Obeležen Dan oslobođenja Lazarevca u Drugom svetskom ratu | GEM info\n19. septembra 2019. Redakcija 0 Comments\nPovodom 19. septembra dana oslobođenja Lazarevca u Drugom svetskom ratu vence na spomen ploču oslobodiocima Lazarevca položili su predstavnici gradskog i opštinskog odbora SUBNOR-a kao i zamenik predsednika GO Lazarevac Miloje Živanović. Najveće priznanje SUBNOR-a Medalje borca, predsednik gradskog odbora uručio je Pavlu Stanivukoviću i Miloju Živanoviću.\nČuvajući sećanje na dan kada su 1944. godine borci 13. Proleterske brigade u sastavu 1. Proleterske divizije oslobodili Lazarevac i nekoliko okolnih sela, vence su na spomen obeležje kod starog bioskopa položili predstavnici gradskog i opštinskog odbora SUBNOR-a kao i zamenik predsednika GO Lazarevac Miloje Živanović. Predsednik lazarevačkog SUBNOR –a Pavle Stanivuković istakao je značaj bitke koja se vodila za Lazarevac i podsetio na žrtvu ruske vojske koja je oslobodila Beograd.\nPavle Stanivuković i Miloje Živanović\nDan oslobođenja Lazarevca čestitali su i predstavnici gradskog odbora SUBNOR-a Beograda, a predsednik odbora Bora Ercegovac je istakao da je to najveća antifašistička organizacija koja broji preko 17 000 članova.\nBora Ercegovac predsednik gradskog odbora SUBNOR-a Beograda\nPo tradiciji zamenik predsednika opštine Miloje Živanović položio je venac, i poručio Lazarevčanima da se mora čuvati sećanje na ovaj značajan datum i heroje koji su žrtvovali živote za slobodu Lazarevca.\nDan oslobođenja Lazarevca i 75. godina od ovog važnog datuma su kako je poručeno period koji niko ne bi trebao da zaboravi jer mnogo je onih koji su dali svoj život za buduća pokolenja, a među njima su i sinovi Lazarevca. Zbog toga, predstavnici ovog udruženja će obeležavati ovaj datum dokle god to budu mogli. Najveće priznanje SUBNOR-a Medalje borca, predsednik gradskog odbora uručio je Pavlu Stanivukoviću i Miloju Živanoviću. Oni su se zahvalili na priznanju i istakli da će i u budućnosti čuvati sećanje na sve one koji su učestvovali u narodnooslobodilačkoj borbi.\nŠeruj post "Obeležen Dan oslobođenja Lazarevca u Drugom svetskom ratu"\n← Program manifestacije “Oktobar mesec starih lica”\nFestival humora za decu: Maskenbal 2019 →


EXPRES VESTI - Beker: Iznenađen sam kako se mediji ophode prema Novaku\nBeker: Iznenađen sam kako se mediji ophode prema Novaku\nNJUJORK - Nemac Boris Beker, trener Novaka Đokovića, kritikovao je danas pojedine medije jer smatra da se ne ophode prema najboljem teniseru sveta na pravi način, posebno posle neuspeha na Olimpijskom turniru u Riju.\nĐoković je na Igrama u Riju već na startu eliminisan od Argentinca Huana Martina Del Potra, a posle meča priznao je da je igrao sa povredom ručnog zgloba.\n"Iznenađen sam kako se mediji nepristojno bave situacijom oko Novaka Đokovića. Imao je povredu, ali je Novak uvek jasan, prihvatio je poraz od Del Potra u Riju. Šta se pre i posle meča, nikoga to ne interesuje, ali verujte mi da Đoković nije bio spreman", rekao je Beker za Eurosport.\nLegendarni Nemac podsetio je da je Đoković i dalje najbolji teniser sveta, da je osvojio dva od tri gren slema ove sezone i da na US Openu brani titulu.\n"Mnogi eksperti sada imaju "velika usta", ali sačekaćemo kraj turnira, tek je treće kolo", zaključio je Beker.\nĐoković večeras od 21 sat igra protiv Rusa Mihaela Južnjeg u trećem kolu US Opena.\nMore in this category: « Porazi Troickog i Jelene\tIstorijski trenutak uvođenje video tehnologije »


"Odneo sam Stenli kup u srpsku crkvu u Vankuveru, to je bilo važno i meni i porodici, a znam da je značilo celoj srpskoj zajednici u gradu. Nema mnogo naših ljudi koji su osvojili Stenli kup, poseban je osećaj kada vidiš taj pehar", rekao je Lučić Tanjugu.\nOn je doputovao u Srbiju na venčanje brata Milana, a prethodni put u Srbiji je boravio 1998. godine. Njegov otac je poreklom iz okoline Sarajeva, u Vankuver je došao 80-tih godina prošlog veka, a majka je došla u taj grad kada je imala dve godine.\n"Uvek sam imao želju da dođem u Srbiju, ali nije bilo vremena. Pre tri godine smo osvojili Stenli kup, pa sam imao obaveze, a potom mi je žena bila trudna. I sada da nije bratove svadbe ne bih ni stigao. Voleo bih da mogu da dolazim češće i da ostajem duže u Srbiji. Možda bih jednom stvarno mogao da donesem i Stenli kup u Srbiju", naveo je Lučić.\nZbog povrede leve ruke Lučić nije trenirao u prethodnom periodu, ali će, kako je istakao, spremno dočekati početak priprema 16. septembra.\n"Volim da gledam Đokovića, čak sam u subotu bio u Londonu i kupio karte za finale, ali na kraju je došlo do nekih problema i nisam otišao na meč. Uvek branim Đokovića, čak i od momaka koji igraju u Bruinsima. Ranije im je smetalo što previše tapka lopticu pre servisa. Ipak, vremenom, kako je došao do prvog mesta i oni su prestali da ga kritikuju jer vide da je najbolji", uz osmeh je objasnio Lučić.\nPrethodnih dana, kako je rekao, uživao je gledajući utakmice Svetskog prvenstva u fudbalu.\n"Nisam mnogo gledao fudbal ranije dok sam kao klinac trenirao hokej, ali sada imam više vremena. Gledam Mundijal, naravno tu je i Liga šampiona. Ima nekoliko saigrača u Bostonu koji vole fudbal, sa njima gledam utakmice i pričamo tome. Navijam za timove gde ima naših, ranije je to bio Mančester Junajted, tu je Čelsi, Mančester Siti. Bilo mi je simpatično kada su Kolarov i Nastasić po osvajanju titule u Premijer ligi proslavili uz majice na kojima je pisalo Srbija do Tokija", kazao je on.\nLučić je objasnio da bi voleo da pomogne popularizaciji hokeja u Srbiji, iako je to skup sport. Prema njegovim rečima, Srbija je mala, ali talentovana nacija za sve sportove. Svoju šansu za slavu na reprezentativnom nivou vidi u selekciji Kanade.\n"Imam šansu da zaigram za Kanadu, imaću 29 godina na sledećim Olimpijskim igrama. Tu je i Svetsko prvenstvo, bila bi mi čast da zaigram za Kanadu, jer se radi o najboljoj hokejaškoj selekciji na svetu", zaključio je Lučić.\nOn je imao kratku epizodu i u svetu muzike pošto se pojavio u spotu za pesmu "Going out in style" poznatog bostonskog pank benda Dropkick Murphys, ali je priznao da to nije vrsta muzike koju najčešće sluša.\n"Oni su veoma popularni, svake godine učestvuju na koncertima za Dan Svetog Patrika u Bostonu. Bio sam na tim koncertima i uvek se dobro provodio. Ipak, najviše slušam hip-hop, srpsku muziku i, generalno, ono što puštaju na radio stanicama. Dobro sam se spremio za bratovu svadbu, naučio sam nekoliko pesama, ali sigurno neću sam da se ‘uhvatim mikrofona’", uz osmeh je zaključio Lučić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Osumnjičenog ispitivali koristeći zmiju\nINDONEZIJA 11. 02. 2019. 22:42 >> 22:16 0\nPolicija Indonezije priznala je da su njeni pripadnici terorisali Papuanca živom zmijom pošto se internetom proširio video snimak na kojem se vidi kako muškarac vrišti u strahu dok se njegov isljednik smije.\nIako se policija najistočnijeg dijela Indonezije, izvinila, ona je pokušala da opravda ponašanje svojih pripadnika, navodeći da zmija nije bila otrovnica i da se isljednici nijesu opredijelili za prebijanje muškarca osumnjičenog za krađu.\nDjeluje da policajci za to vrijeme pitaju osumnjičenog koliko je puta ukrao mobilni telefon.\nKoman je kazala da je to samo najnoviji od nekoliko izvještaja da policija i vojska koriste zmije za terorisanje papuanskih pritvorenika.\nOna je navela da je član Nacionalnog komiteta Zapadne Papue koja zagovara nezavisnost od Indonezije, Sem Lokon stavljen u ćeliju sa zmijom, a i pretučen poslije hapšenja u januaru.\nMoguće je da će ti događaji dodatno rasplamsati tenzije u regionu gdje sklonost ka pobuni postepeno jača od početka '60-ih godina, kada je Indonezija preuzela kontrolu nad zapadnom polovinom ostrva Nova Gvineja, bivšom holandskom kolonijom.


M. K. 28. juna 2020. 06:39\nOva kompanija saopštila je da je otvorila postupak bankrota zbog prezaduženosti, a njen generalni direktor i osnivač Markus Braun uhapšen je prethodno zbog sumnje da je lažirao finansijske izveštaje.\nRevizor te finansijsko-tehnološke grupe, koja je svojevremeno smatrana zvezdom nemačkog tehnološkog sektora, objavio je da na računima firme nedostaje 1,9 milijardi evra.\nZbog bankrota „Vajerkarda“, u problemu su i korisnici u Srbiji, koji imaju platne kartice povezanih sistema, kao što je „Pajonir“, prenosi startit.rs.\nMnogima je novac blokiran na računima zbog činjenice da su sve kartice koje su povezane sa „Pajonir“ nalozima izdate od strane kompanije „Vajerkard“.\n„Pajonir“ je saopštio kako veruje da je „novac koji se nalazi kod procesora kartica odgovarajuće zaštićen i da je zamrzavanje privremeno. Sva sredstva preko maksimalnog iznos sredstava na vašoj kartici su pod kontrolom Pajonira i kao takvi nisu pod uticajem privremenog zamrzavanja aktivnosti“ koji je usledio odlukom britanske regulatorne agencije zbog bankrota nemačke kompanije.\nInače, ovaj sistem za plaćanje koristi veliki broj ljudi u Srbiji koji rade za strane kompanije kao takozvani frilenseri.


GRAZIA Srbija - moda, lepota, lifestyle, horoskop... - Knjiga - Žene koje su promenile svet\nSCENA / Knjige / Knjiga - Žene koje su promenile svet\nNe bismo li unekoliko ispravili tu nepravdu i istorijski zaborav, ovde smo na jednom mestu skupili fenomenalne priče o životu dvadeset šest žena super-boraca. Neke su veoma poznate, a neke nisu imale tu sreću, ali sve su one zaslužne za neverovatne stvari zbog kojih im sleduje da budu u hramu bogova. Koji bi već jednom trebalo da postane i hram boginja, tako da… hajde da im napravimo mesta! Jer ove žene su došle tu da ostanu, zauvek.\nAutori Serhio Para i Irene Siviko na veoma zanimljiv način su ispričali impresivne priče o snažnim ženama koje su promenile tok istorije, a atraktivnosti knjige doprinele su izuzetne ilustracije Nurije Aparisio. U Španiji je doživela već 9. izdanje, a veliki uspehom i širom Evrope.\nZene koje su promenila svet


Održan sastanak povodom konferencije 'BAHA 2018' - News - Turistički svet\nOdržan sastanak povodom konferencije "BAHA 2018"\nSastanak povodom inicijative za organizaciju konferencije Balkanske asocijacije hotelijera "BAHA 2018", koja bi trebalo da se održi naredne godine na Paliću i u Segedinu, održan je danas u Regionalnoj privrednoj komori. Sastanku su prisustvovali Slobodan Vojinović, direktor Regionalne privredne komore, Ivan Đoković, potpredsednika Pokrajinske vlade i pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, i Branko Krivokapić, generalni sekretar Balkanske asocijacije hotelijera.\nInicijativa za održavanje konferencije, potekla je od Pokrajinske Vlade, kao i od pokrajinskog sekretarijata za privredu i turizam, koji su dali punu podršku održavanju Balkanske asocijacije hotelijera.\n- Pozdravljamo ideju Asocijacije, koja je prepoznala da je Palić, nekada velika kongresna, turistička i banjska destinacija, gotovo devastirana u turističkom smislu i da njegov potencijal nije u potpunosti iskorišćen. Takođe, druga ideja Asocijacije je da se spoje dva suvereniteta, Republika Srbija sa susednom Mađarskom, i da se iskoriste bratski odnosi između gradova Subotice i Segedina, uz dobru saradnju privrede i privrednih komora. Ključni cilj je početak rebrendiranja Subotice i Palića kao turističkih destinacija - rekao je Ivan Đoković, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, i dodao da će rebrendiranje uporedno pratiti infrastrukturno jačanje i prilagođavanje smeštajnih i kongresnih kapaciteta potrebama savremenih turista.\nBalkanska asocijacija hotelijera osnovana je 2005. godine na Ohridu, a jedna od glavnih aktivnosti ove Asocijacije je održavanje godišnjih konferencija, čiji naziv nosi destinacija kao brend. Prva takva konferencija održana je u Herceg Novom i Dubrovniku, druga u Makedoniji i Albaniji, a želja Asocijacije je da se sledeća konferencija održi na Paliću i u Segedinu.\n- Naša osnovna misija je da pokažemo šta je turizam u najširem smislu reči, što se svodi na to kako brendirate određenu destinaciju. Ima dosta metoda i problema, a želja svake destinacije, bilo velike ili male, jeste da od sebe naprave brend, jer na taj način dobijaju poznatost, privlače turiste, koji će potom širiti najbolje utiske o toj destinaciji, što je krajnji cilj - rekao je Branko Krivokapić, generalni sekretar Balkanske asocijacije hotelijera, dodajući da su pripreme za održavanje konferencije već počele, i da bi ona trebalo da se održi u junu naredne godine.


Mali: Još četiri objekta u Beogradu na vodi ove godine\n“Beograd na vodi je najveće gradilište u ovom delu Evrope, gde dnevno radi 1.500 radnika”, istakao je Mali.\nOn je rekao da će ove godine početi rekonstrukcija Karađorđeve ulice, a da će autobuska stanica za 18 meseci biti izmeštena na novu lokaciju na Novom Beogradu.\n“Zgrada postojeće železničke stanice biće pretvorena u muzej, dok će Savski most biti preseljen na drugu lokaciju. Novi savski most biće ponos Beograđana, a Saobraćajni institut CIP uveliko radi projekat”, rekao je Mali i dodao da bi do kraja 2019. godine trebalo da počne i izgradnja tunela koji će povezivati Savski afmiteatar sa Bulevarom despota Stefana.\n← Vučić spustio loptu posle Vulinovog izliva evroskepticizma\nZoran Kesić: Priprema se teren za priznavanje Kosova, kao, nismo to mi, to je “žuti Lazar predao” →\nSNSD ĆE USKORO PROGLASITI POBEDU: Dodik osvojio 58 odsto prebrojanih glasova, očekuje se njegovo obraćanje u izbornom štabu!


Tramp besan na Nemačku | Skandalozno\nTramp besan na Nemačku: “Dajete Rusiji milijarde, a očekujete zaštitu SAD”\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je da Nemačka izbegava povećanje rashoda za odbranu, a pri tome nastavlja da plaća milijarde dolara Rusiji koja je, po njegovim rečima, „potencijalni protivnik“ za NATO.\n„Nemačka plaća Rusiji milijarde dolara za energetske resurse. I tako, oni plaćaju Rusiji milijarde, mi treba da štitimo Nemačku, a Nemačka izbegava plaćanje“, rekao je Tramp u intervjuu televizijskom kanalu „Foks Biznis“.\nTramp je podvukao da „ne naziva Rusiju protivnikom, već potencijalnim protivnikom“.\n„Nemačka daje novac potencijalnom protivniku od koga mi moramo da je štitimo“, rekao je Tramp.\nZemlje članice alijanse su se ranije obavezale da će povećati rashode za odbranu na 2 odsto BDP-a. Glavni deo budžeta NATO čine uplate SAD i Tramp je više puta kritikovao saveznike zbog toga. Predsednik SAD je posebno i veoma često ukazivao na nedovoljni doprinos Nemačke. Po njegovim rečima, nemački rashodi za odbranu čine „samo“ jedan odsto od BDP-a, i Nemci bi „morali da plaćaju mnogo više“.\nRusija u poslednjih nekoliko godina ukazuje na aktivnosti NATO bez presedana kraj njenih zapadnih granica. NATO širi svoje inicijative i naziva ih „odvraćanjem od ruske agresije“. Moskva je više puta izražavala zabrinutost zbog povećanja snaga alijanse u Evropi.\nPres-sekretar predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je ranije da Rusija ne predstavlja pretnju nikome, ali i da ona neće zanemariti radnje koje su potencijalno opasne za njene interese.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Tramp besan na Nemačku: “Dajete Rusiji milijarde, a očekujete zaštitu SAD”"


Michael Shannon - novi generalni direktor hotela Hyatt Regency Beograd - Novosti - Turistički svet\nU godini kada hotel Hyatt Regency Beograd puni 30 godina kako je ovaj hotelski brend ušao u Srbiju, imenovan je novi generalni direktor - Michael Shannon. Ovaj hotelijer sa bogatim 25-godišnjim iskustvom, dolazi sa pozicije potpredsednika za otvaranje hotela regionalne kancelarije Hyatt korporacije koja se nalazi u Cirihu, zadužen za region Evrope, Afrike, Srednjeg Istoka i Jugozapadne Azije. Posebno se starao o standardima operacije, poslovnom uspehu novih Hyatt hotela i ponovo brendiranih starih hotela. Neki od hotela koje je otvorio u poslednje četiri godine su, između ostalih: Andaz Beč, Andaz Minhen, Great Scotland Yard Hotel u Londonu, Grand Hyatt Abu Dabi, Hyatt Regency Addis Ababa, Park Hyatt Doha, kao i ponovno brendiranje izuzetnog Hotel du Palais u Bjaricu.\nMichael Shannon je rođen u Kanadi, a bogatu hotelijersku karijeru je započeo u Nemačkoj. Živeo je potom u čak 12 zemalja, radeći na brojnim operativnim poslovima, uključujući rukovođenje sektorima, kao i rad na poziciji GM-a širom Evrope, Bliskog Istoka i Australije. Pre prelaska u Hyatt korporaciju, Michael je gotovo 22 godine radio za hotelski lanac Starwood Hotels & Resorts i to kao generalni direktor brendova: Sheraton, W Hotels i Le Meridien, da bi nakon toga postao direktor za otvaranje i ponovno brendiranje hotela u Evropi i na Bliskom Istoku.\nPosebno je bio angažovan na poslovima nadgledanja otvaranja veoma luksuznih hotela na prostoru Evrope, Afrike i Bliskog istoka, a ponekad i svih devet Starwood brendova na prostoru Bliskog Istoka.\nKao generalni direktor hotela Hyatt Regency Beograd Michael je odgovoran za hotelsku strategiju, kao i za sve aspekte poslovanja. Posebno će se truditi da hotel nastavi da gostima pruža nezaboravna iskustva s ciljem očuvanja izuzetne tradicije, na koju je veoma ponosan, nastojeći da u isto vreme poboljša kvalitet usluge kao i vrednost Hyatt brenda u budućnosti.\nMichael Shannon je, kako je izjavio, oduševljen što mu se pružila prilika da neko vreme provede u hotelu Hyatt Regency Beograd, nakon mnogo godina koje je proveo u stalnom pokretu zahvaljujući prethodnim zaduženjima u kompaniji. Veoma se raduje što je u prilici da doprinese uspešnom radu hotela u budućnosti kao i da dobro upozna Beograd i Srbiju.


Poslanici o zakonima kojima se odlažu platni razredi do 2025. godine\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 07.Dec.2021, 12:18\nSkupština Srbije počeće danas raspravu o predlozima zakona koji se odnose na plate zaposlenih u javnom sektoru, odnosno kojima se odlaže primena platnih razreda do 2025.godine.\nPred poslanicima su izmene Zakona o zaposlenima u javnim službama, izmene Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, izmene Zakona o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave.\nRazmatraće i izmene Zakona o plata službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave.\nKako se navodi u obrazloženju izmena Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, utvrđuje se novi rok za početak primene sistemskog, a samim tim i posebnih zakona kojima se uređuju plate, naknade plata i druga primanja u svim delovima javnog sektora.\nB92: Platni razredi se odlažu do 2025. godine\nPoslanici Skupštine Srbije počeli su raspravu o predlozima zakona koji se odnose na plate zaposlenih u javnom sektoru, odnosno o predlogu da se primena platnih razreda odloži do 2025. godine. Resorna ministarka, ministarka drzavne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović, poručila je poslanicima...


Mihajlovićeva: Sveobuhvatna reforma katastra biće prioritet – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Mihajlovićeva: Sveobuhvatna reforma katastra biće prioritet\nRTV Vojvodina 23/05/2017 Ekonomija\nBEOGRAD – Potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je da će u narednom periodu prioritet tog ministarstva biti sprovođenje sveobuhvatne reforme katastra, kako bi investitori upis nepokretnosti mogli da obave za svega nekoliko dana.\n“Ambicija nam je da ovo sprovedemo po ugledu na revolucionarnu elektronsku dozvolu, koja je, s ponosom mogu da kažem, dala zamajac građevinskom sektoru”, rekla je Mihajlović u intervjuu za novi broj magazina “Diplomacy& Commerce”, precizirajući da će uspostava e-katastra omogućiti da se upis imovine obavi za samo tri dana.\nIzražavajući uverenje da će investitori u Srbiji imati najbolje moguće uslove za ulaganje i širenje biznisa, dodala je da sve mere koje sprovodi njeno ministarstvo imaju za cilj da Srbija uđe u klub 20 prvih zemalja sveta po uslovima poslovanja na Duing biznis listi Svetske banke.\n“Planiramo ukidanje pečata, elektronsko plaćanje poreza na imovinu, ukidanje prafiskalnih nameta\nUverena sam da ćemo i ove godine napredovati na toj prestižnoj listi, i to niko ne može da zaustavi”, navodi Mihajlović.\n“Cilj nam je da identifikujemo i uklonimo moguće barijere u poslovanju, i obezbedimo investitorima najbolje moguće uslove za biznis. Koliko smo u tome uspešni najbolje govori to što je Srbija prilikom poslednjeg rangiranja na Duing biznis listi ušla u top 10 zemalja reformatora na svetu”, ističe ona.\nPrema njenim rečima, među prioritetima ministarstva je i nastavak sveobuhvatne reforme železničkih preduzeća, koja je započeta podelom “Železnica Srbije” na: “Srbija kargo”, “Srbija voz”, “Infrastruktura železnice” i na “Železnice Srbije ad”, s ciljem da se ona postave na noge, kako bi počela da posluju po tržišnim principima i kako bi se smanjile subvencije iz budžeta a taj novac preusmerimo u druge svrhe.\n“Otkočili smo kredite, pokrenuli infrastrukturne projekte koji su godinama stajali u mestu, i počeli smo da modernizujemo pruge… samo u ovoj godini planirali smo da otpočnemo radove na 255,1 km pruga uz ukupna ulaganja od oko 856, 2 miliona evra. Cilj nam je potpuna interoperabilnost sa prugama u EU i usaglašenost sa železnicama u Jugoistočnoj Evropi”.\nOve godine će, kako navodi, biti završen i drumski Koridor 10 na koji se čekalo 30 godina, a koji će omogućiti neprekidan auto-put od granice s Mađarskom i Hrvatskom pa do Bugarske, Makedonije.\n“Koliko je Koridor 10 važan investitorima najbolje ilustruje podatak da je u prethodne dve i po godine duž ovog Koridora otvoreno 55 fabrika i pogona, jer tako roba koju proizvode u Srbiji najbrže stiže do zapadne Evrope”, ukazuje Mihajlović.\nKako dodaje ubrzano se radi i na Koridoru 11, koji će nam osigurati izlaz na Crnu Goru, a rekonstruiše se i železnički pravac ka Crnoj Gori, Barska pruga.\n“Izgradnjom pruge Beograd-Budimpešta, što je projekat na kojem radimo sa kineskim partnerima, Srbija će postati tranzitno čvorište regiona i deo novog koridora koji povezuje Aziju i Evropu, što zemlji otvara mogućnost za veći transport robe, izgradnju novih logističkih centara i privlačenje investicija”, ocenjuje ministarka građevinarstva.\nTakođe ističe da je Srbija danas zemlja koja može da ponudi investitorima ono što je “za njih u vrhu prioriteta – a to je politička stabilnost”.\nZa dve i po godine sprovođenja reforme, učešće građevinarstva u bruto domaćem proizvodu (BDP) zemlje se povećalo sa četiri na 5,5 odsto, napominje Mihajlović i dodaje da “nećemo stati dok se taj udeo ne poveća na sedam odsto, jer za to imamo potencijal”.\n“Ilustrativni su i zvanični podaci CEOP sistema, da je u Srbiji trenutno aktivno oko 8.500 gradilišta. Tačnije, podneto je ukupno 11.816 zahteva za prijavu radova, a od tog broja 9.779 je pozitivno rešeno. Takođe, podneto je 1.586 zahteva za prijem završetka objekta u konstruktivnom smislu, od čega je 1.331 zahtev usvojen. To ukazuje na značaj reformi u građevinarstvu, njenom doprinosu u realizaciji investicija i novom zapošljavanju. Jer, svako novo gradilište, znači i nove poslove za naše građane”, zaključila je potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović.\nDajners ide u stečaj, obećava obeštećenje\nMMF: Napredak Srbije, i dalje postoje rizici\nPA: Sporazum o žetvi sa uzurpiranih njiva


azil – HCIT\nOtvoren info centar za azil u Beogradu\nOtvoren je info centar za azil u centru Beograda namenjen izbeglicama koje borave u gradu. Info centar su otvorili šef predstavništva Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice u Srbiji Hans Fridrih Šoder i predsednik Skupštine opštine Savski venac Nenad Konstantinović u prisustvu predstavnika Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike, Beogradskog centra za ljudska prava, ADRA Srbije i Klikaktiva. U info centru će tražioci azila biti u prilici da se informišu o tome kome da se obrate za zadovoljenje osnovnih potreba, da dobiju osnovne servisne informacije i pravnu i psihološku podršku. Centar će......\nU Srbiji evidentirano 83.000 izbeglica, 500 tražilo azil\nU Srbiji je do danas evidentirano 83.000 tražilaca azila, od kojih je 500 podnelo zahtev za azil u Srbiji, izjavio je danas šef misije Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) u Srbiji Hans Šoder. Šoder je, gostujući na televiziji N1, rekao da je do početka avgusta u Grčku stiglo 130.000 izbeglica od kojih gotovo svi dolaze u Srbiju, preko Makedonije. “Više od 90 odsto su izbeglice, 57 odsto dolazi iz Sirije, četvrtina iz Avganistana, ima ih iz Iraka… Dakle, 95 odsto njih dolazi iz zona gde su ratovi, gde su progonjeni…......


Beograđani će odlučivati o sudbini tri projekta u prestonici\nTanjug 14. jula 2019. 16:45\nBEOGRAD – Za tri gradska projekta sledećeg meseca će biti organizovane ankete u kojima će učestvovati građani, piše Politika.\nO sudbini Starog savskog mosta, lokaciji na Trgu republike koju zauzima tržni centar „Staklenac“ i sadržajima koji će oplemeniti budući linearni park od Beton hale do Pančevačkig mosta, izjasniće se građani Beograda, a njihove želje neće biti ignorisane, rekao je za taj list gradski urbanista Marko Stojčić.\nPrema pisanju Politike, glasanje će biti sprovedeno ili na portalu grada ili na namenski napravljenoj stranici na Fejsbuku, a ucesnici ankete, osim pitanja, imaće i graficki prikaz i orijentacionu vrednost svakog projekta.\n„Građani će odlučiti da li će tramvajski most biti preseljen u Blok 70 kao veza sa Adom Ciganlijom ili će hteti da ga izmestimo na Ušće i koristimo kao skulpturu u kojoj će se naći ugostiteljski i kulturni sadržaji. U anketi, na Trgu republike ćemo ponuditi 10 kulturnih namena za objekat koji bi trebalo da se gradi, a pet ideja sa najviše glasova naći će se u budućem zdanju. Beograđani će izabrati 10 sadržaja za linijski park, prostor izmedu Beton hale i Pancevackog mosta, a 10 arhitektonskih timova koji budu projektovali taj park moraće da uvaže predloge anketiranih gradana“, naveo je Stojčić.


SVE SE MOŽE KAD SE HOĆE: Opština Opovo sređuje lokalni put na levoj obali - www.lobi-info.rs\nBojan K. 30. oktobra 2016., 12:51 5.5k Views\nLokalni put između Sefkerina i Zrenjaninskog puta kod raskrsnice Vrbosko, uslovno rečeno već dugo vremena ima status „ničije zemlje“ pa je kao takav godinama bez pravog održavanja.\nIako je ova deonica puta na levoj obali i administrativno pripada opštini Palilula ona je za „nas“ ipak sporedna saobraćajnica i svakako nije prioritetna.\nS druge strane, ona je mnogo značajnija građanima Sefkerina i Opova, posebno od kada je izgrađen novi sefkerinski most preko Tamiša i uspostavljena GSP linije 110.\nInače sefkerinski poljoprivrednici na desnoj obali Tamiša imaju 3 – 4 hiljade hektara obradivog zemljišta kojima ovaj lokalni put predstavlja jednu od najbitnijih lokalnih saobraćajnica.\nTokom godina uz bankine ovog puta izrasla je gusta divlja vegetacija koja ometa preglednost u vožnji i ako se tome doda odsustvo vertikalne saobraćajne signalizacije, predstavlja realnu opasnost za bezbednost u saobraćaju.\nOpština Opovo je zbog gore pomenutih razloga, iako nije u njenoj nadležnosti, pokrenula opsežnu akciju uređenja kompletnog putnog pojasa ove saobraćajnice. Izvočač radova je JP Mladost Opovo koja će angažaovati i podizvođače za one radove koji nisu u njihovoj delatnosti.\n– Ovaj lokalni put je bio prethodnih godina često tema na zasedanjima lokalnog parlamenta, mi smo obećali da ćemo ovaj problem rešiti i svoje obećanje sada ispunjavamo. Nakon tarupanja i sečenja divlje vegetacije uz bankine, sledi čišćenje smeća, a zatim i farbanje horitontalne i postavljanje vertikalne signalizacije – izjavio je predsednik opštine Opovo dr Zoran Tasić, koji je zajedno sa direktorom JP „Mladost“ Opovo obišao radove.\nOva priča je dokaz da nadležnost nije bitna, već volja da se nešto uradi i sredi. Podelite ovu vest da je pročitaju svi oni koji često prebacuju loptu na drugog i izbegavaju da reše probleme građana samo zato što NISU NADLEŽNI.\nIzvor&Foto: Glas Opova\nPrethodna objava Pogledajte još dve nove uživo kamere na Zrenjaninskom putu\nSledeća objava Pečurke povađene, leva obala dobija nove nadstrešnice


Savet federacije o tvrdnjama Berlina u vezi Navaljnog: Naučna fantastika - Sputnjik Srbija\nSavet federacije o tvrdnjama Berlina u vezi Navaljnog: Naučna fantastika\n16:32 02.09.2020 Preuzmite kraći link\nRuski Savet federacije reagovao je povodom informacije iz Berlina da je bloger i opozicionar Aleksej Navaljni otrovan supstancom iz grupe „novičok“, ističući da takve tvrdnje nisu dokazane. Reagovalo je i Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\n„To su tvrdnje iz domena naučne fantastike i konspiracije. Da bi se tako nešto izjavilo potrebno je predočiti dokaze, a njih, po svemu sudeći, nema“, naveo je zamenik predsednika Komiteta za odbranu Vladimir Kožin.\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je istim povodom da ruska strana čeka odgovor na molbu Državnog tužilaštva Rusije u vezi sa Navaljnim.\n„Čekamo odgovor na molbu Državnog tužilaštva u vezi sa situacijom oko Navaljnog “, navode u ruskom Ministarstvu komentarišući saopštenje nemačke vlade.\nRusko tužilaštvo je nedavno zatražilo od Nemačke da objavi informacije o ispitivanjima i preliminarnim dijagnozama ruskog blogera.\n„Od Nemačke je traženo da dostavi ruskim organima objašnjenja, podatke i dokaze za iznete preliminarne dijagnoze kao i dokumente s medicinskim podacima i analizama nemačkih stručnjaka kako za vreme transporta Navaljnog tako i i tokom boravka u bolnici ‘Šarite’ “, rekao je pre nekoliko dana predstavnik Tužilaštva Andrej Ivanov.\nRanije danas vlada Nemačke je saopštila da su vojni toksikolozi ustanovili da je ruski bloger i opozicionar Aleksej Navaljni otrovan supstancom iz grupe „Novičok“.\nŠta se dogodilo Navaljnom\nNavaljni, kome je pozlilo u avionu na letu od Tomska do Moskve, trenutno se nalazi na lečenju u berlinskoj klinici „Šarite“, čiji lekari su prvobitno njegovo stanje dijagnostikovali kao trovanje supstancom iz grupe inhibitora holinesteraze. Konkretna otrovna materija, prema saopštenju, još nije poznata.\nKako je za Sputnjik izjavio šef odeljenja za anesteziologiju i reanimaciju Nacionalnog medicinskog centra „Pirogov“ Boris Teplih, ruski specijalisti odmah su proučili verziju nemačkih lekara i nisu je potvrdili. Prema njegovim rečima, oni govore o kliničkim podacima, a ne o samoj supstanci koja još uvek nije otkrivena.\nSavet federacije, Aleksej Navaljni, Rusija


Tag: Brisel - Radio Kontakt Plus\nvesti Odbijeni predlozi amandmana, Specijalni sud u Hagu nastavlja sa radom\nDelegacije Beograda i Prištine u Briselu o potraživanjima i imovini\nDelegacija Beograda na čelu sa direktorom Kancelarije za KiM Petrom Petkovićem učestvuje danas u Briselu na novoj rundi tehničkih razgovora sa Prištinom.\nKosovska delegacija otputovala u Brisel, nije obaveštena da će se razgovarati o ZSO\nKosovski koordinator za dijalog Skender Hiseni i njegovi saradnici otputovali su danas u Brisel, gde će se sutra sastati sa predstavnicima Srbije u okviru procesa dijaloga Beograda i Prištine.\nNastavak dijaloga Beograda i Prištine u četvrtak u Briselu\nDijalog Beograda i Prištine biće nastavljen u četvrtak, 29. oktobra, sastankom na nivou eksperata, saznaje agencija Tanjug u Briselu.\nBrisel: Radi se na održavanju nove runde dijaloga, ZSO mora biti deo sporazuma\nIako je „star” već sedam godina i dodatno „cementiran” 2015. godine, sporazum o formiranju Zajednice srpskih opština još je samo u papirima. Sudeći prema izjavama zvaničnika Evropske unije, u Briselu su sve bliži tome da pristanu na ostvarenje zahteva albanske strane da se ZSO odloži do sklapanja sveobuhvatnog sporazuma Beograda i Prištine.\nDijalog eksperata u Briselu, zakazan za ponedeljak, odložen je zbog Covid-19, izjavio je specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak.\nEvropska unija je poručila da mora da dođe do pregovora o Zajednici srpskih opština i da će ih Brisel podstaći, jer su obavezu o tome preuzeli i čelnici Prištine, ali je potvrđeno i da neće doći do susreta Vučić-Hoti u ponedeljak, jer za sada "jedna strana nije spremna" da razgovara o ZSO.


Momčilo Perišić optužen za špijunažu: Radio sam za državu i narod\nOptužen za špijunažu još 2002. godine bivši načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije (VJ) penzionisani general Momčilo Perišić došao je danas u Viši sud u Beogradu kako bi prisustvovao pripremnom ročištu.\nOn se u sudu pojavio u pratnji advokata Novaka Lukića\nPočetak suđenja koje je zatvoreno za javnost odloženo je za 8. septembar jer tužilac nije mogao da prisustvuje pripremnom ročištu.\nPerišić je novinarima kratko rekao da se nada da će suđenje biti otvoreno za javnost i da je „radio za državu i narod“.\nOn je ranio je izjavljivao da mu je postupak namješten od strane političara i da su željeli su da ga eliminišu iz političkog života i eventualne borbe za određene političke funkcije.\nPerišića je kao potpredsjednika Vlade Srbije i predsjednika skupštinskog odbora za bezbjednost 14. marta 2002. godine uhapsila vojna policija u restoranu na Ibarskoj magistrali, dok je bio u društvu sa diplomatom SAD John David Neighborsom.\nPolicija je Perišića i Neighborsa uhapsila u trenutku kada mu je Perišić predao kovertu. Američki diplomata se pozvao na diplomatski imunitet kako bi izbjegao hapšenje i ubrzo je povučen iz Srbije.\nPrema pisanju beogradskih medija kasnije je poginuo u Mađarskoj.\nPerišić je podnio ostavku, a prema optužnica iz 2002. godine, za špijunažu u korist SAD, pored njega terete se i potpukovnik Miodrag Sekulić i Vladimir Vlajković iz Obrenovca.\nZbog odlaska u Hag sudski postupak protiv Perišića je prekinut 2005. godine.\nNastavak postupka u postupku u Srbiji poznatiji kao „špjunska afera u decembru prošle godine iniciralo beogradsko Više javno tužilaštvo.\nVišeg sud je 2013. godine saopštio da je Više tužilaštvo vratilo tom sudu neizmijenjenu optužnicu protiv Perišića i ostalih.\nMomčilo Perišić je pred Haškim tribunalom bio optužen za ratne zločine na prostoru bivše SFRJ. Pošto je prethodno osuđen na 27 godina zatvora za ratne zločine počinjene u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini Žalbeno vijeće Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju oslobodilo ga je optužbe.\nBio je jedan od šest zvaničnika iz Srbije i Crne Gore koji je pred Haški sudom bio optužio za ratne zločine u BiH, jedini pripadnik vrhovne komande Jugoslavenske narodne armije (JNA) ili VJ ikada optužen za ratne zločine u Hrvatskoj ili BiH, te jedini oficir JNA iz Srbije ili Crne Gore ikada optužen za zločine počinjene u BiH.\nPerišić je kao član Demokratske opozicije (DOS) postao vicepremijer Srbije u Vladi Zorana Đinđića nakon oktobarskih promjena 2000. godine. Bio je predsjednik stranke “Pokret za demokratsku Srbiju”.


Tajvanci pozvani da rađaju u Godini tigra – Nadlanu.com\nTajvanci pozvani da rađaju u Godini tigra\nTAJPEJ, 17. februara 2010. (Beta-AP) - Jedan tajvanski zvaničnik pozvao je sunarodnike da rađaju decu u Godini tigra, strahujući da će ta godina doneti pad nataliteta u zemlji koja već ima jednu od najnižih stopa rađanja u svetu.\nKinezi oklevaju da rađaju decu u Godini tigra pošto veruju da su deca rođena u toj godini zla i agresivna prema bližnjima. Zvaničnik ministarstva obrazovanja Jang Čang-ju doveo je u pitanje to verovanje i istakao da su mnogi uspešni ljudi rođeni u Godini tigra.\n"Izbegavanje rađanja dece u Godiji tigra je samo mit i deca rođena bilo kada mogu da postanu uspešna", kazao je Jang listu Čajna tajms. Među ljudima na Tajvanu rođenim u Godini tigra su predsednik Ma Jing-jeou, rođen 1950. i potpredsednik te zemlje Vinsent Sie rođen 1938, istakao je Jang. Godina tigra počela je 14. februara.


Surlić: Srbija ima manevarskog prostora da ne uvodi sankcije Rusiji - Blitz RS - Vesti\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je juče da će zapadne zemlje jače pritiskati Srbiju da prizna Kosovo, da bi uskratili argument na koji se oslanja predsednik Rusije u vezi sa Donjeckom i Luganskom.\n„Zapadne zemlje u priznanju nezavisnosti Kosova i Metohije od strane Srbije vide rešavanje tog problema i odsustvo bilo kakvog zamrznutog konflikta, a samim tim manji uticaj Rusije na ovaj region“, kaže Stefan Surlić.\nMeđutim, kako kaže, sa Kosovom i posebnim statusom Kosova otvorena je jedna pandorina kutija.\n„Sve nacije i države širom sveta koje imaju slične težnje i zahteve zapravo se pozivaju na Kosovo i mislim da to neće biti sprečeno čak i da Srbija u nekom slučaju i prizna nezavisnost Kosova. Čak i Rusija može da se pozove, kako na ranije slučajeve tako i na ovaj najnoviji i da kaže Ukrajina ima obavezu da prizna kako aneksiju Krima tako i države Donjeck i Lugansk“, rekao je Surlić.\nNa pitanje kojim kanalima će ti pritisci teći, ako je dijalog Beograda i Prištine blokiran na najvišem nivou, Surlić ukazuje na formalni i neformalni.\nPrema njegovim rečima, formalni kanal je dijalog pod posredstvom Brisela i Miroslava Lajčaka, ali neformalni kanali su Vašington i Berlin.\n„Mi vidimo jednu koordinaciju dva centra koji žele da ponude neke vrste ustupaka Beogradu i Prištini, ali suštinski zahtevaju od njih finalni sporazum i ono što je sada već eksplicitno rečeno od strane ove dve adrese jeste da je na kraju tog puta zahtev pred Srbijom da prizna nezavisnost Kosova“, naveo je Surlić.\n„Kosovu bi mogla biti ponuđena vizna liberalizacija“\nVeć se nagoveštava, kaže Surlić, da bi se Kosovu mogla ponuditi vizna liberalizacija i članstvo u Savetu Evrope, eventualno i u Partnerstvu za mir.\nMeđutim, prijem Kosova u članstvo u Savetu Evrope vremenski nije brz proces i nije ga lako postići, kaže Surlić i dodaje da je kancelar Šolc istakao da Nemačka radi na tome i da će podržati i kandidaturu Kosova u Savetu Evrope.\n„To nam govori da Kosovo, zapravo, ima podršku većine evropskih zemalja koje su priznale kosovsku nezavisnost i da će Kosovo najverovatnije i aplicirati u Savetu Evrope“, rekao je Surlić.\nUkoliko Kosovo aplicira za članstvo u različitim međunarodnim organizacijama, Surlić kaže da Srbija ima mehanizme, pre svega, u otpriznavanju članstva da pokaže da nezavisnost Kosova nije završena tema i jednostrani potezi imaju reakciju.\n„Velike ambicije Prištine da aplicira za članstvo u NATO“\nPostojale su, kaže, velike ambicije Prištine da iskoristi priliku rata u Ukrajini i da pokaže kako je privržena NATO-u, da čak i aplicira za NATO.\n„To nije moguće i mislim da su u ovom trenutku najveći saveznici Srbije upravo države članice EU i NATO-a koje ne priznaju Kosovo. Partnerstvo za mir je isto tako diskutabilno kako će se odrediti države članice NATO-a koje ne priznaju nezavisnost Kosova. Mislim da su sada poruke Prištine umerenije nakon opomena koje su dobile od Vašingtona i Berlina a to je da je NATO već prisutan na Kosovu, da obezbeđuje bezbednost i da niko ni Albanci ni Srbi nisu ugroženi dok su NATO snage na Kosovu“, rekao je Surlić.\nNa pitanje šta bi Srbiji uskratilo, a šta donelo istupanje iz Saveta Evrope odgovara:\n„Što se Srbije tiče njenom ugledu svakako ne bi doprinelo isključivanje iz takve jedne organizacije ili dobrovoljan izlazak jer ipak ceo korpus ljudskih prava i njihovo poštovanje se pre svega vezuje za ono što je tekovina Saveta Evrope“, kaže Surlić.


Pojam „web sajt“ u svrhu ovog pravnog obavještenja, obuhvata sve web strane na web adresi www.skifun.ba (daljem tekstu: web sajt.\nCjelokupan sadržaj web sajta bez obzira na formu izražavanja, uključujući, ali ne ograničavajući se samo na dizajnerska rješenja, tekstove, baze podataka, tabele, uporedne analize, fotografije, crteže, animacije, video i audio prezentacije, intelektualno je vlasništvo preduzeća SKIFUN DOO, kao nosioca prava i pod zaštitom je nacionalnog Zakona o autorskom i srodnim pravima i međunarodnih konvencija koje regulišu oblast autorskih prava.\nOsim navedenog korisničkog prava, zabranjena je svaka druga objava, prerada, izmjena, prevod, dopuna, prodaja, nedostojno iskorišćavanje dijela, distribuiranje i na drugi način suprotno zakonu korišćenje sadržaja web sajta, odnosno pridruživanje sadržaja, ili dijela sadržaja drugom web sajtu.\nSva prava su zadržana. Posjetilac ili korisnik web sajta koristi sadržaj na njemu isključivo za svoju sopstvenu potrebu, tj. nekomercijalna potreba. Svaki drugi oblik upotrebe sadržaja web sajta (kopiranje, distribucija, apliciranje uz drugo robno ime ili marku i slično) u komercijalne svrhe je zabranjena, osim ako to nije regulisano posebnim ugovorom sa korisnikom (odnosi se na agente).\nInformacije i materijale, koji se kao takvi prikazuju na web sajtu, korisnik ili posjetilac veb sajta može preuzeti sa servera za svoju sopstvenu upotrebu (kućnu upotrebu), pri čemu ne smije doći do kršenja naznačenih autorskih prava, prava intelektualne svojine ili drugih prava o kojima postoji obavještenje. Dozvoljeno je preuzimanje i štampanje informacija i materijala sa namjenom pregleda i korištenja u nekomercijalne svrhe. Svako drugo kopiranje, distribucija, ponovno objavljivanje, promjene informacija i materijala sa www.skifun.ba ili njihovo dalje slanje kao i širenje na bilo koji drugi način bez prethodne pismene dozvole ili posebnog ugovora je zabranjeno.\nSkifun doo ne odgovara za oblik i sadržaj povezanih (linkovanih) web sajtova.\nSkifun doo se trudi da su podaci na web sajtu pravilni i ažurni, tako da Skifun doo, ni bilo koje drugo pravno ili fizičko lice koje je učestvovalo u izradi web sajta ili pri njegovoj obnovi, ne može biti odgovorno za eventualnu štetu ili izgubljenu dobit, koja bi kod korisnika web sajta nastala usljed upotrebe web sajta ili nemogućnosti korišćenja navedenog.\nFotografije sadržane na ovom sajtu predstavljaju slučajni uzorak kojim se na reprezentativan način putnici informišu o pojedinim smještajnim objektima i njihovim sadržajima.\nSkifun doo omogućava samo pristup sadržaju web sajta, tako da ne može biti odgovorna za eventualnu štetu ili izgubljenu dobit koja bi nastala kod korisnika usljed ometanja rada web sajta.\nSkifun doo ima pravo da bez prethodnog obavještenja promjeni web sajt.\nPodaci, koje Skifun doo dobija na bilo koji način preko web sajta, namenjeni su za isključivu internu upotrebu i Skifun doo ih štiti u skladu sa propisima koji regulišu zaštitu ličnih podataka i zakona o obligacionim odnosima.\nZa moguće sporove oko upotrebe web sajta nadležni su zakoni Republike Srpske/BiH. Eventualne sporove rješavaće stvarno nadležni sud.


Obeležen završetak „Dečije nedelje“\nPoslednjeg dana „Dečije nedelje“, tradicionalne manifestacije koja se ove godine, od 5. oktobra održava pod sloganom „Podeljena sreća dva puta je veća“, čija inspiracija su stihovi iz pesme „Dobar drug“ našeg velikog pesnika Jovana Jovanovića Zmaja, gradonačelnik Subotice Stevan Bakić primio je, u Gradskoj kući, oko četrdeset učenika subotičkih osnovnih škola. Nakon susreta sa gradonačelnikom koji ih je, u Velikoj većnici Gradske kuće, ukratko upoznao sa radom lokalnih institucija, deca su ispisala svoje želje na helijumskim balonima i zajednički ih pustili sa prostora kod Plave fontane.\nGradonačelnik Bakić je, obraćajući se đacima, njihovim učiteljima, nastavnicima i profesorima, u holu ispred Velike većnice u Gradskoj kući, istakao da je je „Dečija nedelja“ u Subotici protekla u znaku brojnih tematskih aktivnosti iz oblasti obrazovanja, umetnosti, sporta, zaštite životne sredine, inkluzije.\n„Vlada Republike Srbije je, podsetiću, 2020. godinu proglasila godinom solidarnosti i saradnje. Sve aktivnosti bile su usmerene ka deci kojoj je bila potrebna solidarnost, zato je i slogan 'Dečije nedelje' bio 'Podeljena sreća dva puta je veća'. Nadam se da ste iz tog slogana izvukli određene pouke, da ste shvatili da je taj slogan i životna mudrost, i pouka za budućnost. Iako ste mali, nadam se da ćete razumeti i vašu odgovornost, pogotovo u ovoj godini koja je izuzetno teška, ne samo za Suboticu i Srbiju, nego za celo čovečanstvo. Vašim učiteljima i nastavnicima treba da pomognete da sprovedu mere zaštite od korona virusa. A mi, stariji, pokazali smo vam da smo se kao pravi školski drugari oslonili jedni na druge i da nismo očajavali, nego smo suzbijali taj virus kako bismo vama obezbedili uslove da možete da se družite i da jedni pored drugih budete u svojim odeljenjima“, naglasio je gradonačelnik Bakić.\nOn je deci poželeo puno uspeha i sreće u njihovom odrastanju, daljem školovanju, da uživaju u svojoj mladosti, da se obrazuju i da jednog dana budu uspešni u svom poslu, a potom ih je pozvao da zajedno obiđu Veliku većnicu Gradske kuće, u kojoj se održavaju skupštinska zasedanja i da, kako je rekao, vide u kakvim uslovima funkcioniše Skupština grada Subotice i sve njene pripadajuće funkcije.\nPrijemu dece subotičkih osnovnih škola u Gradskoj kući, upriličenom povodom završetka „Dečije nedelje“, prisustvovali su član Gradskog veća zadužen za obrazovanje i kulturu, Miloš Nikolić, i sekretar Sekretarijata za društvene delatnosti, Jasmina Stevanović.


Moskva traži od SAD smanjenje diplomatskog osoblja\nRuski policajac stoji na ulazu u američku ambasadu u centru Moskve (arhivski snimak)\nRusko ministarstvo spoljnih poslova najavilo je da će sprovesti kontra mere prema Americi zbog novih sankcija koje je Kongres juče odobrio. Ministarstvo ocenjuje da nove sankcije potvrđuju „ekstremno agresivan pristup Amerike u međunarodnim odnosima.“\n"Predlažemo američkoj strani da broj diplomatskog i tehničkog osoblja koje radi u američkoj ambasadi u Moskvi i generalnim konzulatima smanji da tačno odgovara broju ruskih diplomata i tehničkog osoblja u SAD" saopštilo je ministarstvo. Rusija navodi da bi se smanjenjem osoblja broj ameirčkih diplomata i njihovih pomoćnika sveo na 455, što bi moralo da se obavi do kraja avgusta.\nPored smanjenja američkog diplomatskog osoblja, Rusija je takođe navela da će sprečiti američku ambasadu u Rusiji od pristupa svojim skladištima u Moskvi kao i diplomatskom odmaralištu u mestu Srebrni Bor.\nAmerički seantori su velikom većinom odobrili novi predlog sankcija, dan nakon što su se Predstavnički dom i Senat dogovorili o sadržini akta.\n“Predlog koji smo usvojii sa 98 glasova za i 2 protiv i uputili ga predsedniku na potpis zahteva od predsednika da preduzme mere protiv Rusije. Već smo probili rokove, a predsednik sada neće moći da ublaži sankcije osim ako ne dođe u Kongres i objasni zašto želi da menja spoljnu politiku u odnosu na naše preporuke”, kaže senator Ben Kardin.\nDonji dom Kongresa već je usvojio predlog sankcija sa 419 glasova za I 3 protiv.


Antić:Ostvarićemo najbolji rezultat od 2000. godine\nČlan Predsedništva SPS i kandidat za gradonačelnika Beograda uveren\n09.03.2014. 01:17h 13.05.2016. 04:28h\nNe obaziremo se mnogo na šanse konkurenata jer imamo sasvim dovoljno samopouzdanja i vere u uspeh, rekao je Antić\nBEOGRAD - Član Predsedništva SPS i kandidat za gradonačelnika Beograda Aleksandar Antić izjavio je da će koalicija okupljena oko te stranke na izborima 16. marta ostvariti najbolji rezultat od 2000. godine.\n"Ne obaziremo se mnogo na šanse konkurenata jer imamo sasvim dovoljno samopouzdanja i vere u uspeh", rekao je Antić.\nNa pitanje da li se SPS plaši da bi mogao da završi u opoziciji posle izbora, Antić je odgovorio da su u toj stranci "ozbiljni ljudi koji ne smatraju da bavljenje politikom znači jedino biti na vlasti".\nNa pitanje šta će biti prvo što će uraditi ako postane gradonačelnik Beograda, Antić je rekao da će okupiti saradnike kojima će u centru pažnje biti ljudi.\n"Dakle, razvoj Beograda u svakom smislu, privrednom, infrastrukturnom, kulturnom, ali uz podršku sugrađanima kojima je pomoć zajednice neophodna", dodao je Antić.\nAutor: Blic, Agencija TANJUG, Foto: Kurir\nAleksandar Antićizborigradonačelnik beogradaSPS


Novi most između Bratunca i Ljubovije uskoro u funkciji - M-Kvadrat\nNovi most između Bratunca i Ljubovije uskoro u funkciji\nPotpredsjednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da će do kraja ovog ili početkom idućeg mjeseca novi most između Bratunca i Ljubovije, kojeg je narod već nazvao “Bratoljub”, spojiti dvije obale Drine, a da će na jesen biti završena njegova izgradnja.\nOna je istakla da osim izgradnje novog mosta, predstoji rekonstrukcija još 11 mostova između Srbije i BiH, koja treba da bude urađena u predstojećih godinu dana.\nPrema njenim riječima, Srbija se zalaže za regionalno povezivanje, mir, stabilnost i saradnju i posebno joj je stalo da se poveže sa BiH, sa kojom ima značajnu ekonomsku razmjenu, ali i druge oblike saradnje, među kojima je i pomoć oporavku i razvoju Srebrenice, za šta je izdvojila pet miliona eura.\n“Potrebno je da se u septembru završe započeti objekti, kao što su most preko Drine, obdanište i saobraćajnica u Srebrenici i insistiramo da izvođači poštuju rokove, ali i kvalitet gradnje, a nakon toga predstoje novi zajednički projekti dok će u Srebrenici i prije jeseni krenuti izgradnja još nekih infrastrukturnih objekata i poslovne hale za pokretanje proizvodnje i otvaranje novih radnih mjesta”, istakla je Mihajlovićeva.\nOna je dodala da je važno da je Srbija stabilna, što su pokazali i prethodni izbori i izbor Aleksandra Vučića za predsjednika i da to garantuje stabilnost i zalaganje za mir u regionu, ali i nastavak započetih projekata i aktivnosti.\n“Bez obzira na mirne postizborne demonstracije, koje se posljednjih dana organizuju u nekim gradovima, Srbija je politički stabilna, a protesti su demokratsko pravo u svim demokratskim zemljama, pa i Srbiji”, zaključila je Mihajlovićeva.\nPrethodni članakIzgradnja novih dionica magistralnih cesta mogla bi biti stopirana?\nNaredni članakFirme iz BiH pozvane na međunarodnu izložbu dizajna enterijera od 6. do 8. oktobra u Varšavi


Leptiri su bili lajt motiv ove revije “igrajući” iznad struka u neobičnim krojevima, a pred...\nRevije - Jean Paul Gaultier\nGaultier P/L 2014\nGaultier: Galliano je potreban modnom svetu\nČuveni kreator Jean Paul Gaultier smatra da bi John Galliano trebalo da se vrati modi.\nBeleške o nakitu - avgust 2012.\nKraj leta obeležiće luksuzni i ekstravagantni komadi...\nJohn Paul Gaultier dizajniraće predmete za kuću\nPoznati francuski kreator dizajniraće tekstil i predmete za kuću za parisku kompaniju Lelievre.\nKo kreira visoku modu\nPo pravilima Pariske privredne komore, samo mali broj kreatora ima pravo da se bavi visokom modom. Taj spisak se svake godine obnavlja. Predstavljamo vam kreatore kolekcije P/L 2012 Couture.\nJean Paul Gaultier: Amy je bila moja inspiracija\nPoznati kreator otkriva da je voleo "prirodan" osećaj za stil pokojne pevačice Amy Winehouse koja je inspirisala njegovu kolekciju za proleće/leto 2012...


Prvi slučaj zbog privatizacije medija u Srbiji na sudu u Strazburu – Analiziraj.ba\nŽivadinović, koji je bio izvršni direktor u NTV-u, podnio je predstavku Evropskom sudu nakon što je duže od tri i po godine bezuspješno pokušavao da dokaže nezakonitosti u privatizaciji NTV pred Ministarstvom privrede, Upravnim sudom, Vrhovnim kasacionim sudom i Ustavnim sudom Srbije.\nAleksandar Živadinović, jedan od ponuđača na javnoj aukciji za kupovinu Niške televizije (NTV), organizirane u oktobru 2015. godine, pokrenuo je postupak pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu zbog “povrede prava na pravično suđenje” u vezi s tom privatizacijom.\nNišku televiziju, čiji je osnivač bio Grad, u drugom krugu aukcije kupio je konzorcijum koji čine Narodne novine, u vlasništvu niške porodice Radomirović, koja se označava kao uređivački i finansijski bliska vlastima i Slađana Ostojić, direktorica i urednica niške Televizije Zona plus, čiji je vlasnik sin Bratislava Gašića, aktuelnog direktora BIA i visokog funkcionera SNS-a.\nOn se obratio i Osnovnom javnom tužilaštvu zbog sumnje da je direktor Narodnih novina Vidosav Radomirović „dao lažne podatke“ u izjavi da taj medij „nije u potpunosti ili djelomično finansiran iz javnih prihoda“, kao i Zaštitniku građana.\nBivši izvršni direktor NTV-a je u svim postupcima tvrdio da je u procesu privatizacije bilo neregularnosti jer su Agencija za privatizaciju, a kasnije i Ministarstvo privrede vodili računa isključivo o poštovanju propisane zakonske procedure, a nisu provjeravali tačnost Radomirovićeve izjave.\nŽivadinović je podsjećao da su Narodne novine godinama dobijale javni novac. Prema Godišnjem izvještaju o vlasničkoj strukturi i kontroli medija Vijeća za borbu protiv korupcije objavljenom 2015. godine Narodne novine su primale milionske iznose iz gradskog i općinskih budžeta o čemu govore podaci Uprave za trezor od 2009. godine pa nadalje.\n– Privatizacija NTV bila je nezakonita i diskriminatorska. Ovu televiziju su, praktično, novcem građana kupili privatnici bliski vlastima na čelu sa SNS-om. NTV je mala televizija u odnosu na nacionalne emitere, ali ona u dobroj mjeri ilustrira model po kojem su mediji privatizirani kako bi radili u korist vlasti ili bili uništeni. Pošto nisam ovdje mogao da istjeram pravdu, očekujem da sud u Strazburu odluči pravično i nepristrano – kaže Živadinović za Danas.\nSvetozar Raković, generalni sekretar Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), ocjenjuje za Danas da je dobro da se neko odlučio da se privatizacijom medija bavi na Evropskom sudu, pošto je domaće pravosuđe zakazalo.


RT Vojvodine i SkayBoard jesenji šampioni – Sport ONLINE\nRT Vojvodine i SkayBoard jesenji šampioni\n29/12/2016 Radio Sport Domaći fudbal 0\nBEOGRAD – Fudbalske ekipe RT Vojvodine i SkajBoard jesenji su šampioni Zlatne lige.\nU grupi mediji u poslednjem sedmom kolu Vojvodina prvi put nije pobedila, remizirala je sa Partizanom 2:2, Crveni Mirijevo je bez borbe došao do bodova protiv ekipe Tanjug Wind, dok je Pruga bila ubedljiva protiv RTS-a 7:0.\nNa tabeli Vojvodina ima 19 bodova, slede Pruga sa 14, Partizan sa 12, Crveni Mirijevo sa 10, Tanjug Wind sa 3 i RTS 1.\nU biznis grupi postignuti su sledeći rezultati: Vodovod i Kanalizacija – Sindikat GSP 5:2, Sindikat Delhaize Srbija – Saobraćaj 1:4, SkayBoard – Sindikat Telekoma Srbija 3:1, Air Serbia – Energoprojekt Holding 1:2, Telenor – SEMS 1:7. Slobodna je bila ekipa Aerodrom Nikola Tesla.\nTabela: SkayBoard 17 bodova, Aerodrom Nikola Tesla 12, Sindikat Delhaize Srbija 10, Air Serbia 10, Sindikat Telekoma Srbija 9, Vodovod i kanalizacija 9, Telenor 7, Samostalni sindikat GSP 7, Energoprojekt Holding 7, SEMS 6, Saobraćaj 3.\nTakmičenje se odvija uz podrsku agencije „Red Communication“.\nFoto Tanjug/ T. Valič, ilustracija


Aparesida Ščunk (67), majka Bernijeve nove žene, Brazilke Fabijane Rosi, oteta je prošle nedelje blizu svog doma u Sao Paolu. Kidnaperi su za njeno oslobađanje tražili nešto više od 30 miliona evra, ali prema podacima policije, Eklstonova tašta oslobođena je bez plaćanja otkupnine.\n"Gospođa Ščunk nalazila se u skrovištu na obodima Sao paola. Naša anti-kidnaperska jedinica reagovala je profesionalno i oslobodila taoca, a otkupnina nije plaćena. Gospođa je dobro, bez zdravstvenih problema. Uhapsili smo dvojicu otmičara", navodi se u saopštenju Elizabete Sato, šefice policije Sao Paola.\nSuma koju su otmičari zahtevali od Eklstona najveća je količina novca koja je ikada zatražena u Brazilu, gde se svake godine dogodi više stotina kidnapovanja.\nVlasnik Formule 1 (85) upoznao je svoju sadašnju suprugu (35) 2009. godine pre početka trke na brazilskom Interlagosu, gde je Fabijana radila kao direktor marketinga.


„NEMAČKI KON“ U ŠKRIPCU: Doktorat Kristijana Drostena pod sumnjom!\nRaskrinkano u: Nema sumnje u doktorat njemačkog virusologa Drostena\nZa „virusologa superstara“ Drostena to nije kraj muka, pošto se njegov sporni PCR test sve više dovodi u pitanje od strane stručnjaka Jedan od glavnih oslonaca njemačke vlade po pitanju korone, „virusolog superstar“ Kristijan Drosten, ponovo je u središtu pažnje – ovaj put ne svojom voljom.\nPodsetimo: u oktobru se ispostavilo da se Drostenova doktorska disertacija – navodno napisana još 2001. i usmeno odbranjena 2003. – u katalogu Nemačke nacionalne biblioteke, kao centralnog registra svih publikacija objavljenih u Nemačkoj, vodi tek od jula 2020. Disertacija, dakle, nije postojala u katalogu bar 17 godina. Pritom se u jedini primjerak u Lajpcigu uvid može steći jedino ličnim prisustvom – nije ga moguće iznositi van biblioteke, niti je moguće kopiranje, a fotografisanje je zabranjeno. Njemačka nacionalna biblioteka navodi da posjeduje još jedan primjerak u Frankfurtu.\nSad je u najavi još jedan skandal\nUniverzitet u Frankfurtu, na kom Drosten tvrdi da je doktorirao, dosad je tvrdio da su akta povodom doktorata provjerena. Specijalista za plagijate dr Markus Kibaher zahtijevao je od Univerziteta da mu dostave oznake dokumenata o provjeri disertacije, pošto će ona uskoro biti predmet sudskog postupka.\nKibaher je, međutim, nedavno na Tviteru objavio da mu je predstavnik za štampu Univerziteta u Frankfurtu saopštio da su prethodne tvrdnje sa strane Univerziteta bile netačne i da ne postoje dokumenti o provjeri disertacije. Kibaher uz to tvrdi i da Drostenova izjava o samostalnom radu na disertaciji, koju je provjeravao na Univerzitetu, nije potpisana aprila 2003, već antidatirana. Time se stiču osnovi za sumnju na falsifikovanje dokumenta.\nZa „virusologa superstara“ Drostena to nije kraj muka, pošto se njegov sporni PCR test sve više dovodi u pitanje od strane stručnjaka, uključujući sudske postupke, jer se na osnovu rezultata testa ne može utvrditi ni da li je neko bolestan, ni da li je zaražen, odnosno da li može zaraziti druge ljude.


Srpski biatlonci tempiraju formu na austrijskom glečeru Ramsau - PressLider.rs\nSjenica – Za reprezentativce Srbije u biatlonu nema predaha. Tek što su završili uspešnu letnju takmičarsku sezonu, kombinovanu sa napornim pripremama, naši najbolji biatlonci sutra putuju u Austriju.\nReprezentacija Srbije u Biatlonu, foto: PressLider\nNova destinacija je glečer Ramsau na 3.000 metara nadmorske visine. Trenutna spremnost svih članova naše selekcije na zavidnom je nivou, niko ne skriva optimizam, uprkos saznanju da će se forma za početak zimske sezone „brusiti“ na izuzetno napornim i zahtevnim stazama, u teškim vremenskim uslovima.\n-Boravak u Austriji trebalo bi da pruži jasnu sliku o trenutnim mogućnostima svih naših takmičara. Naravno, rad na snegu je nešto sasvim drugo, očekuje nas mnogo teži i naporniji trenažni proces. Na glečeru Ramsau snežne padavine i jak vetar u značajnoj meri otežavaju pripreme, ali i tako nešto nam je neophodno kako bi se tokom predstojeće sezone navikli na sve uslove i uspešno odgovorili izazovima koji nas očekuju. Za deset dana može se puno toga uraditi, korigovati, na kraju maksimalnim angažovanjem opravdati poverenje i uveriti sve ljubitelje ovog sporta da Srbija itekako ima talentovanih i za međunarodne nastupe vrednih biatlonaca – rekao je za PressLider pakujući kofere za Austriju, trener reprezentacije Almir Džeković.\nNa desetodnevne pripreme uz trenera Džekovića putuju i reprezentativci Edin i Redžep Hodžić, Ajlan Rastić, Dženis Avdić (seniori), Denis Džeković i Maida Drndić (omladinci).\n← Joković bez pravog rivala, Vasić gledao u leđa jedino Bibiću\n„Tramvaj zvani želja“ provešće publiku kroz suze i smeh →


Narodna banka Srbije: Banke da iskoriste mogućnost lakšeg odobravanja kredita | 013 info\nNarodna banka Srbije: Banke da iskoriste mogućnost lakšeg odobravanja kredita\nTanjug\tSre, 16/09/2020 - 13:18\nBanke se obraćaju Narodnoj banci Srbije sa pitanjima u vezi sa primenom odluke koja omogućava građanima olakšan pristup kreditima, rečeno je Tanjugu u centralnoj banci, gde očekuju da će banke uvrstiti te kredite u svoju ponudu ukoliko to već nisu učinile.\nInače, centralna banka je krajem avgusta usvojila Odluku o privremenim merama za banke u cilju olakšavanja pristupa finansiranju fizičkim licima, kojom su za građane stvoreni uslovi za olakšan pristup finansijskim sredstvima i tom odlukom je, između ostalog, privremeno olakšana procedura za pristup stanovništva kratkoročnim dinarskim kreditima, gotovinskim i potrošačkim, do određenog iznosa.\nUvedeno je regulatorno rešenje koje banci omogućava da fizičkom licu, koje ne prima zaradu, odnosno penziju preko računa u toj banci, odobri kredit u iznosu do 90.000 dinara.\nS rokom dospeća do dve godine i to tako da kao relevantan dokaz o zaposlenju i zaradi ili penziji dužnika u poslednja tri meseca prihvati potpisanu izjavu tog dužnika o tome, datu pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću.\nOdluka je uvedena u okviru seta mera koje imaju za cilj podsticanje budućeg privrednog rasta i sprečavanje potencijalnih negativnih efekata pandemije virusa korona na stanovništvo i privredu, uz očuvanje finansijske stabilnosti.\nNBS objašnjava da je u kontekstu trenutne zdravstvene situacije cilj navedenog predloga bio da se putem, pre svega, digitalnih kanala komunikacije ili maloprodajnih objekata omogući, privremeno, do kraja 2021. godine, odobravanje kredita manjih vrednosti sa kraćim rokovima dospeća kako bi se kreditne procedure u navedenim slučajevima učinile bržim i efikasnijim.\nTakođe, bez odlazaka klijenta kod poslodavca radi overavanja potvrde o zaradi ili u banku radi pribavljanja izvoda iz evidencije banke o uplati zarade.\nPropisima je definisano da banka ovu mogućnost može ponuditi samo ukoliko je dokazala iz istorijskih podataka za prethodnih nekoliko godina da krediti male vrednosti nose malu i prihvatljivu stopu kašnjenja.\nNa taj način je u potpunosti pokriveno sve što je značajno sa aspekta upravljanja kreditnim rizikom tako da formulacija da se radi "kredit na časnu reč" nije opravdana, napominju u NBS.\nTakođe, dodaju da su pri formulisanju regulatornog rešenja vodili računa i o rizičnosti samih plasmana i propisali obavezu da banke analiziraju rizičnost navedenih plasmana pre njihovog uvršćivanja u ponudu.\nNBS banka kredit


Do 1,8 miliona dinara za najbolje zelene ideje u lokalnim zajednicama | Nova Ekonomija\nOrganizacije civilnog društva iz svih lokalnih zajednica u Srbiji mogu do 31. januara da se prijave za učešće u programu podrške Snažno zeleno koji će im omogućiti mentorsku, ekspertsku i finansijsku podrška u iznosu do 1,8 miliona dinara za sprovođenje zelenih ideja.\nProgram zajedno sprovode Beogradska otvorena škola (BOŠ), Mladi istraživači Srbije i Inženjeri zaštite životne sredine, u okviru projekta Zeleni inkubator, a uz finansijsku podršku Evropske unije, navodi se u saopštenju BOŠ-a.\nGrađani će zajedno sa koordinatorima projekta raditi na razvoju i sprovođenju zelenih ideja, sa ciljem unapređenja kvaliteta života u njihovoj zajednici.\nProgram Snažno zeleno nudi ekspertsku i mentorsku podršku, razvoj kapaciteta iz oblasti monitoringa javnih politika, kao i jačanje kapaciteta za razvoj, upravljanje i finansijsko vođenje projekata.\nOvo je treći po redu konkurs, koji je do sada podržao 40 organizacija civilnog društva, koje su sprovele više od 30 projekata u skoro 20 zajednica širom Srbije.\nRok za podnošenje projektnih ideja je 31. januar 2022. do 15 časova.


Uskoro stiže LG G Flex 2 - IT magazin\nUskoro stiže LG G Flex 2\nProšlo je više od godinu dana kako je LG predstavio svoj savitljivi G Flex Android telefon.\nOvaj uređaj definitivno nije bio za svakog, a LG je do sada sigurno mislio kako da novi telefon postane više komercijalan. Pre svega, očekuje se da će LG G2 Flex 2 imati manji ekran, odnosno da će ceo uređaj biti manji. Ovo je prvi dobar potez, obzirom da je prva (i jedina) generacija telefona imala ekran dijagonale šest inča, što je ipak previše za većinu korisnika.\nOčekuje se da će uprkos smanjivanju dijagonale ekrana, rezolucija porasti sa 1280 x 720 na 1920 x 1080 tačaka. Pojedine glasine su govorile da će se LG G Flex 2 pojaviti do kraja ove godine, dok su druge ukazivale na to da ga možemo očekivati u februaru 2015.\nNajnovije informacije predviđaju da će datum biti negde između, što se idealno poklapa sa CES sajmom koji počinje 6. januara, odnosno za nešto više od pet nedelja. Ostaje nam još da vidimo da li će LG G Flex 2 biti komercijalizovana verzija prve generacije ili će možda korejska kompanija doneti još neke elemente koji će biti posebno izdrživi i savitljivi.


SEEbiz.eu / ME / Garantovani depoziti u Crnoj Gori do 80.000 eura\nGarantovani depoziti u Crnoj Gori Evropska unija Fond za zaštitu depozita Predrag Marković\nGarantovani depoziti u Crnoj Gori do 80.000 eura\nDatum objave: 16.05.2018. - 09:03:28\nPODGORICA - Garantovani depozit u slučaju stečaja i likvidacije neke od banaka ostaje 50.000 eura do ulaska Crne Gore u EU, ali se izmjenama zakona, koji je najavnoj raspravi, u određenim slučajevima povećava na 80.000 eura, rečeno je Pobjedi iz Fonda za zaštitu depozita.\n"Predloženo je da se depoziti koji potiču iz prodaje nepokretnosti u kojoj je deponent živio, sklapanja braka, razvoda, penzionisanja, otpuštanja, invaliditeta, bolesti, smrti, isplate naknade iz osiguranja, odštete za žrtve krivičnih djela ili pravosudnih grešaka isplaćuju do iznosa od 80.000 eura 50.000 plus 30.000 eura", kaže direktor Fonda za zaštitu depozita Predrag Marković.\nNakon učlanjenja Crne Gore u EU iznos garantovanog depozita za ove slučajeve se povećava na 130.000 eura, tačnije 100.000 plus dodatnih 30.000 eura.\nMarković podsjeća da do učlanjenja u EU garantovani depozit ostaje 50.000 eura, ne računajući već navedene izuzetke.\nObjašnjavajući novine iz zakona, on kaže da će garantovani depozit od dana pristupanja Crne Gore EU iznositi 100.000 eura, kao i u Evropskoj uniji.


Intrigantne stolice od stakla i metala - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nSedenje na staklenoj površini nikada ne predstavlja preterano popularan izbor, posebno iz razloga što naš mozak uvek oseća opasnost, čak i kada se radi o neprobojnim solucijama...\nIako možda nećete na prvi pogled poverovati, ovo što vidite u našoj galeriji jeste prava i funkcionalna stolica, kreirana od stakla i metala, a dolazi kao krajnje izdržljiva, komforna i ultramoderna jedinica namenjena savremenim domovima.\nStolica tradicionalno predstavlja komad od metalne baze i drvenog sedišta, tako da uglavnom ne očekujete nešto previše udaljeno od ovakvih karakteristika kada su slični funkcionalni komadi u pitanju. Stolica koju danas sa vama želimo da podelimo, poseduje punu estetiku savremenog doba i definitivno će privući veliku pažnju gde god da je postavite.\nSuction Stool, komad kompanije XYZ architecture, poseduje unikatnu konstrukciju, koja dolazi sa vakuum gumama sa donje strane, zaduženim za držanje debelog komada stakla na njegovom mestu. Opremljena tankom metalnom bazom, stolica na njenoj gornjoj strani dolazi sa ugrađenim vakuum gumama, osiguravajući čvrstu formu i stil koji do sada nismo imali priliku da vidimo.\nKombinacija materijala i dizajna, stvara veoma izdržljiv, ali diskretan nameštaj za sedenje u enterijeru, savršen za manje prostore u kojima tradicionalan nameštaj zauzima previše vizuelnog prostora, čineći prostoriju zatvorenijom nego što ona zapravo jeste. Stolica poseduje industrijski izgled i osećaj, osiguravajući divljenje od strane svih koji vole savremeni prostor u kome stakleni i metalni materijali postoje kao temelj dizajna.\nIako je potpuno neverovatna na prvi pogled, ova stolica ipak poseduje veoma komforno sedište i konstrukciju koja može izdržati velike težine, a pored funkcionalnosti donosi i idealnu količinu stilskog identiteta u vaš prostor. Ovakav komad nameštaja predstavlja veoma lep dodatak modernim površinama sa dosta metala i stakla u svom dekoru, dok, sa druge strane, može biti korišćena kao savršen stočić za kafu ili element pokraj sofe, takođe.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Fig - kolekcija dopadljivog i stilskog nameštaja


"Nemam ja mnogo: Pesama..." Šaban Šaulić dobio 1,5 miliona dinara za nastup u Valjevu, ali je publika ostala razočarana - Blic\n"Nemam ja mnogo: Pesama..." Šaban Šaulić dobio 1,5 miliona dinara za nastup u Valjevu, ali je publika ostala razočarana\nBlic nedelja, 14. januar 2018. | P. V.\nNaime, najveći deo koncerta koji je počeo nešto posle 22.00 Valjevce je zabavljala Ilda Šaulić, dok je njen otac na binu izašao tek oko 40 minuta pre ponoći, otpevavši samo nekoliko pesama.\nU ponoć je usledila novogodišnja čestitka gradonačelnika Slobodana Gvozdenovića, vatromet i obaveštenje da je koncert – završen!\nPosetioci su glasno negodovali i komentarisali da ih je "kralj narodne muzike" razočarao komentarima koje je davao između pesama poput "Ne mogu da se setim dobre pesme" ili "Nemam ja mnogo pesama, ne znam šta da otpevam", ali i činjenicom da je Grad njegov nastup platio 1,5 miliona dinara iz budžeta.\nDoček Nove godine po julijanskom kalendaru prošao je bez incidenata, iako su na istom mestu svoje slavlje zakazali članovi SRS koji su doveli trubače. Ipak, oko 22 sata, kada je počela svirka sa bine, radikali su se sa trubačima povukli nešto dalje prema zgradi Skupštine grada i tako dočekali srpsku Novu godinu.\nNa Gradskom trgu u Valjevu novu godinu dočekalo oko 7.000 ljudi (FOTO)\nGlas Zapadne Srbije nedelja, 14. januar 2018.\nNova godina Valjevo Fudbal\nIzložba: Naša istorija, naša sećanja\nOK radio pre 35 minuta\nSaobraćajke i tuče tokom vikenda u Vranju\nJugmedia pre 35 minuta\nSnima se utakmica Srbija – Hrvatska\nJugmedia pre 43 minuta\nKlizalište će biti otvoreno do kraja decembra\nGlas Zapadne Srbije pre 54 minuta\nTekstilci predlažu udruživanje zbog skupih mašina


State of Exit zona u znaku Novi Sad - Omladinska prestonica evrope 2019. i Evropska prestonica kulture 2021. State of Exit zona u znaku Novi Sad - Omladinska prestonica evrope 2019. i Evropska prestonica kulture 2021.\nKao i svake godine deo pažnje koju festival privlači na sebe usmeravamo na one koji se trude da svet učine boljim mesto za sve nas. Ono što pored muzike i ljubavi pokreće svet, zasigurno je i aktivizam. Stoga, pozivamo sve organizacije civilnog društva, koje žele da četiri festivalska dana zajedno sa Exitom budu pokretačka snaga, da se prijave na učešće na Magičnoj State of Exit Zoni.\nIdeja Magične State of Exit Zone jesta ta da svaka organizacija koja konkuriše ponudi i svoju magičnu ličnost (može da bude iz prošlosti, iz mitologije iz književnosti i fikcije, iz filmova serija i igrica, čak i izmišljena) koja najbolje oslikava njihov rad, aktivizam i ono za šta se zalažu i promovišu. Zadatak izabranih organizacija će biti da pripreme materijal za svoju promociju i kostim njihovog magičnog lika koji će sve to promovisati.\nOve godine, Novi Sad je ostvario istorijski uspeh ulaskom u finale za Omladinsku Prestonicu Evrope 2019. i Evropsku Prestonicu Kulture 2021. Tim povodom, ovogodišnja State of Exit Zona će biti u znaku Novi Sad, prestonica Mladih i Kulture.\nEvropska prestonica kulture Novi Sad 2021. : http://novisad2021.rs/\n– Kvalitet programa i primerenost programa State of EXIT zone;\nprograma/aktivnosti, pored osnovnih podataka organizacije, treba da sadrži detaljan opis aktivnosti, neophodne tehničke uslove, dva predstavnika organizacije kao i njihova imena.\nRok za prijavu je 20. jun\nOdluka o tome koje organizacije će se predstaviti festivalskoj publici iz celog sveta, biće doneta najkasnije do 20. juna.\nVerujemo da će State of EXIT ZONA biti još jedan od razloga da Novi Sad osvoji počasne titule Evropske prestonice Mladih i Kulture.\nPored ovog konkursa, ideje za promotivne aktivnosti koji su u toku, projektni tim OPENS2019 raspisuje još jedan konkurs i to za volontere koji su se realizovali jednom ili koji će se realizovati u budućnosti na teritoriji grada Novog Sada. Više informacija uskoro na sajtu OPENS-a.


Budžetske subvencije smanjene sa 120 na 80 milijardi dinara\nBeta 9. decembra 2015. 12:10\nPredlogom budžeta za 2016. predvidjeno je smanjenje subvencija sa 120 na 80 milijardi dinara, izjavio je danas ministar finansija Srbije Dušan Vujović.\nOn je na sednici Odbora Skupštine Srbije za finansije kazao da smanjenje subvencija nije greška već sastavni deo politike koja će se voditi u narednom periodu.\nPrema rečima Vujovića, planirano je smanjivanje subvencija za poljoprivredu, jer je ove godine došlo do pogrešne procene i do toga da, kako je naglasio, „oko 3.000 ljudi bude pametnije od države“, zbog čega je država morala da prihvati dug od oko 10 milijardi dinara prema poljoprivrednicima.\nOn je najavio i sistemsku promenu načina subvencionisanja u poljoprivredi, odnosno „prelazak sa primitivnog na moderan sistem“.\nVujović je kazao i da su smanjene i subvencije za javni servis sa devet na četiri milijarde dinara.\nBudžetski deficit, prema oceni Vujovića, naredne godine sigurno će biti manji od predvidjenih 120 milijardi dinara, jer će država nastaviti sa merama fiskalne konsolidacije.\n„Srbija se nalazi na putu da izadje iz blata. Uspeli smo da sa malim smanjenjem plata i penzija uradimo mnogo više, da smanjimo i strukturni deficit, čak i više nego što je planirano“, rekao je ministar finasija podsećajuči da je smanjenje plata dalo uštede od 80 milijardi dinara.\nOn je naglasio da će u narednom periodu biti potrebno napraviti plan reorganizacije Poreske uprave, carine i trezora, jer je to neophodno za napredak.\nPrema njegovim rečima, svi treba da budu solidarni i realni kad iznose svoje zahteve, navodeći kao primer Državnu revizorsku instituciju (DRI) koja, iako je dobila budžet povećan u odnosu na prošlu godinu od 15 odsto, traži još oko 100 miliona dinara, a pri tom ima dva i po puta veće plate i više zaposlenih nego Ministarstvo finansija.


Mediji: Vašington i London poslali tim sajber-stručnjaka da zaštite Ukrajinu od Rusije\n„Njujork tajms“, pozivajući se na procene američke obaveštajne službe, piše da bi Moskva na taj način mogla da pokuša da prikaže predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog kao „nesposobnog i bespomoćnog, a možda i da obezbedi izgovor za invaziju“. Sa svoje strane, portparolka britanske vlade saopštila je za medij da je pomoć odbrambene prirode. U isto vreme, američka administracija je navela za list da vlasti SAD „odavno podržavaju napore Ukrajine usmerene na jačanje sajber-zaštite i povećanje sajber-otpornosti“. Vlade obeju zemalja nisu iznele detalje o timu eksperata, dodaje „Njujork tajms“.Zapadne zemlje i Kijev u poslednje vreme izražavaju zabrinutost zbog navodnog povećanja „agresivnih dejstava“ Rusije na granici sa Ukrajinom. Sa svoje strane, portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov rekao je da Rusija premešta trupe u okviru svoje teritorije i po svom nahođenju. Prema njegovim rečima, to nikoga ne ugrožava i nikoga ne treba da brine.\nrusija, ukrajina, velika britanija, sad, rusija – politika\nSAD i Velika Britanija su poslale u Ukrajinu tim sajber-eksperta kako bi pomogli zemlji da se zaštiti od mogućih sajber-napada, piše „Njujork tajms“.\n„Sjedinjene Američke Države i Velika Britanija su bez preterane buke poslale u Ukrajinu sajber-stručnjake nadajući se da će pripremiti zemlju na to što bi, po njihovom mišljenju, mogao da bude sledeći korak ruskog predsednika Vladimira Putina, odnosno sajber-napade usmerene na onesposobljavanje energetskih mreža, bankarskih sistema i drugih važnih elemenata ekonomije i ukrajinske vlade“, navodi američki list.\n„Njujork tajms“, pozivajući se na procene američke obaveštajne službe, piše da bi Moskva na taj način mogla da pokuša da prikaže predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog kao „nesposobnog i bespomoćnog, a možda i da obezbedi izgovor za invaziju“.\nSa svoje strane, portparolka britanske vlade saopštila je za medij da je pomoć odbrambene prirode. U isto vreme, američka administracija je navela za list da vlasti SAD „odavno podržavaju napore Ukrajine usmerene na jačanje sajber-zaštite i povećanje sajber-otpornosti“.\nVlade obeju zemalja nisu iznele detalje o timu eksperata, dodaje „Njujork tajms“.\nZapadne zemlje i Kijev u poslednje vreme izražavaju zabrinutost zbog navodnog povećanja „agresivnih dejstava“ Rusije na granici sa Ukrajinom. Sa svoje strane, portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov rekao je da Rusija premešta trupe u okviru svoje teritorije i po svom nahođenju. Prema njegovim rečima, to nikoga ne ugrožava i nikoga ne treba da brine.\n20 Decembar 2021, 22:30


Nedavno je usvojen program podsticanja preduzetništva kroz više razvojnih projekata, a odnosi se i na mikro, mala i srednja preduzeća i zadruge\nVlada Srbije i ove godine sprovodi programe podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte. Cilj je da se podstaknu investicije privrednih subjekata u širenje proizvodnje i jačanje konkurentnosti, kao i otvaranje novih radnih mesta.\nU budžetu je za to ukupno izdvojeno dve i po milijarde dinara, a novac je predviđen za mikro, mala i srednja preduzeća, preduzetnike, zadruge, kao i za žene preduzetnice, početnike u poslovanju i mlade do 35 godina, i za razvoj poslovne infrastrukture.\nPortal 24sedam donosi detaljan pregled svih programa podsticaja predviđenih za ovu godinu.\nKo može da koristi program: Pravo da se prijave na javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava i pravo da podnesu zahtev za kredit kod Fonda za razvoj imaju preduzetnici, mikro, mali i srednji privredni subjekti i zadruge koji ispunjavaju uslove programa. Neophodno je da su registrovani u Agenciji za privredne registre najkasnije do 31. decembra 2019. i da imaju zvanične finansijske izveštaje za prethodne dve godine u kojima nije iskazan neto gubitak, kažu za 24sedam u Ministarstvu privrede.\nPomoć privredi: Krediti Fonda za razvoj kompanijama, startapima, preduzetnicima...\nBudite odvažni: PKS poziva mlade preduzetnike i startape\nNačin finansiranja: Bespovratna sredstva iz budžeta do 20 odsto od vrednosti investicionog ulaganja, odnosno do 30 odsto bespovratnih sredstava za privredne subjekte koji pripadaju četvrtoj grupi razvijenosti. Preostali iznos vrednosti projekta finansiraće se iz povoljnih kredita Fonda za razvoj.\nNamena ulaganja: Kupovina, izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija, adaptacija, sanacija, investiciono održavanje proizvodnog prostora ili poslovnog prostora koji je u sastavu proizvodnog prostora, ili prostora za skladištenje sopstvenih proizvoda, sirovina i repromaterijala. Proizvodni prostor ili poslovni prostor koji je u sastavu proizvodnog prostora, ili prostor za skladištenje sopstvenih proizvoda, sirovina i repromaterijala ne može biti kupljen od drugog privrednog subjekta, sem u izuzetnim slučajevima kada privredni subjekt od koga se kupuje prostor duži vremenski period ne obavlja delatnost u tom prostoru, ili se kupuje novoizgrađeni prostor.\nIzuzetno, za privredne subjekte koji se bave informacionom tehnologijom i visokotehnološkim uslugama, sredstva mogu biti upotrebljena za poslovni prostor koji je namenjen za potrebe obavljanja delatnosti; Kupovinu novih ili polovnih (ne starije od pet godina) mašina i opreme, uključujući alate, kao i za dostavna vozila za prevoz sopstvenih proizvoda i druga transportna sredstva koja se koriste u procesu proizvodnje, zatim trajna obrtna sredstva koja mogu da čine najviše 10 odsto ukupnog investicionog ulaganja, nabavku softvera i računarske opreme. Takođe, sredstva se mogu koristiti i za mašine i opremu za unapređenje energetske efikasnosti i ekoloških aspekata sopstvene proizvodnje.\nMaksimalan iznos bespovratnih sredstava: 12,5 miliona dinara.\nRok otplate: Do 10 godina u okviru koga je grejs period do jedne godine za kompanije, a do osam godina u okviru koga je grejs period do jedne godine za preduzetnike. Kamatna stopa, uz primenu valutne klauzule iznosi jedan odsto godišnje uz garanciju banke i dva odsto godišnje uz ostala sredstva obezbeđenja.\nUkupan budžet: 350.000.000 dinara\nSprovodi: Ministarstvo privrede u saradnji sa Fondom za razvoj\nProgram za početnike u poslovanju\nKo može da koristi ovaj program: Sredstva su namenjena za finansijsku podršku novoosnovanim preduzetnicima, mikro i malim privrednim društvima, koji su registrovani u Agenciji za privredne registre najranije dve godine u odnosu na godinu podnošenja zahteva. Za sredstva po ovom programu mogu da konkurišu i korisnici čiji su osnivači, prethodno, bili osnivači najviše jednog privrednog subjekta, koji je brisan iz registra, pre objavljivanja javnog poziva ili je još uvek aktivan, ali je osnivač korisnika preneo svoja osnivačka prava na nekog drugog (ko nije povezan sa njim), pre oglašavanja javnog poziva.\nNačin finansiranja: Bespovratna sredstva iz budžeta do 30 odsto vrednosti ulaganja (40 odsto u nerazvijenim opštinama) i kreditna sredstva Fonda za razvoj 70 odsto (60 odsto u nerazvijenim opštinama).\nNamena ulaganja: Nabavka nove ili polovne opreme, građevinski radovi i finansiranje operativnih troškova\nMaksimalan iznos bespovratnih sredstava: 1,8 miliona dinara, odnosno 2,4 miliona dinara za nerazvijene opštine\nRok otplate: do pet godina u okviru koga je grejs period do jedne godine. Kamatna stopa, nominalna uz primenu valutne klauzule iznosi jedan odsto godišnje uz garanciju banke i dva odsto godišnje uz ostala sredstva obezbeđenja.\nUkupan budžet: 150.000.000 dinara\nProgram za žene preduzetnice i mlade\nKo može da koristi program: Sredstva opredeljena Programom namenjena su za finansijsku podršku novoosnovanim preduzetnicima, mikro i malim privrednim društvima, koji su registrovani u Agenciji za privredne registre najranije pet godina u odnosu na godinu podnošenja zahteva.\nTakođe, neophodno je da je osnivač i zakonski zastupnik žena. U privrednom subjektu koji ima više vlasnika, većinski udeo mora biti u vlasništvu jedne ili više žena (minimum 51 odsto) i jedan od zakonskih zastupnika mora biti žena.\nIsto tako, osnivač i zakonski zastupnik ne može da ima više od 35 godina. U privrednom subjektu koji ima više vlasnika, većinski udeo mora biti u vlasništvu jednog ili više osoba starosti do 35 godina (minimum 51 odsto) i jedan od zakonskih zastupnika mora biti osoba starosti do 35 godina. Osnivač privrednog subjekta može biti isključivo fizičko lice.\nNačin finansiranja: Bespovratna sredstva iz budžeta do 35 odsto vrednosti ulaganja (45 odsto u nerazvijenim opštinama) i kreditna sredstva Fonda za razvoj do 65 odsto (u nerazvijenim opštinama 55 odsto).\nNamena ulaganja: Nabavka nove ili polovne opreme, građevinski radovi i finansiranje operativnih troškova.\nMaksimalan iznos bespovratnih sredstava: 2,1 milion dinara, odnosno 2,7 miliona dinara za nerazvijene opštine.\nFoto: Pixabay/ Joseph Mucira\nRok otplate je do pet godina u okviru koga je grejs period do jedne godine. Kamatna stopa, nominalna, uz primenu valutne klauzule je jedan odsto godišnje uz garanciju banke i dva odsto godišnje uz ostala sredstva obezbeđenja.\nUkupan budžet: 100.000.000 dinara\nProgram podrazumeva: Sufinansiranje projekata opremanja poslovnih zona i njihovo povezivanje sa okruženjem, kao i sufinansiranje infrastrukturnih projekata u cilju razvoja turizma i drugih privrednih delatnosti\nNamena programa: Infrastrukturno opremanje industrijskih zona, radnih zona, poslovnih zona, privrednih zona, proizvodnih i slobodnih zona, turističkih zona i sl. Sufinansiraju se infrastrukturni projekati u oblasti saobraćajne, komunalne, elektroenergetske, energetske infrastrukture, objekti/zgrade u zoni poslovanja i infrastrukture koja obezbeđuje povezivanje zone poslovanja sa okruženjem, zatim projekti uređenja površina javnih namena, površina namenjenih opštoj rekreaciji i ostale infrastrukture koja je u funkciji razvoja turizma i drugih privrednih delatnosti.\nOpšti cilj programa: Stvaranje povoljnih uslova za privlačenje investicija poboljšanjem poslovnog ambijenta, radi otvaranja novih radnih mesta.\nRealizacija: Infrastrukturni projekti se realizuju na teritoriji cele Republike Srbije, a sufinansiranje se određuje prema stepenu razvijenosti jedinice lokalne samouprave, u smislu da se nerazvijena i manje razvijena područja sufinansiraju sa 100 odsto vrednosti projekta, bez PDV-a, a razvijena sa 60 odsto vrednosti projekta, bez PDV-a.\nDa budemo svi na dobitku: Kompanija "Dunav osiguranje" i ove godine učesnik Međunarodnog sajma poljoprivrede u Novom Sadu\npodsticaji razvojni projekti podrška preduzetništvu mikro preduzeća mala i srednja preduzeća preduzetnici mladi do 35 godina žene preduzetnice Ministarstvo privrede


Ovako se podstiče kupovina električnih vozila - Bizlife.rs\n20:24 Zagreb, 24/04/2018\nSusedna država kreće sa podsticajima za kupovinu ekoloških automobila, koji će se kretati čak do 40 odsto od prodajnih cena vozila.\nPonovo kreću podsticaji za građane za kupovinu eko vozila, najavili su, prilikom postavljanja punionice za električne automobile u Gospiću, ministar zaštite okoline i energetike Tomislav Ćorić i direktor Fonda za zaštitu okoline i energetsku efikasnost Dubravko Ponoš.\nPrema rečima ministra Ćorića, na raspolaganju će biti 12 miliona kuna, a kroz par nedelja oko 13 miliona kuna takvih podsticaja biće dostupno i za firme.\nPodsticaji koje će građani dobijati putem Fonda iznosiće do 40 posto cene vozila, a za električne automobile iznosiće do 80 hiljada kuna.\nPrimera radi, električnom Volkswagenu Up! podsticaji smanjuju cenu sa otprilike 204 hiljade kuna (cena u prodajnom salonu) na 124 hiljade kuna.\nRenault Zoe, takozvani Clio na struju, uz ovu podršku koštaće nešto manje od 154 umesto tržišnih skoro 234 hiljade kuna. Električni Smart takođe postaje pristupačniji jer će s podsticajima moći da se kupi za nešto manje od 106 hiljada kuna, dok se njegova prodajna cena kreće oko 176 hiljada kuna.\nDodatno, do 40 hiljada kuna iznosiće podsticaji za plug-in hibridne automobile, uz uslov da im je emisija CO2 manja od 50 g/km. Kupnja električnih skutera, motocikala i četverocikala na struju podsticaće se do 20 hiljada kuna, dok će za električne bicikle biti dostupno do 5 hiljada kuna Fondovih podsticaja.\nhrvatska elektricni hibrid podsticaj eko automobil


"Kovid pasoši" za vakcine odobrene u EU, ali države članice mogu da prihvate druge | Slobodna reč\n“Kovid pasoši” za vakcine odobrene u EU, ali države članice mogu da prihvate druge\nVakcina protiv COVID-19; Foto: FoNet\nOvo je predlog koji je danas iznela Evropska komisija zarad, kako je rečeno, olakšavanja slobodnog putovanja unutar EU. Ovo je privremena mera koja će važiti dok Svetska zdravstvena organizacija ne proglazi kraj pandemije COVID-19.\n“Nastavljamo da radimo u cilju međunarodnog usklađivanja sa drugim partnerima” – izjavila je evropska komesarka za unutrašnje poslove Ilva Johanson.\n“Funkcija ovog sertifikata je da pokaže da li je osoba vakcinisana, ima negativni test ili se oporavila od COVID-19 i ima antitela” – rekla je predsednica EK Ursula fon der Lajen.\n“Provera sertifikata ne može kao takva opravdati privremeno ponovno uvođenje granične kontrole na unutrašnjim granicama, a takve kontrole nisu neophodne da bi države članice primenile digitalni zeleni sertifikat. Kao što je pokazalo iskustvo prvih meseci pandemije, nekoordinisano i ishitreno ponovno uvođenje kontrola na unutrašnjim granicama ne zaustavlja virus, već uzrokuje društvene i ekonomske poremećaje, koje smo odgovorni da izbegnemo u najvećoj mogućoj meri. Takve kontrole moraju ostati krajnja mera, u skladu sa zakonom EU” – rekli su iz Evropske komisije.\nEvropska komisija je izjavila da države članice treba da prihvate potvrde o vakcinaciji bez obzira na vrstu COVID-19 vakcine. Međutim, ova obaveza je ograničena samo na vakcine koje su dobile odobrenje za promet širom EU.\nKada države članice prihvate dokaz o vakcinaciji kako bi se (putniku) ukinula određena ograničenja kao što su testiranje ili karantin, od njih će se zahtevati da prihvate, pod istim uslovima, potvrde o vakcinaciji izdate u okviru sistema digitalnih zelenih sertifikata.\n“Države članice imaju mogućnost da prihvate i druge vakcine” – navodi se u saopštenju.\nPrethodni članakZC Vranje: Dnevno potrošimo 120 boca kiseonika\nSledeći članakZZJZ: Besplatni testovi na antitela uskoro u Vranju


Marović hoće da tuži jer mu oduzimaju od penzije – Krstarica\nTanjug 5. maja 2019. 14:22\nPODGORICA – Bivši predsednik državne zajednice Srbija i Crna Gora Svetozar Marović, pokušaće da ospori rešenje o tome da se i njegovim ličnim primanjima i nekretninama, kojima nije garantovao prilikom sklapanja sporazuma o priznanju krivice sa Specijalnim tužilaštvom, naplati sudska kazna od gotovo 1,1 milion evra.\nAdvokati Marovića, koga Crna Gora potražuje kao seefa kriminalne grupe koja je nanela višemilionsku štetu opstini Budva, tražiće da se rešenje o izvršenju, javne izvršiteljke Snežane Pavlićić, proglasi nedopustivim u delu koji nije predviđen sporazumom, nakon što mu je blokirana i penzija, prenose Vijesti.\nKako se navodi, Maroviću se od penzije odbija 239,71 evra, a Opština Budva do sada je na taj način naplatila 2.352,16 evra.\nMarović je sa tužiocima, na čijem je čelu Milivoje Katnić, zaključio sporazum o priznanju krivice kojim se obavezao da plati 1.096.481 evro i odleži četiri godine u zatvoru, ali ništa od toga nije ispunio.\nSporazumom se tačno navodi kojom su imovinom Marović, njegov brat Dragan, sin Miloš i rođaci garantovali da će biti plaćeno više od milion evra i njime nije predviđena blokada penzije.\nU postupku izvršenja, podgorička kancelarija izvršiteljke Pavličić donela je pre mesec dana novi zaključak o prodaji delova imovine bivšeg visokog funkcionera DPS u korist Opštine Budva, procenjene vrednosti od 142.632 evra.\nNa prodaju će 20. maja ponovo i dva dela parcela na Jazu od 1.013 i 589 kvadrata, gde Marović ima pravo suvlasništva.\nMarović se već tri godine nalazi u Beogradu na lečenju i nije dostupan crnogorskim pravosudnim organima, koji su tražili njegovo izručenje.


Vulin: Unosio sam 9.000 po 9.000 evra - Аранђеловац Инфо\nПочетна/ПОЛИТИКА/Vulin: Unosio sam 9.000 po 9.000 evra\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je kako je u Srbiju nezapaženo uneo tetkinih 205.000 evra – u delovima po 9.000 čime je izbegao da suma bude prijavljena carini. Ukoliko je ovo tačno, Vulin je morao čak 23 puta da putuje iz Kanade u Srbiju sa novcem. Ovo objašnjenje, međutim, nije u skladu sa ostalim prikupljenim dokazima.\nPodsećamo, Vulin se Agenciji za borbu protiv korupcije pravdao da je više od 200.000 evra keša za kupovinu stana na Zvezdari dobio od suprugine tetke. Agencija nije poverovala u ovo ministrovo objašnjenje jer je utvrdila da novac nije uplaćen na račune Vulina ili njegove supruge, kao i da niko od njih nije prijavio da je u zemlju uneo ovu svotu novca. Svaki iznos veći od 10.000 evra mora da se prijavi na granici i objasni poreklo novca.\nMinistar odbrane pokušao je da izbegne novinarska pitanja tokom današnje posete školi „Branko Pešić“ u Zemunu. Novinarka KRIK-a je nastavila da ga prati i nakon insistiranja ministar je dao neverovatno objašnjenje.\n„Ko vam kaže da je uneto u jednom komadu? Ko vam kaže da nije preneto 9.000 po 9.000 po zakonu?“, rekao je ministar i udaljio se.\nNa ponovljeno pitanje novinarke da kaže da li je tako preneo novac, on je odgovorio potvrdno.\nUkoliko je ovo tačno, Vulin je morao čak 23 puta da putuje iz Kanade u Srbiju i donosi novac.\nOvo objašnjenje, međutim, nije u skladu sa ostalim prikupljenim dokazima.\nOn je Agenciji prijavio da je sumu za stan prodavcu uplatio kao celinu, a ne u delovima.\nUkoliko je stvarno pozajmio novac od suprugine tetke, ministar je bio dužan da dug prijavi Agenciji za borbu protiv korupcije – što nije uradio.\n„Sve i da je tačno“, navodi se u izveštaju Agencije, „da je pozajmljenim novcem kupljen stan, postavlja se pitanje načina, odnosno platežne mogućnosti njega i njegove supruge da taj novac vrate imajući u vidu visinu njihovih zakonitih i prijavljenih primanja.“\nJoš jedno pitanje koje novinarka nije uspela da postavi jer je ministar u gužvi otišao, jeste – ukoliko je u pitanju legalan novac, zašto je izdeljenim transferima pokušao da ga od državnih organa Srbije sakrije?\nAgencija je nakon provere njegove imovine, u decembru 2015. godine, prijavila ministra Tužilaštvu za organizovani kriminal, pod sumnjom da je počinio neko krivično delo. Dve godine kasnije, tužilaštvo je obustavilo postupak, navodeći da nije utvrdilo da je Vulin izvršio krivično delo iz njihove nadležnosti.\nИнформер је медијска димна завеса за издају Косова\nЕКОЛОШКИ ФОРУМ СРБИЈЕ - Могуће је да зрачење са репетитора ТВ Сунце на Букуљи постоји!


Stručno osposobljavanje za Portir - Otvoreni Univerzitet "Nikolija Đina Stanojević"\nStručno osposobljavanje za Portir\nPortir je zadužen za obilazak objekta za čiju bezbednost je odgovoran kao i za praćenje video zapisa na monitorima a pomoću postavljenih uređaja za video nadzor u objektu i ispred njega, prati kretanje zaposlenih . Portir nadležnim službama prijavljuje kvarove na instalacijama, poplavu, kvar na protivpožarnom sistemu, sam požar ili neku drugu nastalu neprijatnost. Portir kontroliše ispunjenost uslova za bezbednost zaštite na radu od strane posetilaca (da li poseduju neophodnu zaštitnu opremu za ulazak u pogon) ukoliko priroda delatnosti društva to zahteva i izdaje propusnice za ulazak u objekat. Ukoliko je smešten na ulazak u krug fabrike portir vrši kontrolu vozila pri ulasku i izlasku kao i da li promet robe prati uredna dokumentacija. Ljubazan i predusretljiv portir pokazatelj je uspešne organizacije društva na svim nivoima.\nPraktični rad: Vrši na poslovima portira sa kojima Univerzitet sarađuje, a na praksu će polaznik biti upućen u roku od 15 dana od dana upisa. Polaznicima će biti dodeljen mentor koji je predavač praktične nastave i ima dugogodišnje iskustvo na poslovima portira.\nPre početka obuke, polaznik na Univerzitetu kupuje skripte i dvevnik prakse koji su obavezni za svakog polaznika: Tehnologija zanimanja za portira, Osnovi portira i Organizacija i zaštita na radu. Iz ovih skripti polaznik uči teoriju koju će mu mentor na licu mesta uz rad objašnjavati. Dnevnik prakse se popunjava prema uputstvima mentora.\nPolaganje ispita: Nakon realizovanog plana i programa i završene praktične obuke, polaznik polaže ispite iz četiri predmeta: Tehnologija zanimanja za portira Osnovi portira Organizacija i zaštita na radu Praktična provera\nPo uspešno položenim ispitima, polaznik dobija diplomu i sertifikat stručne ospobljenosti za portira sa kojom može da radi u privatnom ili državnom preduzeću.\nZa polaznike koji su radili ili rade na poslovima portira – provera stručne osposobljenosti. Univerzitet organizuje proveru stručne osposobljenosti za polaznike koji su radili ili rade na poslovima portira, a nemaju diplomu i sertifikate da su osposobljeni za obavljanje delatnosti.\nZa te polaznike firma treba da izda potvrdu da su radili na poslovima portira najmanje 3 meseca (ili od kada su u radnom odnosu na tim poslovima) i mogu izaći samo na polaganje.\nPo uspešno položenim ispitima, polaznik dobija diplomu i sertifikat stručne osposobljenosti za portira sa kojom može raditi u privatnom ili državnom preduzeću na poslovima portira.


Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin prisustvovao je danas uručenju stipendija za deset talentovanih učenika i studenata iz ustanova socijalne zaštite i iz porodica koje ostvaruju pravo na novčanu socijalnu pomoć.\nStipendije u iznosu od približno 10.000 dinara, koje dodeljuje Udruženje osiguravača Srbije, dobilo je troje mladih iz ustanova socijalne zaštite i sedmoro iz porodica koje ostvaruju pravo na novčanu socijalnu pomoć.\nVulin je ocenio da je dodela ovih stipendija prilika za to da država i društvo pokažu koliko im je stalo do ovih mladih, i dodao da stipendisti nisu odabrani slučajno, već su to zaslužili svojim radom i učenjem.\nOn je, navodeći da je to dobra mogućnost da društvo pokaže koliko ceni njihov rad, rekao da život prema toj deci nije bio fer i da zato društvo mora da bude tu da pomogne i nađe način da im bar malo olakša svakodnevicu.\nMinistar je podsetio na to da stipendije nisu izdvojene iz budžetskih sredstava, već ih je dodelilo Udruženje osiguravača Srbije.\nOvo je deo njihovog profita. Nadam se da će se i ostale kompanije u našoj zemlji ponašati na podjednako socijalno odgovoran način i da će pomoći ovoj deci, istakao je Vulin i ponovio da se ulaganje u tu decu isplati.\nOn je, podsećajući na to da Ministarstvo rada ima veliki budžet - više od 150 milijardi dinara, što je trećina ukupnog srpskog budžeta, istakao da se od toga 97 odsto odvaja isključivo na prava - na dečje dodatke, novčanu socijalnu pomoć, porodiljske nadoknade i slično.\nVulin je preneo zahvalnost Udruženju osiguravača Srbije na pomoći, ali i porodicama i vaspitačima, bez čije pomoći ova deca ne bi bila tako uspešna.\nUdruženje osiguravača već stipendira školovanje deset učenika i studenata sa invaliditetom, kao i desetoro mladih iz porodica koje ostvaruju pravo na novčanu socijalnu pomoć.


Do kraja marta možemo očekivati tešku borbu sa omikronom, izjavio je državni sekretar u Ministarstvu zdravlja dr Mirsad Ðerlek i ocenio da ne sme biti opuštanja, jer se niko ne može pouzdati u dosadašnja predviđanja i procene stručnjaka i Svetske zdravstvene organizacije o kraju pandemije koronavirusa.\nĐerlek je u jutarnjem programu TV Pink naglasio da omikron soj korone pokazuje blažu kliničku siku, ali i veliku snagu pa se dospelo u začarani krug kada see mladi nevakcinisani zaražavaju, ponovo donose u infekciju u svoje porodice virus i zaražavaju starije.\nNajveći procenat umrlih je u populaciji starijoj od 60 godina sa teškim hroničnim bolestima i najveći procenat hopsitralizovanih je toj dobi, rekao je Đerlek, upozoravajući na veliku moć transmisije omikrona.\nĐerlek je naglasio da je i dalje aktivan delta soj korone, da virusa sezonskog gripa ima više nego prošle sezone.\nOcenio je da se Srbija u odnosu na ostale zemlje Evrope bolje nosila s koronom jer nije bilo velikih zatvaranja, a zdravstveni sistem je u međuvremnu i unapređen.\nPolitika da gazimo ivicom žileta između ekonomije i očuvanja zdravlja je dala rezultate, rekao je Đerlek, navodeći izgradnju bolnica, rekonstrukciju kliničkih centara, nabavku lekova protiv korone.\nIzvor: TV Pink/Danas\nFoto: Beta/Slovodan Miljević\nSVE VIŠE preminulih, registrovano skoro 18.000 novozaraženih