bi čula njihove zamjerke.\nOna je ponovila da su pokušaji SAD-a i drugih zemalja da se miješaju u unutrašnje stvari Hongkonga zbog građanskih sloboda u gradu bili "potpuno nepotrebni".


Počinje grejna sezona | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Počinje grejna sezona\nVIDEO K9: Iako grejna sezona zvanično počinje 15. oktobra, posotoji mogućnost da ona krene već u ponedeljak.Novosadska toplana je rano jutros startovala sa toplim probama, a iz ovog preduzeća poručuju građanima da su spremni za predstojeće hladne dane i da poskupljenja grejanja ove sezone sigurno neće biti.\nOd ranih jutarnjih časova pušteni su u rad svi pogoni i delovi Novosadske toplane koja je krenula sa toplim probama pred grejnu sezonu koja startuje u ponedeljak.\nNovosadska toplana je apsolutno spremna za predstojeću zimu i, prema dosadašnjim izveštajima, Novosađanima će biti obezbeđeno najkvalitetnije grejanje bez povećanja cene, poručio je gradnonačelnik Novog Sada tokom obilaska Toplotnog izvora ”Zapad”.\n“Da podsetim da smo u prethodnom periodu dva puta pojeftinili grejanje, da je za gotovo 10% smanjena cena grejanja u odnosu na prethodnu grejnu sezonu, verovatno imamo jedno od najjeftinijih grejanja, posebno poredeći sa drugim velikim gradovima”, rekao je Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada.\nPozitivno poslovanje Novosadske toplane, uplaćivanje dobiti na račun Republike i Grada, kao i to što od sledeće godine neće primati ni dinara iz gradskog budžeta, posledica je odgovornog poslovanja i rukovođenja ovim preduzećem i zalaganja zaposlenih, istakao je gradonačelnik.\n“Još jedan plus, ove godine je Novosadska toplana investirala u kapitalne investicije milijardu i sto pedeset miliona dinara. Od toga je samo šezdesetak miliona gradskih, ostalo su sve od sopstvenih sredstava investirali, a to je duplo više nego što je investirano prošle godine”, naveo je Vučević.\nKapitalne investicije i rekonstrukcije delova koji su proizvodili ogromne toplotne gubitke, doprineli su tome da ovo preduzeće, koje je pre tri godine bilo u gubicima od 4 milijarde dinara, danas posluje pozitivno, snižava cenu grejanja i ima najviše ulaganja među gradskim javno komunalnim preduzećima.\n“Ova ulaganja se odnose samo na rekonstrukciju vrelovodne mreže. Pored toga, već smo ugovorili, hteli smo ove godine da uradimo, ali zbog postupaka javnih nabavki, izgradnju novog kotla u Toplani “Istok” od 60 megavata,zatim ćemo raditi kogeneraciju na Toplani “Jug” od 4 megavata i radimo automatizaciju podstanica. Sve te tri investicije, koje su približno u iznosu od milijardu dinara, radimo iz sopstvenih sredstava”, rekao je Dobrosav Arsović, direktor JKP Novosadska toplana.\nNovosadska toplana prošlu godinu završila je sa 833 miliona dinara neto dobiti, već par godina ne koriste tekuće subvenicije Grada.\nOd naredne godine, prema rečima gradonačelnika, Toplana će sama finansirati sve podstanice i priključke, tako da tim troškovima više neće biti opterećeni investitori, odnosno građani koji se budu useljavali u novoizgrađene objekte.\nPrethodni tekstOsam kandidata za Novembarsku povelju\nSledeći tekstZajednička sednica dve Vlade – značajna ulaganja u APV


Home » AKTUELNO » KOLUMNE > » SA STRANE GLEDANO » SRBIJA » SRBIJA I SVET » SRPSKO-ALBANSKO TRUĆANJE\n20. октобра 2015. urednik Srdjan D. Stojanović 0 AKTUELNO, KOLUMNE >, SA STRANE GLEDANO, SRBIJA, SRBIJA I SVET,\nProfesor Vladimir Kostić, predsednik SANU, osmelio se i pre par dana je rekao da u ovom trenutku „jedina politička mudrost kako sa elementima dostojanstva napustiti Kosovo, jer ono ni de facto ni de iure nije više u rukama Srbije i da to neko mora da kaže narodu”\nSrbi i kosovski Albanci svoja susretanja, koje prvi više vole da zovu pregovori, a drugi razgovori, otpočeli su 8. marta 2011. godine i samo do 29. aprila ove godine susreli su se 24 puta i protraćili blizu 300 sati. Sve „runde” uglavnom su opisivane kao teške, takva je bila i nedavna sesija sredinom ovog meseca u Briselu. Tada je, reče ministar inostranih poslova Ivica Dačić, jedino postignuta saglasnost „oko toga da se primeni sve što je dogovoreno Briselskim sporazumom”, potpisanim 13. aprila 2013. godine u glavnom gradu Belgije. Ministar nije želeo da otkriva detalje poslednjih razgovora, rekavši tek da je „bilo reči i o drugim temama, poput članstva Kosova u međunarodnim organizacijama” (misli se na Unesko), ali da nije postignut nikakav dogovor.\nNaše političare treba pažljivo čitati (tumačiti), najviše zbog navike i (njihove) potrebe da sve bude zakukuljeno (uvijeno, samo u nagoveštajima), kakva je i bila Dačićeva izjava: „Razgovori su bili veoma teški i jedino oko čega postoji saglasnost je da mora da se implementira sve što je do sada dogovoreno i Srbija očekuje da će se to desiti. Situacija je veoma kompleksna, a Srbija insistira na poverenju u dijalogu, statusnoj neutralnosti dijaloga i toga ćemo se držati i u narednom periodu”. On dalje veli da je Srbija „kredibilan partner” i da se „sa naše strane ne dovodi u pitanje sve što smo potpisali i obećali”.\nTokom neformalnog sastanka u Briselu, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić (koja, naravno, nije na Kosovu nego u Beogradu!) rekao je državnoj televiziji (RTS) da postoji „novi amandman na predlog platforme za pregovaračko poglavlje 35, kojim se dodatno pogoršavaju uslovi za evrointegracije Srbije i vrši pritisak da se Srbija natera da direktno, ili indirektno prizna nezavisnost Kosova”. Ovaj mladi čovek koji, imitirajući svog partijskog lidera naročito u pogledu „ravnog govora” (podseća na Dačića u vreme kada je bio portparol Socijalističke partije Srbije i oponašao svog šefa Slobodana Miloševića) kaže da premijer „veoma ozbiljno razmišlja o tome na koji način posmatrati budućnost procesa dijaloga, političkog života u zemlji, možda i same vlade”. Amandmanom koji je predložila Nemačka, a podržale ga Velika Britanija i Hrvatska, vrši se dodatni pritisak na Srbiju u pokušaju da se Srbija natera da direktno ili indirektno prizna nezavisnost Kosova. Ne traži se formalno, kazao je Đurić i izgovorio „ali…”\nO RASPLITANJU ČVORA\nRadeći (2005.) sa albanskim kolegom (Fahri Musliu) na knjizi Rasplitanje kosovskog čvora, s podnaslovom Pogled sa obe strane u izdanju Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, video sam ono što je usledilo tri godine kasnije – danom proglašenja nezavisnosti u Skupštini Kosova, i da će rešenje „pronaći” svet. Dok Vuk Drašković, predsednik Srpskog pokreta obnove kaže da će za njega „kao Srbina, Kosovo i danas i sutra predstavljati ono što je predstavljalo juče: mesto rođenja srpske države, duhovnosti i kulture, nacionalnog eposa”, bivši ministar inostranih poslova Goran Svilanović je tri godine pre proglašenja kosovske nezavisnosti rekao da će novi status Kosova „biti država”, dok doktor istorijskih nauka (tada visoki dužnosnik G17 plus) Čedomir Antić misli da Kosovo može biti nezavisno, ali da to treba da prizna i Srbima, aludirajući valjda na podelu i nekakvu autonomiju kosovskim Srbima. Milan St. Protić je (2008.) smatrao da je celom Balkanu „potreban međunarodni staratelj”, a nekadašnji premijer Zoran Živković se zalagao „najpre za podelu, potom za nezavisnost albanskog dela”. „U ovoj situaciji rešenje je teško naći jer su pozicije dve pregovaračke strane veoma udaljene i teško je zamisliti kako će odstupiti od svojih polaznih pozicija u koje su se ukopale”, tada je govorio Oliver Ivanović, koji je šest godina kasnije optužen za zločine nad Albancima u kojima mnogi vide upletanje prstiju Beograda. Slobodan Samardžić (DSS) smatrao je dobrim rešenjem samo ono „koje je prihvatljivo za obe strane”, a Latinka Perović da je „nepoverenje produbljeno, a kompromis neizbežan”. Univerzitetski profesor, slikar i pisac Mileta Prodanović bio je ubeđen da „rešenje dolazi spolja”. Ustreljeni premijer Zoran Đinđić je bio svestan da Beograd „ne može da upravlja Kosovom”, a za poznatog beogradskog advokata Aleksandra Lojpura nezavisnost je „razumno rešenje”. Razgovarali smo i sa Čedomirom Jovanovićem, Desimirom Tošićem, Ivanom Ahelom, Radom Trajković, Nebojšom Čovićem, Hašimom Tačijem, Ramušom Haradinajem, Bujarom Bukošijem, Editom Tahiri, Redžepom Ćosjom, Beljuljom Bećajem, Albinom Kurtijem, Azemom Vlasijem, Škeljzenom Malićijem…\nNedavni susret u Briselu uz posredovanje Federike Moderini (rođena u Rimu, 16. juna 1973. godine), visoke predstavnice Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost, bivši kosovski premijer Hašim Tači a sada ministar inostranih poslova, okvalifikovao je takođe teškim, dodajući da su srpski predstavnici „frustrirani i misle da je ceo svet protiv njih”. Biće da je osnovni problem srpsko-albanskog dijaloga o Kosovu u tome što srpska strana zaista ima potrebu za „pregovaranjem”, dok divandžijama s druge strane stola to i ne znači mnogo i verovatno idu na iznurivanje „protivnika”.\nU Nacrtu pregovaračke platforme za poglavlje 35 nalazi se za srpsku stranu deset spornih tačaka. Srbija ih vidi „kao stvaranje prostora za indirektno priznanje Kosova, nezavisno od dijaloga Beograda i Prištine”. U Nacrtu nema standardnog dela koji se odnosi na usklađivanje sadržaja sa zajedničkim pravilima i propisima EU, što inače sadrže platforme za sva ostala poglavlja (1); govori se o napretku u procesu normalizacije odnosa sa Kosovom, umesto sa Prištinom (2); zahteva se prestanak finansiranja srpskih struktura, uključujući privremene opštinske organe, čime bi bez posla ostalo oko 5.000 ljudi, a dovelo bi i do narušavanja autoriteta države Srbije na Kosovu i Metohiji (3); uspostavljanje kosovskog pravnog poretka na severu Kosova, bez preciziranja da je to izvodljivo tek nakon formiranja Zajednice srpskih opština (4); podnošenje kvartalnih izveštaja Ministarstvu unutrašnjih poslova Kosova i Ministarstvu pravde Kosova o isplatama penzija penzionisanim pripadnicima MUP-a i radnika u pravosuđu, što izlazi iz okvira Briselskog sporazuma i za šta u srpskom zakonodavstvu nema osnova (5); donošenje posebnog zakona o sedištima i teritorijalnoj jurisdikciji sudova i tužilaštava u Srbiji, što bi bilo suprotno Ustavu i postojećim zakonima (6); prihvatanje kosovskih pečata i zaglavlja u službenoj korespondenciji, što je problematično zbog termina Republika Kosovo na tim obeležjima (7); rešavanje problema upravljanja nad hidrocentralom „Gazivode”, bez naglašavanja da se o tome prethodno mora postići saglasnost obe strane (8); omogućavanje državljanima trećih država prelazak sa Kosova u Srbiju, što je neprihvatljivo zbog termina treća država, čime se implicira da je KiM država (9); primedbe srpske strane na prethodni Nacrt izveštaja o skriningu za poglavlje 35 nisu ozbiljno razmatrane niti uvažene (10).\nJoš februara 2012. godine, četiri godine nakon što je Skupština Kosova (17. februara 2008.) proglasila nezavisnost, tadašnji srpski predsednik Boris Tadić rekao je da je politika i Evropa i Kosovo (za koju je dobio podršku građana Srbije) „potvrđena kao jedina realna politika koja donosi rezultate, obezbeđuje evropsku budućnost Srbije i čuva naše nacionalne interese”. Danas naročito zvuči čemerno i kao koještarija Tadićeva tvrdnja kako je „politika ‘i Evropa i Kosovo’… prošla istorijski test”, još rđavije odzvanjaju reči Vojislava Koštunice koji je nakon proglašenja kosovske nezavisnosti govorio da Srbija „jedinstvenom državnom i nacionalnom politikom mora da obezbedi siguran i normalan život za sve građane Kosova i Metohije (KiM) koji poštuju državu Srbiju”. Njegov tada najbliži saradnik Slobodan Samardžić, sa pozicije ministra za KiM, govorio je da će država Srbija „još intenzivnije funkcionisati na Kosovu, prvenstveno zbog davanja podrške Srbima i drugim građanima KiM koji su lojalni Srbiji”.\nKosovski parlament je, da se podsetimo, 17. februara 2008. jednoglasno (109 prisutnih poslanika, 11 srpskih su bojkotovali sednicu) proglasio nezavisnost bivše srpske pokrajine i istog dana stiglo je međunarodno priznanje od Kostarike. Sutradan su to učinile Sjedinjene Države (SAD), Francuska, a do maja ove godine to je učinilo 109 zemalja, među kojima su i 22 članice EU. Ističem da sedam zemalja – Grčka, Rumunija, Slovačka, Bosna i Hercegovina, Surinam, Izrael i „bratska” Ruska federacija (zasad samo za učesnike sportskih manifestacija) priznaju kosovske putne isprave ili ako više volite – pasoše/putovnice.\nHrpa je „kapitalnih” poteza srpske vlasti nakon što je Kosovo proglasilo nezavisnost. Dan kasnije Vlada Srbije podnela je krivične prijave protiv Hašima Tačija, Fatmira Sejdiua i Jakupa Krasnićija – zbog osnivanja lažne države na srpskom državnom prostoru – optuživši ih za veleizdaju. Tri nedelje kasnije (8. marta) Vojislav Koštunica zbog podeljenosti koalicije oko Kosova podnosi ostavku.\nU davnašnjem razgovoru Azem Vlasi mi je rekao da će dete (Kosovo) zbog mnogo „babica” morati da bude – kilavo. Nikad nije sporio da je Kosovo i srpsko, ali drži da je za Srbiju izgubljeno lošim potezima, nemarom i represijom režima prema Albancima. I Momčilo Trajković, zanimljiv politički buntovnik (kao i kasnije zatočeni Oliver Ivanović) imao je realniji pogled na kosovsku krizu od vlasti. Pripremajući Trajkovićev portret („Čuvar kosovske kolevke”, Naša Borba, 12. jul 1997) lider Srpskog pokreta otpora molio je da ne izostanu samo dva stava – da je režim sve dobio preko Kosova, a Srbi sa Kosova sve izgubili preko režima i da su Srbi „poleteli ka nebu”, te da je ključno pitanje kako ih spustiti na zemlju, jer – osećaju da nije onako kako im je obećano.\nKontroverzna fotografija koja je uzburkala duhove – Amfilohije ljubi ruku Titu Foto: Muzej istorije Jugoslavije\nMitropolit Amfilohije (Radović), kojem je novinarčina Slaviša Lekić ovih dana odnekud iskopao fotose da ljubi ruku Josipu Brozu, u Pomeniku novog kosovskog stradanja kaže – i tako naslovljuje jednu od četiri knjige svojih dnevničkih zapisa, beseda i razgovora – da je Kosovo „glava Lazareva”, a od okupljanja kod Gazimestana (1989.) Kosovo je najčešće bilo „srce Srbije”, u čemu je prednjačio raščinjeni vladika Artemije. To skandiraju navijači, a isticali su i Slobodan Milošević i Vojislav Koštunica, to ističe i aktuelni srpski predsednik, Tomislav Nikolić. On je ove godine javnost iznenadio izjavom da će Brisel Srbiju suočiti sa priznavanjem Kosova i da na to „moramo da budemo spremni”. Mudriji premijer se ne zaleće. Veli da mu je to znano odavno, ali da zemlja ide „svojim putem”, što god to značilo. Nikolić bi da bude prvi koji je s visokog mesta pledira da se glava ne zabada u pesak, on vidi „lava koji nas jede odozgo”, pominje nacionalni konsenzus.\nParalelno sa ćutanjem jedne grane vlasti i povremenim oglašavanjem druge tu u tamo o Kosovu se oglašavaju takozvane javne ličnosti koje, stiče se utisak, ne govore iz svoje glave o Kosovu, nego ispunjavaju želje vlasti i računaju na lični ćar. A onda bum: iz kuće u kojoj i biste hodaju i govore, kako za Srpsku akademiju nauka i umetnosti kaže Olga Zirojević, oglasio se predsedavajući SANU, profesor Vladimir Kostić. On se osmelio i pre par dana rekao da je u ovom trenutku „jedina politička mudrost kako sa elementima dostojanstva napustiti Kosovo, jer ono ni de facto ni de iure nije više u rukama Srbije i da to neko mora da kaže narodu”. Prvi čovek najviše državne naučne ustanove (koja se znala ukaljati do neslućenih granica) pojasnio je da stav SANU na ovu temu „nije artikulisan” i da je u pitanju lično mišljenje. O stavu za ulazak Srbije u EU Kostić je prepričao pesnika Branka Miljkovića, rekavši da će Srbija „povraćajući i u taj raj morati da uđe”.\nNa reč akademika Kostića ekspresno je reagovao srpski predsednik Tomislav Nikolić, koji u saopštenju navodi da je profesor Kostić „javno izneo mišljenje koje je suprotno interesima Srbije i uverenjima velike većine građana Srbije. Nikolić postavlja i pitanje: „Da li onaj koji živi u jednom trenu srpskog bitisanja sme na sebe da stavi odgovornost za komadanje Srbije?” Teško je, kaže Nikolić, povraćajući ući u raj EU, ali je mnogo teže i bolnije ući u raj EU bez delova tela. “Oni koji danas vode Srbiju izabrani su od naroda da ne izdaju Kosovo…”\nZbog Nikolićeve izjave da bi – u slučaju da zvanični Beograd prizna Kosovo – došlo do građanskog rata – reagovao je Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, koji najoštrije osuđuje izjavu predsednika Srbije. Helsinškom odboru je sporedno da li izjava u funkciji ponovne homogenizacija nacije na kosovskom pitanju uoči novih izbora, ili pak „nagoveštava razdor u vladajućoj partiji”. Pokušaj stvaranja konsenzusa na lažnim tvrdnjama da je EU nedavno u Brislu postavila nove uslove Srbiji, tražeći od nje da prizna Kosovo, su opasan falsifikat i zamajavanje srbijanske javnosti. Ti uslovi dogovoreni su prvim Briselskim sporazumom još pre više od dve godine, navodi HO i ističe da Nikolić ovakvim izjavama „sužava prostor za politički dogovor sa predstavnicima Kosova. To najavljuje prekid pregovora sa EU, što Srbiju okreće ka Rusiji, i time otvara prostor za radikalizaciju na unutrašnjoj sceni, što time političke aktere tera da se na javnoj sceni repozicioniraju kao patriote i izdajnici i što time suspenduje unutrašnje reforme i Srbiju gura u ambis”.\nNa kraju: šta ako političari odluče da o (ne)priznavanju Kosova upitaju narod. Vladini plaćenici iz agencija za ispitivanje javnog mnjenja sredinom godine su tvrdili da je od dvotrećinske podrške evropskom putu najpre pala ispod polovine i da skorašnji nalaz upućuje da je za Evropu tek nešto više od svakog drugog građanina. Ne brigajte se za njih (političare), ustreba li im planirani odgovor dovoljno im je da jednu heftu okupiraju medije, posebno kutiju za zaluđivanje (TV) i sroče recimo pitanje „Treba li priznati Kosovo radi članstva u EU i pripajanja Republike Srpske Srbiji?” A možda smisle i nešto (za sebe) bolje, sasvim drukčije za njihov narod!\nPrevious: OŽIVLJAVANJE INTIME NOBELOVCA IVE ANDRIĆA\nNext: KOMANDNA ODGOVORNOST I POGLED U NEBO\nGREH GRAĐANINA KOSTIĆA\nDogađanja u zadimljenoj krčmi balkanskoj se ponavljaju kao klimatske godine i uvek se nađe neki patriJota. I sve da je „nečiji čovek” predsedniku SANU valja...


Prvi sistematski pregled | roditelji.me\nPIŠE: Vjera Janković, specijalista pedijatrije\nPrvi sistematski pregled obavlja se nakon rođenja djeteta, dakle u porodilištu, gdje se po rođenju djetetu mjeri porođajna tjelesna masa, porođajna tjelesna dužina, obim glave i dijete dobija ocjenu koja govori o njegovoj vitalnosti na rođenju, Apgar scor. U prvim danima života dijete dobija i prvu vakcinu protiv tuberkuloze – BCG vakcinu.\nPročitajte još: Šta je Apgar scor\nU bolnici će vas uputiti i gdje da se javite 15 dana nakon rođenja djeteta, kako biste ga poveli na prvi pregled. Najčešće to bude u domu zdravlja, kod izabranog pedijatra, a u nekim opštinama kao što je Podgorica prvi pregled se može uraditi i na odjeljenju neonatologije GAK-a.\nU toku ovog sistematskog pregleda se djetetu mjeri tjelesna težina, tjelesna dužina. Obavlja se kompletan pregled djeteta koji uključuje pedijatrijski pregled po organskim sistemima, uz opštu procjenu kliničkog statusa i stanja uhranjenosti djeteta, ocjenu psihomotornog razvoja uz traganje za neurološkim poremećajima, orijentacionu procjenu vida, sluha i pregled kukova.


Vejd tri nedelje van terena, neizvestan za "Ol star"\nKošarkaš Majami Hita Dvejn Vejd zbog povrede zadnje lože na meču protiv Milvokija biće van terena oko tri nedelje i neizvestan je njegov nastup na "Ol star" vikendu, saopšteno je na sajtu NBA lige.\nOtkrovenje NBA lige: "Čelični" Hasan Vajtsajd\nNBA draft je događaj koji promeni živote mladih košarkaša koji se na njemu nađu, nakon čega bivaju prosleđeni u najjaču košarkašku ligu planete kako bi napravili velike karijere i napisali nove stranice istorije. Nekako je "nepisano pravilo" da prvih nekoliko igrača na tom izboru jednog dana i opravdaju svoje "titule". Međutim, životna priča Hasana Vajtsajda, centra Majamija,razlikuje se od ostalih.\nMajami ukrotio "bikove" u Čikagu, Vajtsajd pohvatao sve lopte i ugrejao atmosferu\nKošarkaši Majamija uspeli su da slave na gostovanju Čikagu sa 96:84 uz sjajne partije Dvejna Vejda i Hasana Vajtsajda, dok se kod Bulsa osećala nervoza i nemoć u ključnim trenucima susreta.\nBliži se odlazak legende: Rej Alen posle 18 sezona završava karijeru\nNajbolji trojkaš u istoriji NBA lige sa pogođena 2.973 šuta iza linije za tri poena, Rej Alen, bliži je završetku karijere nego nastavku u nekom od klubova koji su se interesovali za njegov potpis, objavio je ESPN.\nLebronu nije teško pao poraz u Majamiju, Gasol slavio protiv "svojih" Lejkersa\nKošarkaši Majamija pobedili su Klivlend sa 101:91 u noći između četvrtka i petka, Bulsi su Lejkerse savladali sa 113:93, a Klipersi su bili bolji od Voriorsa sa 100:86.\nSvi stručnjaci u NBA ligi smatrali su da će Orlando biti jedna od najgorih ekipa ove sezone, ali to se nije desilo, jer trenutno imaju skor od šest pobeda i devet poraza, a svemu tome je najviše doprineo crnogorski centar Nikola Vučević koji je i u porazu od Majamija 99:92 pokazao da je dominantan u odnosu na rivala.\nSve je podsetilo na Kingse koje ste voleli: Veber i Bibi uživali u pobedi nad Bulsima\nFanovi Sakramenta najradije se sećaju ekipe u kojoj su igrali Stojaković i Divac, zbog koje su i ljubitelji košarke u Srbiji bili dugo budni, a uspomene su u noći između četvrtka i petka evocirali Kris Veber i Majk Bibi, gosti Kingsa u pobedi nad Čikagom sa 103:88.\nNBA dribling od kog se zavrti u glavi /VIDEO/\nNa utakmici u kojoj je Majami savladao Bruklin sa 83:95 pobednička ekipa u svojim redovima imala je i košarkaša koji je svojim driblingom zaludeo čuvare.\nLejkersi već na 0-5, Hjuston slavio protiv Majamija za 5-0, debakl Klivlenda\nLejkersi i dalje ne znaju za trijumf u sezoni, do učinka 0-5 došli su porazom od Finiksa sa 112:106, Portland je deklasirao Klivlend sa 101:82, dok je Hjuston pobedio ekipu Majamija sa 108:91.\nNajbolje NBA zakucavanje nije i najbolji NBA potez dana /video/\nVeoma atraktivno zakucavanje Džejmsa Enisa, u njegovom NBA debiju, nije bilo dovoljno da se ovaj početnik iz redova Majami Hita nađe na vrhu liste deset najboljih NBA poteza dana.\nMajami srušio Sparse u produžetku, bivši igrač Partizana doneo pobedu Filadelfiji\nU novim predsezonskim mečevima NBA lige, Majami je posle produžetka pobedio San Antonio sa 111:108, dok je Indijana napravila veliki preokret protiv Dalasa za 98:93. Filadelfija je sa 95:84 bila bolja od Orlanda, a najveće zasluge ima bivši igrač Partizana Dru Gordon sa 16 poena.\nZaboravio da je otišao iz Majamija: Lebron ušao u blok svom igraču!\nNekada najbolji igrač Majamija, a sada ponovo član Klivlenda, Lebron Džejms učestvovao je u pobedi Kavalirsa u predsezoni NBA lige nakon produžetka 122:119, ali u jednom trenutku nije znao čije boje brani.\nSuper Klivlend jači od Majamija, Lebron štedeo svoje, Čikago slavio protiv Baksa\nKošarkaši Klivlenda odlično su se predstavili protiv Majamija tako što su ih u predsezoni NBA lige savladali nakon produžetka 121:119, dok je Lebron Džejms protiv svog bivšeg kluba manje pokazao nego što se očekivalo. Čikago je bio bolji od Milvokija 91:85, Memfis od Atlante 93:88, a Njujork od Boston 96:80.\nLebron se vratio u Klivlend: U misiji sam, moram usrećiti Ohajo šampionskom titulom\nPosle četiri godine provedene u Majamiju, Lebron Džejms će se vratiti u Klivlend Kavalirse, u kojima je počeo veliku NBA karijeru.\n"Kralj" krenuo stopama Karmela i izazvao NBA ludnicu: Lebron postao slobodan agent\nLider Majami Hita Lebron Džejms odlučio je da iskoristi opciju raskida saradnje sa klubom kako bi postao slobodan igrač, pa može da izabere novi klub.\nPop vodi mađioničare: Sva lepota košarke za titulu Sparsa, "Kralju" skinuta kruna!\nJoš jedna neverovatna partija Sparsa bila je dovoljna da se Majamiju posle dve godine skine šampionska kruna u NBA ligi sa 4-1 u pobedama. Slavio je tim Grega Popovića sa 104:87 (22:29, 25:11, 30:18, 27:29), pokazavši svu magiju košarke i kolektiva, kome nije bilo teško da melje branioca titule čak i kad Toni Parker potpuno podbaci napadački. Posle simultanke Lebrona u prvoj četvrtini, Lenard je vratio tim u igru, Đinobili je bravurama počeo da lomi protivnika, Mils ga je dokrajčio trojkama, a na kraju je i Parker doprineo da revanš za prošlogodišnji poraz bude surov.\nLebron ne može sam, tihi momak Lenard doveo "matorce" na korak do NBA titule!\nSan Antoniju prija "vrelina" Majamija, što je potvrđeno je još jednom pobedom na Floridi za 3-1 u finalu plej-ofa NBA lige nad braniocem titule, sa 107:86 (26:17, 29:19, 26:21, 26:29). Ukoliko šampioni žele to i da ostanu, moraće da učine ono što niko do sada nije u najjačoj ligi na svetu u finalu, prevaziđu 3-1, i to baš kad se serija "seli" na parket San Antonija. A kako Sparsi igraju, to će biti nemoguća misija.\nPoluvreme iz snova za NBA istoriju i šok u Majamiju\nNiko nikada nije odigrao takvo poluvreme u NBA finalu. Niko nikada nije na takav način ućutkao domaću publiku u jednoj od završnih borbi za šampionski tron. Ali, niko nikada i nije imao tim poput San Antonija, koji je u trećem meču velikog finala najjače košarkaške lige na svetu uspeo da u Majamiju šokira šampiona i trijumfom od 92:111 povede sa 2:1 u seriji koja se igra do četiri trijumfa.


Agro biz 107\nIzvor: Tanjug utorak, 23.02.2016. | 10:27 -> 10:38\nNemaèka kompanija Tenis ne dolazi u Srbiju da bi potisnula srpskog poljoprivrednika veæ podstakla proizvodnju svinjskog mesa i izvoz, kaže vlasnik Klemens Tenis.\nTenis je sa premijerom Aleksandrom Vuèiæem dogovorio naredne korake za dolazak te kompanije u Srbiju, od kojih je najvažniji dobijanje dozvola za rad i obrazovanje kadrova iz naše zemlje.\nVuèiæ je na konferenciji za novinare rekao da se ugovor sa kompanijom Tenis priprema za jun, buduæi da Srbija treba da uradi još mnogo toga, posebno po pitanju obrazovanja i pronalaženja poljoprivrednika od kojih bi mogle da budu uzimane svinje.\nTenis je objasnio da tim njegove kompanije veæ radi na projektovanju 10 farmi u Srbiji, i istakao da njegov dolazak ne znaèi gušenje domaæe prozivodnje, veæ je, naprotiv, ideja da usposli one koji veæ prozivode na našem tržištu.\nReè je, rekao je Vuèiæ, o izgradnji savremenog "vertikalnog preduzeæa", koje æe obuhvatiti proizvodnju žitarica za ishranu, proizvodnju i klanicu tovnih svinja.\n"Tenis je najveæi u Evropi. Njegova namera je da za nekoliko godina u Srbiji proizvede na svojim farmama, a veæi deo otkupi od naših seljaka, ukupno èetiri miliona svinja", rekao je Vuèiæ.\nOn je dodao da u Srbiji danas u klanicu ide 2,8 miliona svinja, a da je 2010/2011. godine u Srbiji stoèni fond spušten na nivo iz 1910.\n"Planirana proizvodnja od èetiri miliona je ogromno poveæanje za Srbiju i mnogo znaèi za poljoprivredu naše zemlje", rekao je Vuèiæ.\n"Dobili smo konaènu vest od Tenisa da želi da ulaže i želi da radi u našoj zemlji i dugo godina ovde da ostane, da želi da pravi profit za svoju kompaniju, što æe znaèiti i oporavak posrnule srpske poljoprivrede", rekao je Vuèiæ.\nPremijer je odbacio kritike da æe mali farmeri u Srbiji biti ugroženi dolaskom nemaèke kompanije "Tenis", navodeæi da je to velika šansa za srpske poljoprivrednike. Vuèiæ je rekao da æe srpski poljoprivrednici moæi da poveæavaju svoju proizvodnju, jer æe imati kome da je prodaju, da æe imati bezbednost za svoju hranu, sve higijenske uslove i naprednu tehnologiju. "To je kao pitanje da li æemo da uvedemo struju i kome smeta mrak. To je kao pitanje da li æemo da uvedemo struju i kome smeta mrak. Tenis je najsavremenija tehnologija, kao da vam dolazi mercedes. Mercedes koji kaže da neæe da uništi fiæu, nego da ih nauèimo da naprave bolju šasiju", rekao je Vuèiæ.\nSada je, kaže, premijer najvažnije obrazovanje 200 do 300 mladih iz Srbije koji bi trebalo da odu u Nemaèku da bi se nauèili i obrazovali, najverovatnije u sedištu firme Tenis. "Oni moraju da nauèe kako to Nemci rade, èisto i najbolje i zašto su najsupešniji u Evropi", rekao je Vuèiæ.\nDrugo, kazao je premijer, je pronalaženje lokacije, neke od naših propalih firmi gde klanice postoje, u steèaju ili likvidaciji, da to Tenis kupi i preuredi za proizvodnju najboljih æevapèiæa i mesnih preradjevina.\nI treæe, važno je da bi Tenis u prvih godinu dana oni bi uzimali svinje od srpskih seljaka.\n"U pojedinaènim farmama koje bi oni pravili išlo bi po 2.500 krmaèa, 65.000 tovljenika. Sami bi proizvodili 700 do 800 hiljada svinja, a za narednih do 10 godina došli bi do cifre od èetiri miliona", naveo je premijer i dodao da je to za Srbiju od izužetnog znaèaja i takav napredak srpske poljoprivrede da nismo mislili da je uopšte moguæ.\nVuèiæ je napomenuo da bi problem mogao da bude svinjska kuga i to, kako je rekao, ozbiljan, te æemo zato morati da mislimo na našeg seljaka, ali istovremeno ne možemo da uništavamo našu buduænost.\nPremijer je rekao i da nije sluèajno da je nemaèki biznismen Klemens Tenis najveæi u Evropi. On, kazao je premijer, svuda dobro govori o Srbiji i zahvaljuæi njemu i drugi dobro razmišljaju o Srbiji.\n"Razgovaræemo sa našim poljoprivrednicima, videæemo koje æemo subvencije da im poveæamo, ali želimo da imamo ozbiljnije sisteme za navodnjavanje, više savremenih mašina na našim njivama, ali od svih tražimo i veæu ozbiljnost a siguran sam da æe više standarde upravo tražiti i Tenis", rekao je premijer Vuèiæ.\nVlada Srbija i nemaèka kompanija "Tenis", koja je najveæi proizvoðaè mesa u Evropi, potpisale su u aprilu prošle godine Memorandum o razumevanju.\nMemorandum su tada potpisali ministar privrede Srbije Željko Sertiæ i predstavnik kompanije Tenis Danijel Notbrok, a Vuèiæ je tada rekao da je namera te kompanije da proizvodi tri miliona tovnih svinja.\nNemaèki Tenis je jedan od najveæih proizvoðaèa svinja u Evropi koji godišnje uzgoji oko 17 miliona svinja, ali i oko 400.000 goveda i koja ima obrt veæi od pet milijardi evra po godini.


Evropska komisija pozvala sve zainteresovane da se uključe u izradu medijske strategije - EU Delegacija u Srbiji\nEvropska komisija pozvala sve zainteresovane da se uključe u izradu medijske strategije\nBy Antonela objavljeno\t 27/02/2019 Vesti\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić obećala je predstavnicima novinarskih udruženja da će, nakon javne rasprave i usvajanja primedbi, biti u mogućnosti da vide finalni nacrt Medijske strategije pre nego što o tom dokumentu bude odlučivala Vlada Srbije.\nNa otvaranju debate o medijskoj strategiji u Beogradu, Brnabić je ocenila da je u procesu izrade tog dokumenta neophodan dijalog i izgradnja poverenja između vlasti i novinarskih udruženja. “Bez tog kakvog takvog poverenja, mi nećemo moći da idemo dalje”, rekla je Brnabić.\nNorčič Štamcar: Slobodni mediji doprinose razvoju demokratije\nZamenica ambasadora Evropske unije Mateja Norčič Štamcar je napomenula da je Evropska komisija pozvala Srbiju da se sve zainteresovane strane uključe u izradu medijske strategije.\n“Ovo je pozitivan primer inkluzivnosti koji treba slediti i u drugim oblastima”, rekla je Norčič Štamcar. Potrebno je, sugerisala je ona, “stvoriti bolje okruženje za rad novinara i da je zadovoljna što je u nacrtu Medijske strategije posebna pažnja posvećena bezbednosti novinara. Evropska komisija će nastaviti da pažljivo prati usvajanje dokumenta i njegovu primenu”, najavila je Norčič Štamcar, naglašavajući da slobodni mediji doprinose razvoju demokratije.\nZamenik šefa Misije OEBS Džozef Melot ocenio je da nacrt Medijske strategije nudi konkretna rešenja za probleme u medijskom sektoru i da je OEBS ponosan što je podržao izradu tog dokumenta.\n“Krajnji cilj je da Srbija preuzme odgovornost u pogledu slobode medija, etike i prihvatanju kritièkog i analitičkog izveštavanja o relevantnim društvenim pitanjima”, naglasio je Malot.\n“Nadamo se da će završni dokument ostati u najveæoj meri veran sadašnjem nacrtu. Strategiju treba koristiti kao sredstvo rada za stvaranja zdravog medijskog okruženja”, rekao je Malot.\nOn je istakao da je sloboda medija preduslov za demokratiju, a kao važan preduslov medijskih sloboda je naveo bezbednost novinara.\n“Napadi na novinare u Srbiji zavređuju pojačanu pažnju. U sveobuhvatnom nacrtu Medijske strategije ustanovljavaju se rešenja za jačanje vladavine prava”, uveren je Malot.\nPredsednik Radne grupe Dejan Stojanović veruje da je Radna grupa dala sve od sebe i napravila dobar dokument koji će pomoæi u promociji medijskih sloboda u Srbiji. Nakon uvodni obraćanja premijerke i zamenika ambasadora EU i OEBS nastavljena je javna debata o nacrtu Medijske strategije. Debate su do sada održane u Novom Sadu, Nišu i Čačku.


scena - 29.12.2020\nPredstava je premijerno odgirana 22. marta 1999. godine i tokom bombardovanja SRJ bila je najposećenija u Narodnom pozorištu. Kada je glumica Tanja Bošković pre 17 godina počela da igra u predstavi govorili su joj da je premlada za tu ulogu. "Kako vreme prolazi i kako prosto godine dolaze, ovo mi sve više postaje stara udobna cipela", rekla je ona. Na pitanja o prijateljstvu sa nedavno preminulim Draganom Nikolićem nije mogla da zadrži suze. Zaćutala je i zaplakala. Pogledajte video:\nKOMENTARI na temu: Jedno pitanje je Tanju izvelo iz takta... VIDEO!


Rekordno niske kamatne stope - Finansije - Nedeljnik Vreme\n24. 2. 2016. / 13.38\nŠta će za potrošače značiti dalje smanjivanje referentne kamatne stope NBS, i kako će se kretati cene kredita u doglednom periodu\nOd 11. februara referentna kamatna stopa iznosi 4,25 odsto, s obzirom na to da je na sednici Izvršnog odbora Narodne banke Srbije odlučeno da se ova stopa smanji za dodatnih 0,25 procentnih poena. Ovime je nastavljen trend ublažavanja monetarne politike – još u aprilu 2013. referentna kamatna stopa je iznosila 11,75 odsto, što je bila neophodna reakcija nakon visoke inflacije u 2012. godini. Pošto je inflacija od 2013. godine konstantno ispod donjeg cilja od 2,5 odsto, Narodna banka Srbije je postepeno smanjivala referentnu kamatnu stopu: u januaru 2014. ona je bila na 9,5 odsto, u januaru 2015. na osam, da bi 2016. godinu započela sa 4,5 odsto.\nOvo sniženje cene novca je uticalo i na kamate na bankarskom tržištu. Kako je na februarskom predstavljanju Izveštaja o inflaciji u NBS-a rekla Ana Ivković, v. d. generalnog direktora Direktorata za ekonomska istraživanja i statistiku, ublažena monetarna politika je doprinela i oporavku kreditne aktivnosti, od sredine 2015. "Kamatne stope na dinarske kredite u privatnom sektoru su upravo u 2015. godini zabeležile najveći pad do sada, od blizu pet procentnih poena. Njihovom padu doprinosi i nastavak smanjenja interne i eksterne neravnoteže – budžetski deficit je prošle godine gotovo prepolovljen (sa 6,6 odsto na 3,7 odsto bruto domaćeg proizvoda), dok je deficit tekućeg računa platnog bilansa bio niži za petinu i u potpunosti pokriven stranim direktnim investicijama", rekla je tada Ivković.\nOna je dodala i da će, prema centralnoj projekciji NBS-a, međugodišnja inflacija od sredine 2016. godine otpočeti umeren rast i vratiti se u granice cilja krajem ove ili početkom sledeće godine. "Procenjujemo da će inflacija nastaviti rast i u 2017, ali znatno sporijim tempom, i da će se u proseku kretati na nivou od oko tri odsto." Ujedno, Ivković je kazala da je kreditna aktivnost u 2015. porasla 1,8 odsto, kao i da su investicioni krediti u 2015. bili dva i po puta veći nego u 2014, te da, zbog niskih inflatornih pritisaka očekuje da monetarna politika NBS-a ostane ekspanzivna.\nŠta će sve ovo značiti kada je reč o aktuelnoj bankarskoj ponudi na bankarskom tržištu Srbije? Prema rečima Dejana Vučinića, izvršnog direktora direkcije mreže Sosijete ženeral Srbije, pojeftinjenje dinarskih kredita u 2016. neće biti tako veliko kao prošle godine. "U poslednjih godinu dana bio je izražen trend snižavanja referentne kamatne stope, što je posledično dovelo do pojeftinjenja dinarskih izvora i odrazilo se na rast dinarskih kredita. S obzirom na to da je nivo referentne stope već sada u nivou ciljane inflacije, trend daljeg snižavanja, ako ga i bude, neće biti u istom intenzitetu kao protekle godine. U svakom slučaju, nivo referentne stope ima uticaja i na međubankarsko tržište novca, koje formira Belibor stopu, budući da se ova stopa najčešće koristi kao bazna stopa prilikom odobravanja dinarskih kredita. Usklađivanje prvih narednih anuiteta kredita u skladu sa dinamikom iz ugovora, znači istovremeno i relaksaciju za klijente, jer im je zbog niže bazne stope niža i mesečna rata. U Sosijete ženeral banci usklađivanje anuiteta već puštenih kredita se vrši u skladu sa kretanjem Belibora, a revidiranje margine koja je deo ukupne kamatne stope na novim proizvodima je rezultat kako kretanja i procene budućih kretanja baznih stopa, tako i odnosa ponude i tražnje na tržištu", kaže Vučinić.\nReagovala je i najveća banka na tržištu Srbije, Banca Intesa. "Prateći potrebe i očekivanja svojih klijenata, kao i povoljna tržišna kretanja u pogledu stabilne i niske stope inflacije, te posledičnog obaranja referentne kamatne stope Narodne banke Srbije, Banca Intesa kontinuirano snižava kamatne stope na dinarske kredite još od početka 2014. godine", kažu u ovoj banci. "U toku je specijalna ponuda sniženih kamatnih stopa na Intermezzo keš kredit, jedinstveni model gotovinskog zajma koji omogućava odlaganje plaćanja mesečne rate, koji se odobrava uz fiksnu kamatnu stopu od 12 odsto godišnje, Senior keš kredit namenjen penzionisanim građanima, koji se plasira uz fiksnu godišnju kamatnu stopu od 14 odsto, kao i kredit za refinansiranje sa mogućnošću dobijanja dodatne gotovine sa fiksnom kamatnom stopom od 12 odsto na godišnjem nivou. Imajući u vidu gorenavedene trendove, Banca Intesa će produžiti specijalnu ponudu do kraja juna i već od sledećeg meseca smanjiti kamatne stope na Intermezzo keš kredit i kredit za refinansiranje za građane koji nisu klijenti banke, odnosno ne primaju zaradu ili penziju preko tekućeg računa u Banca Intesa.\nU Vojvođanskoj banci kažu da su smanjili nominalnu kamatnu stopu za Savršen keš kredit na 6,6 odsto koja je fiksna u prvih šest meseci, a postoji i kratkoročni Sprint keš kredit gde je nominalna kamatna stopa fiksna tokom celog perioda i iznosi 9,9 odsto. Nakon isteka šest meseci nominalna kamatna stopa za Savršen keš kredit kreće se od 13,9 odsto u zavisnosti od vrste kredita, a za klijente koji redovno izmiruju svoje obaveze, kamatna stopa se smanjuje za dodatnih do tri odsto tokom perioda otplate kredita, pri čemu maksimalan iznos kredita može biti 1,2 miliona dinara, uz rok otplate od 12 do 96 meseci. Ujedno, u Vojvođanskoj banci kažu i da su dodatno smanjili i kamatnu stopu za stambene kredite – ona sada iznosi 3,45 odsto plus šestomesečni Euribor za kredite sa osiguranjem NKOSK – Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita, (EKS od 3,98 odsto) bez obzira na iznos kredita. Krediti se odobravaju u iznosu do 200.000 evra u dinarskoj protivvrednosti sa rokom otplate do 30 godina, kažu u ovoj banci.\nU Alpha Bank Srbija poslednja vest glasi da su klijentima ponuđeni novi Alpha Plan stambeni krediti za kupovinu nekretnine, izgradnju ili dovršenje započete gradnje, proširenje, rekonstrukciju ili adaptaciju. Nominalna kamatna stopa se kreće od 3,45 odsto na godišnjem nivou, a efektivna kamatna stopa, koja osim kamate uključuje i sve ostale troškove do potpune otplate kredita, kreće se od 4,12 odsto. Mogućnost odlaganja početka otplate kredita do 12 meseci i olakšana procedura samo su neke od brojnih pogodnosti u okviru ponude, kažu u ovoj banci, i napominju da su dodatne prednosti Alpha Plan stambenih kredita podizanje kredita bez godišnje naknade za administriranje, bez obaveznog plaćanja životnog osiguranja klijenta i bez troškova za pravne usluge kod pravne provere nekretnine.


Koje su opcije oporavka sistema u operativnom sistemu Windows?\nMeni "Opcije oporavka sistema" sadrži nekoliko alatki, kao što je popravka pri pokretanju, koje vam mogu pomoći da oporavite Windows od ozbiljne greške. Ovaj komplet alatki se nalazi na čvrstom disku računara i na Windows instalacionom disku.\nNapomena: Možete i da kreirate disk za popravku sistema koji sadrži meni "Opcije oporavka sistema". Više informacija potražite u članku Kreiranje diska za popravku sistema. Ako koristite Tablet PC ili drugi računar sa ekranom osetljivim na dodir, možda ćete morati da povežete tastaturu i miš da biste koristili popravku i druge alatke u meniju "Opcije oporavka sistema".\nŠta radi svaka opcija za oporavak\nOpcija oporavka sistema\nRešava određene probleme, na primer nestale ili oštećene sistemske datoteke, koje mogu sprečiti ispravno pokretanje operativnog sistema Windows.\nVraća sistemske datoteke računara na raniju taиku u vremenu bez uticaja na datoteke, kao što su e-pošta, dokumenti ili fotografije.\nAko koristite oporavak sistema iz menija "Opcije oporavka sistema", ne možete da opozovete operaciju oporavka. Međutim, možete ponovo da izvršite oporavak sistema i da odaberete drugu taиku vraćanja ako postoji.\nPotrebno je da prethodno kreirate sliku sistema da biste koristili ovu opciju. Slika sistema je personalizovana rezervna kopija particije koja sadrži Windows i obuhvata programe i korisničke podatke, na primer dokumente, slike i muziku.\nSkenira memoriju računara radi grešaka.\nNapredni korisnici mogu da koriste komandnu liniju za obavljanje operacija vezanih za oporavak i da pokrenu i druge alatke komandne linije za dijagnostikovanje i rešavanje problema.\nNapomena: Neki proizvođači računara mogu prilagoditi meni dodavanjem ili uklanjanjem alatki za oporavak ili uključivanjem sopstvenih alatki.\nOtvaranje menija "Opcije oporavka sistema" na računaru\nUklonite sve diskete, diskove i DVD-ove sa računara, a zatim ponovo pokrenite računar pomoću Power button računara.\nAko je na računaru instaliran jedan operativni sistem, pritisnite i držite taster F8 dok se računar ponovo pokreće. Morate da pritisnete F8 pre nego što se pojavi Windows logotip. Ako se pojavi Windows logotip, morate da pokušate ponovo tako što ćete sačekati da se pojavi Windows odziv za prijavljivanje, a zatim isključiti i ponovo pokrenuti računar.\nNa ekranu Napredne opcije pokretanja koristite tastere sa strelicama da biste markirali, a zatim pritisnite taster ENTER. (Ako Popravka nije navedena kao opcija, računar ne uključuje unapred instalirane opcije oporavka ili ih je administrator mreže isključio.)\nU meniju Opcije oporavka sistema izaberite alatku da biste je otvorili.\nDa biste otvorili meni "Opcije oporavka sistema" pomoću Windows 7 diska za instalaciju ili USB fleš diska ili diska za popravku sistema\nAko je sistem računara teško oštećen i ne možete da pristupite meniju "Opcije oporavka od sistema" na računaru, možete da joj pristupite pomoću Windows 7 diska za instalaciju ili USB fleš diska ili da koristite disk za popravku sistema ako ste ga kreirali ranije.\nDa biste koristili ovaj metod, morate ponovo da pokrenete računar pomoću diska ili USB fleš diska.\nUmetnite Windows 7 instalacioni disk ili USB fleš disk ili disk za popravku sistema, a zatim isključite računar.\nKada se to od vas zatraži, pritisnite bilo koji taster, a zatim kliknite na uputstva koja se pojavljuju.\nNa stranici Instaliranje Windows ili na stranici Opcije oporavka sistema odaberite jezik i druge željene postavke, a zatim kliknite na dugme dalje.\nAko se ne pojavi stranica Instalacija Windows niti opcije oporavka sistema i ne bude vam zatraženo da pritisnete bilo koji taster, možda ćete morati da promenite neke postavke sistema.\nAko koristite Windows instalacioni disk ili USB fleš disk, kliknite na dugme Popravi računar.


Na 27. sednici Gradskog veća, održanoj danas u Plavoj sali Gradske kuće, jednoglasno su usvojene 23 tačke, koliko ih je i bilo na dnevnom redu. Gradsko veće donelo je Rešenje o utvrđivanju nominalnog iznosa jednokratne novčane pomoći trudnicama na teritoriji grada Subotice iz sredstava budžeta grada za 2013. godinu u iznosu od 20.000 dinara, Rešenje o utvrđivanju nominalnog iznosa roditeljskog dodatke za prvo dete, takođe iz sredstava budžeta grada za 2013. godinu, u iznosu od 5.000 dinara i Uputstvo u vezi naknadnog izdavanja građevinske dozvole. Skupštini grada je na razmatranje i konačno usvajanje upućeno 19 tačaka dnevnog reda, među kojima i predlog Odluke o usvajanju Lokalnog akcionog plana zapošljavanja za 2013. godinu za grad Suboticu.\nNakon uspešne realizacije Lokalnog akcionog plana zapošljavanja (LAPZ) za 2011. godinu zahvaljujući kome je otvoreno 56 novih radnih mesta i LAPZ-a za 2012. putem koga je 99 naših nezaposlenih sugrađana pronašlo zaposlenje, na osnovu Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti Savet za zapošljavanje grada Subotice pristupio je izradi LAPZ-a za 2013. koji predstavlja osnovni instrument sprovođenja aktivne politike zapošljavanja na lokalnom nivou u 2013. godini. Njime se definišu ciljevi i prioriteti politike zapošljavanja na lokalnom nivou i utvrđuju programi i mere koje će se realizovati kako bi se dostigli postavljeni ciljevi i omogućilo održivo povećanje zaposlenosti.\nU budžetu Grada Subotice planirano je 20 miliona dinara za podsticanje zapošljavanja koja će se realizovati u skladu sa Lokalnim akcionim planom zapošljavanja za 2013. godinu. Za mere LAPZ-a konkretno je planirano 15 miliona dinara i ta sredstva će moći da se udruže sa sredstvima nadležnog republičkog ministarstva, jer je raspisan konkurs. Cilj je da se tokom ove godine zaposli oko 130 naših nezaposlenih sugrađana.\nGradsko veće usvojilo je i Skupštini grada uputilo na razmatranje i predlog Zaključka o prihvatanju Projekta poboljšanja saobraćaja u Subotici. Prema rečima pomoćnika gradonačelnika za oblast investicija i komunalnog uređenja Nebojše Janjića, Studija poboljšanja saobraćaja u Subotici će značajno poboljšati bezbednost, protočnost i kvalitet automobilskog, biciklističkog i pešačkog saobraćaja u gradu.\n- Ova studija je neka vrsta master plana koji predlaže konkretna rešenja na regulaciji određenih raskrsnica i na poboljšanju saobraćajne signalizacije, a odnosi se i na buduće koridore za biciklistički i pešački saobraćaj. Studija predlaže i konkretne mere za podizanje bezbednosti dece pri školskim objektima. Direkcija za izgradnju grada, kao upravljač javnim putevima, ovu studiju bi trebalo da primeni i kod izgradnje, i prilikom izrade projektno-tehničke dokumentacije i budućih urbanističkih planova, naglasio je Nebojša Janjić.\nUsvojeni su i Skupštini grada upućeni na razmatranje i predlog Zaključka o usvajanju Lokalnog akcionog plana za mlade za 2013. godinu, Rešenje o davanju saglasnosti na Statut ustanove Zoološki vrt Palić i predlozi rešenja o davanju saglasnosti na program poslovanja 15 gradskih javnih i javno komunalnih preduzeća.\nGradsko veće je usvojilo i Uputstvo u vezi naknadnog izdavanja građevinske dozvole. Posle ove preporuke Gradskog veća, građani koji su glavne porodične objekte izgradili, uglavnom, u mesnim zajednicama „Zorka“, „Peščara“, „Makova sedmica“, „Železničko naselje“ i Veliki Radanovac gde, inače, postoji veliki obim nelegalne gradnje i gde se objekti nalaze na zemljištu koje je važećim urbanističkim planovima predviđeno za ulice, moći će da legalizuju svoje objekte. S obzirom na to da je do sada postojala neujednačena praksa, na ovaj način se uvodi princip pravičnosti među ljudima koji su šezdesetih, sedamdesetih i osamdesetih godina gradili te objekte.


13. 12. 2017. | 13:45\n13. 12. 2017. | 12:59\n13. 12. 2017. | 11:44\nČetvrtu godinu zaredom Klub studenata Fakulteta političkih nauka organizuje simulaciju rada tijela Ujedinjenih nacija. Konferencija će se održati od 18. do 22. oktobra na banjalučkom FPN-u i u institucijama Republike Srpske.\nPoziv za prijave za učešće na pomenutom modelu simulacije otvoren je do 15. oktobra, 2017. godine za sva lica starosti od 18 do 35 godina. Simulacija će se održati od 18. do 22. oktobra, 2017. godine u Banjaluci.\nKonferencija okuplja preko 50 visokomotivisanih studenata i mladih profesionalaca iz cijelog svijeta, nudeći im ekskluzivnu priliku da se upoznaju sa funkcionisanjem komiteta Ujedinjenih nacija. Na ovu konferenciju dobrodošli su zainteresovani mladi svih akademskih usmjerenja.\nSama simulacija podrazumijeva debatovanje o aktuelnim temama iz svijeta diplomatije. Formiraće se tri komiteta: Komitet za ljudska prava, Savjet bezbjednosti i Pres komitet. Delegati/učesnici će preuzeti odgovorne uloge zastupanja aktuelnih zemalja članica pomenutih Komiteta.\nCilj konferencije je donošenje Rezolucije koja predstavlja rješenje problemske situacije, u pisanoj formi, kao i dokaz da su delegati/učesnici savladali potrebne vještine i znanja koje su im omogućile postizanje ovog cilja. Upravo zato, SMUN predstavlja jedinstven proces učenja i napredovanja mladih koji žele da se usavršavaju u svijetu diplomatije.\n„Cilj same simulacije je podizanje svijesti o aktuelnim svjetskim problemima i ohrabrivanje studenata svih usmjerenja da diskutuju i aktivno učestvuju u kreiranju međunarodnih odnosa, prava i diplomatije dajući svoj doprinos na globalnom nivou.\nSimulacija nudi priliku za upoznavanje novih ljudi i sticanje novih prijatelja, poboljšanje komunikacijskih vještina, pisanja, izvještavanja, istraživanja, postizanja konsenzusa, donošenja rezolucija, i prevazilaženja konflikata”, rekao je Ljubiša Aćimović, predsjednik Kluba studenata Fakulteta političkih nauka, dodajući da je ovo sjajna prilika za sve studente, i pozivajući ih da se prijave na sam projekat.\nPartneri ovogodišnjeg Modela UN-a su: Grad Banjaluka, OSCE, Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije, Ministarstvo uprave i lokalne samouprave Republike Srpske kao i mnogobrojne organizacije i institucije iz zemlje i regiona.\nDetaljne informacije o tome kako se prijaviti mogu se pronaći na zvaničnoj web-stranici.


Organizacija društvenog aktivizma » Borba protiv primitivizma i pritajenog fašizma\nОзнаке: LGBT, ljudska prava\nPovodom skandalozne izjave Boška Obradovića u kojoj negira prava LGBT osoba, Inicijativa mladih za ljudska prava poziva sve državne i nezavisne institucije, sve političke partije, organizacije, medije i pojedince i pojedinke da na sebi svojstven način osude izjavu Boška Obradovića, kako bismo zajedno poslali jasnu poruku pripadnicama/icima LBGT zajednice da stojimo uz njih u borbi protiv primitivizma i pritajenog fašizma.\nOsim poziva da podrži održavanje Parade ponosa, koji mu je danas uputila direktorka Inicijative, Anita Mitić, i nakon njegove reakcije, Inicijativa nema šta da poruči Bošku Obradoviću, koji celokupnu političku karijeru gradi na podsticanju mržnje prema drugom i drugačijem a prevashodno LGBT populaciji. U danu u kome ceo svet šalje poruke protiv homofobije i transfobije, Boško Obradović potvrđuje svoju poziciju najistaknutijeg predstavnika i zagovornika anticivilizacijskih vrednosti koje su odbačene od strane svakog pristojnog čoveka, i koje je moderni, razvijeni svet odavno ostavio daleko iza sebe.\nInicijativa posebno osuđuje nameru Boška Obradovića da stvori veštački razdor između pripadnika LGBT populacije i ostalih građana/ki Srbije, tako što dovodi u vezu loš položaj poljoprivrednika ili građana/ki koji imaju probleme sa kreditima u švajcarcima, čime pokazuje apsolutno neznanje i nerazumevanje. Obradović je nesvestan da su pripadnici LGBT populacije jednako pogođeni svim problemima kao i većinska populacija u Srbiji. Uz te brojne probleme, pripadnice/i LGBT populacije moraju da se nose sa dodatnim nevoljama i rizicima, koje Obradović ili negira ili je njihov direktni uzročnik, u brojnim slučajevima i jedno i drugo.


Novi izvještaj pokazuje veličinu ruske operacije u SAD: Milioni šerova i lajkova - CdM\nNovi izvještaj pokazuje veličinu ruske operacije u SAD: Milioni šerova i lajkova\nNovi izvještaj o ruskoj kampanji dezinformacija tokom predsjedničkih izbora u SAD, pripremljen za Senat, pokazuje veličinu te operacije piše “Vašington post”.\nIzvještaj, čiji je nacrt dobio “Vašington post”, prvi je koji se zasniva na istraživanju miliona postova koje su vodeće tehnološke firme dale Odboru Senata za obavještajne poslove.\nTaj izvještaj konstatuje da su u ruskoj kampanji dezinformisanja 2016. godine sve glavne platforme društvenih medija korišćene za postavljanje tekstova, slika i video-snimaka prilagođenih interesovanjima američkih birača tako da bi se pomoglo da Donald Tramp bude izabran za predsjednika, a “još vrjednije su radili da ga podrže pošto je došao na položaj”, piše list.\nOdbor Senata kojem je predat izvještaj, još nije rekao da li podržava te nalaze, a planira da ga objavi tokom ove nedjelje.\n“Fejsbuk”, “Gugl” i “Tviter” su prošle godine otkrili da su identifikovali rusko miješanje na svojim sajtovima.\nIzvještaj prati porijeklo ruskih operacija za onlajn uticaj još od ruske unutrašnje politike 2009. godine i kaže da su se ambicije prebacile na američku politiku već 2013. preko Tvitera. Od “tvitova” koje su kompanije dale Senatu, 57 odsto je na ruskom jeziku, a ostalo na engleskom i drugim jezicima.\nNapori za manipulaciju Amerikanaca naglo su porasli 2014. i narednih godina, kako su timovi operativaca širili aktivnost na više platformi i korisničkih naloga, kako bi ciljali na veće djelove glasača Sjedinjenih Država po geografiji, političkim interesovanjima, rasi, religiji i drugim faktorima. Rusi su počeli na “Tviteru”, zatim su dodali “Jutjub” i “Instagram”, prije no što su konačno uveli i rad na “Fejsbuku”, navodi se u izvještaju.\n“Fejsbuk” je za njih bio posebno efikasan u ciljanom usmjeravanju konzervativaca i Afro-Amerikanaca, zaključuje se u izvještaju.\nNa 20 najpopularnijih takvih stranica generisalo se 39 miliona “lajkova”, 31 milion “šerovanja”, 5,4 miliona “reakcija” i 3,4 miliona komentara. Zvaničnici “Fejsbuka” su rekli Kongresu da je ruska kampanja stigla do 126 miliona ljudi na “Fejsbuku” i još 20 miliona na “Instagramu”.\nU izvještaju se izražava i načelna zabrinutost zbog opšteg rizika od društvenih medija po politički diskurs unutar država i između njih, uz upozorenje da su kompanije koje su nekada smatrane sredstvom oslobođenja, sada prijetnja demokratiji – piše list.\n“Društveni mediji su postali prirodna infrastruktura za razmjenu svega – od kolektivnih žalbi i koordinacije građanskog angažmana, do kompjuterskog sredstva za društvenu kontrolu, kojim manipulišu vješti politički konsultanti, i koje je dostupno političarima i u demokratijama, i u diktaturama”, piše u izvještaju, prenio je “Vašington post”.\nTagsAmerika lajkovi miješanje Rusija šerovanja\nBolje bi bilo Rusima da se pozabave sopsrvenom bijedom i kako im zivi obicni narod,nego sto se mijesaju na sve strane.\n…a dje bre, Putler ima planove za rusiju i cijeli svijet dok mu narod skapava od gledi….uzas!\nKoliko plitak komentar, putnice moj crni. Rusija je jednia drzava u svijetu koja je u novijoj istoriji prosirila svoje granice. Sankcije od Evrope nijesu ni osjetili ne go su oni njima produzili sankcije posto su podstakli svoju proizvodnju. Vojno su jaci nego ikad’, a to se po ulaganju u vojsku. To ce biti prva drzava koja ce izbaciti dolar iz… Više »\nErdogan Trampovo pismo bacio u kantu za smeće\nGreta Tunberg na listi najuticajnijih žena svijeta