Foto: Arhiva | Odnosi Brisela i Londona ugrožavaju EUFOR?\nDejan Šajinović 14.08.2020 07:21\nBANJALUKA, BRISEL - Misija EUFOR-a "Altea" u BiH ponovo se može naći u situaciji da bude ugrožena ako Evropska unija i Ujedinjeno Kraljevstvo ne postignu dogovor o međusobnim odnosima nakon isteka Sporazuma o izlasku te zemlje iz EU.\nPodsjećanja radi, u sličnoj situaciji BiH se nalazila i prošle godine dok su u UK trajale debate o tome na koji način će biti implementirani rezultati referenduma o Brexitu. Problem je nastao u vezi s tim šta će biti sa britanskim vojnicima koji čine Misiju EUFOR-a, a u okviru EU, odnosno Sporazuma o zajedničkoj bezbjednosnoj i odbrambenoj politici, iz kojeg je Misija EUFOR-a proistekla. Tek nakon što je krajem prošle godine potpisan privremeni sporazum između Londona i Brisela o izlasku UK iz EU, osiguran je nastavak Misije, ali tek nakon trajnog uređenja odnosa biće moguće reći na koji način će se bezbjednosni angažman UK nastaviti u BiH. Radi pojašnjenja, ovaj privremeni sporazum biće na snazi do kraja ove godine, uz mogućnost da se produži na još jednu ili dvije godine uz prethodnu obostranu saglasnost. Međutim, s obzirom na to da je Vlada UK odlučna da do kraja godine postojeći sporazum po svaku cijenu mora biti zamijenjen trajnim sporazumom o postbrexitovskim odnosima, ponovo bi se moglo doći u situaciju da postojeći aranžman istekne a da ne dođe do novog sporazuma, što bi moglo ugroziti EUFOR.\nU Ambasadi Ujedinjenog Kraljevstva u Sarajevu su nam kratko odgovorili da ostaju posvećeni nastavku bezbjednosnog angažmana u BiH, iz čega bi se moglo zaključiti da ta zemlja na ovaj ili onaj način namjerava nastaviti svoje djelovanje.\n"Ujedinjeno Kraljevstvo ispunjava svoje postojeće obaveze u operacijama i misijama zajedničke sigurnosne i odbrambene politike do kraja 2020. godine, u skladu s uslovima iz Sporazuma o povlačenju između EU i UK. Nastavićemo pratiti i preispitivati našu poziciju. UK je posvećen sigurnosti BiH i biće i ubuduće", rekli su "Nezavisnim" u Ambasadi UK u BiH.\nSlično pitanje postavili smo i EUFOR-u, ali do zaključenja ovog broja "Nezavisnih" odgovor nije ni stigao.\nU Ministarstvu odbrane BiH kažu za "Nezavisne" da nemaju zvanične informacije o budućem angažmanu britanskog kontingenta EUFOR-a, nakon isteka privremenog sporazuma s EU.\n"Radi se o pitanju iz domena međunarodnih odnosa, odnosno vanjske i sigurnosne politike Velike Britanije za koje MO BiH nema nadležnost. Nadležni su britanska ambasada i Komanda EUFOR-a u Sarajevu", rekli su nam.\nSagovornik upućen u međusobne odnose, koji nije želio da govori javno, objasnio nam je da je optimističan da će doći do neke vrste dogovora o bezbjednosnim aranžmanima i misijama EU s UK jer svi žele da nastave tijesne odnose na bezbjednosnom polju u Evropi i van nje.\nOno što je Britaniji, odnosno njenom premijeru Borisu Džonsonu, sporno su međusobni trgovinski odnosi, jurisdikcija evropskih sudova na teritoriji njegove zemlje i problemi u vezi s pravima na ribarenje u pograničnim vodama između EU i Ostrva, te da ta zemlja ne želi da ostane dio zajedničkog evropskog tržišta.\nS druge strane, EU želi da zaštiti zajedničko evropsko tržište i ne dozvoljava Londonu bilo kakve ustupke u vezi s carinama i drugim trgovinskim odnosima, što bi ga stavilo u povoljniji položaj u odnosu na ostale članice zajedničkog evropskog tržišta, koje još čine sve zemlje EU, te Norveška, Island i Švajcarska. S obzirom na to da ni EU nije sporna saradnja u bezbjednosnoj sferi sa svojom bivšom članicom, ni u tom smislu se ne očekuje da bi EU mogla praviti problem, ali bez zakonskog uređenja međusobnih odnosa neće biti osnova za misije EU u kojima učestvuje UK.\nU političkoj deklaraciji koju su UK i EU prošle godine potpisali uz Sporazum o izlasku te zemlje iz EU navedeno je da obje strane podržavaju blisku saradnju u vojnim i civilnim operacijama koje vodi EU. Navedeno je, takođe, da bi učešće UK u evropskim vojnim misijama bilo na dobrovoljnoj bazi i da ne bi uticalo na suverenitet UK u odnosu na EU. Međutim, ova deklaracija nije pravno obavezujući dokument, a jedina pravno obavezujuća odredba je član 129 u Sporazumu o izlasku UK iz EU, u kojem se kaže da će tokom tranzicionog perioda, odnosno tokom perioda u kojem sporazum bude važio, UK poštovati sve svoje obaveze koje proističu iz vojnih misija, ali da neće imenovati komandno osoblje za te misije.\nSve ostalo trebalo bi da bude riješeno u uređivanju međusobnih odnosa, a pregovori i dalje traju bez naznake kada će i na koji način završiti.\nBrisel London Eufor Altea BiH


Google prevodilac predlaže i drugačije prevode - Baguje.COM\nUkoliko vam naslov nije dovoljno objasnio o čemu je reč, sledeća slika hoće.\nDakle, kao što vidite, od sada kada prevodite nešto imate mogućnost izbora i drugačijih prevoda, gde, u našem slučaju, tj. slušaju prevođenja sa srpskon na engleski i obratno može u mnogome pomoći prilikom prevođenja. Naravno, onaj ko ne zna ni malo engleski, ovakav prevod ne treba ni da koristi jer će mu sve biti još nejasnije.\nGoogle translate je servis o kome sam pisao mnogo puta, i svakim danom i novim mogućnostima počinje da bude sve kompletniji i kompleksniji. Naravno, u pozadini, bez objavljivanja bilo kakvih vesti se poboljšavaju i algoritmi za prevođenja, kako bi ona bila što vernija i tačnija.\nZa kraj, svima već dobro poznata adresa servisa : http://translate.google.com\nOznake: google translate\nSledeći članak [Google] Istražite ljudsko telo\nPrethodni članak Youtube testira novu naslovnu stranicu


Predstavnica inicijative "Mame su zakon" i narodna poslanica Tatjana Macura podseća da ova inicijativa zahteva izmenu odredbi onih tačaka Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom ("Sl. glasnik RS", br. 113/2017 i 50/2018 - dalje: Zakon) koje ugrožavaju porodilje koje su radile manje od 18 meseci u kontinuitetu, majke preduzetnice, majke koje imaju decu sa invaliditetom i majke koje zarađuju više od tri republičke prosečne plate. Njihov predlog izmene Zakona sadrži jasne tačke, među kojima je i ta da nijedna porodilja ne sme da prima nadoknadu manju od minimalca u Srbiji.\n- Mi tražimo da porodilje dobiju fiksni deo naknade koja je u visini minimalca, bez obzira na to da li su (ne)zaposlene i kolika im je dužina radnog staža. Treba imati na umu da veliki broj majki u Srbiji ili nema zaposlenje, ili radi na crno ili nema "vezani" radni staž kod istog poslodavca, a zakonodavac postavlja uslov da imaju 18 spojenih meseci radnog staža da bi ostvarile pravo na punu nadoknadu plate. U nezavidnoj poziciji nalaze se žene sa visokim primanjima, jer su mnoge od njih uzimale kredite pre odlaska na porodiljsko odsustvo koje sada teško vraćaju, jer primaju prosek od tri republičke plate - ističe Macura.\nIzražava i sumnju da će se izmene i dopune Zakona naći pred poslanicima u prolećnom zasedanju, jer su predložene izmene toliko obimne da zahtevaju menjanje gotovo celog Zakona, a za to nema sredstava u budžetu.\nTatjana Macura podseća da su predstavnici Inicijative "Mame su zakon" krajem februara podneli Ustavnom sudu Srbije predlog za ocenu ustavnosti Zakona, jer država svojim najvišim zakonodavnom aktom garantuje posebnu zaštitu trudnicama i porodiljama. S obzirom na to da je taj predlog podržao 31 narodni poslanik, Ustavni sud mora da da ocenu ustavnosti.\nMinistarstvo rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja nije odgovorilo na pitanja o predloženim izmenama Zakona i tome kada bi one eventualno mogle da se nađu pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije.\nIzvor: Vebsajt Politika, Danijela Davidov-Kesar, 20.04.2019.


Vučić: Zahvaljujem Zaharovoj na komentaru, to pokazuje rusku privrženost istini - 01.10.2018, Sputnik Srbija\nVučić: Zahvaljujem Zaharovoj na komentaru, to pokazuje rusku privrženost istini\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je večeras portparolki Ministarstva spoljnih poslova Rusije Mariji Zaharovoj zbog komentara o dešavanjima na KiM od... 01.10.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, aleksandar vučić, marija zaharova\n21:43 01.10.2018 (Osveženo: 23:01 01.10.2018)\n© Tanjug / Rade PrelićAleksandar Vučić u Moskvi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je večeras portparolki Ministarstva spoljnih poslova Rusije Mariji Zaharovoj zbog komentara o dešavanjima na KiM od pre nekoliko dana.\n1 Oktobar 2018, 17:36\n„Zahvaljujem Zaharovoj na komentaru za sve ono što su Albanci radili na severu KiM i to pokazuje rusku privrženost istini“, rekao je Vučić u Moskvi.\nKako je kazao, sutra predstoje veliki dan i veliki zadaci u razgovoru sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom.\n„Dan posle kod nas dolazi austrijski premijer Sebastijan Kurc. Predsednik Putin ima veliku agendu i hvala mu što je u tu agendu ponovo uvrstio Srbiju. A mi se nadamo da ćemo uskoro imati priliku da ga ugostimo u Beogradu“, rekao je predsednik Srbije, prenosi Tanjug.\nZaharova je ranije saopštila da Rusija osuđuje neaktivnost Kfora u situaciji izazvanoj raspoređivanjem kosovskih specijalnih snaga u severnim oblastima KiM koje su pretežno naseljene Srbima.


LOST IN TRANSLATION Novi Zakon o javnim nabavka i zbog lošeg prevoda sa engleskog jezika | Visokoin.com\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) 25. maja razmatraće u drugom čitanju i skraćenom postupku Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama.\nOvaj zakonski prijedlog, koji bi poslanici trebali da razmatraju u drugom čitanju, jedan je od prioriteta koje BiH treba da ispuni prema mišljenju Evropske komisije, a podrazumijeva usklađivanje ove oblasti sa pravnom stečevinom Evropske unije. Predlagač je Vijeće ministara.\nRazlozi za donošenje ovog Zakona sadržani su sljedećim činjenicama: jedan od 14 prioriteta za dobijanje kandidatskog statusa za Bosnu i Hercegovinu; – daljnja harmonizacija sa direktivama što je jedna od obaveza Bosne i Hercegovine u procesu pridruživanja Evropskoj uniji.\n“Strategijom razvoja sistema javnih nabavki za period 2016-2020. godina predviđen je da se donesu izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama. Pet i pol godina od početka primjene Zakona o javnim nabavkama, kao i analizom efekata primjene Zakona, uočeni su određeni problemi u primjeni pojedinih odredbi Zakona, te u cilju otklanjanja istih, kao i pojednostavljivanja postupaka javne nabavke, potrebno je izmijeniti one dijelove koji su u primjeni identifikovani kao problem.\nOvim Zakonom ispravljaju se tehničke greške, koje su uočene, a koje su nastale kao rezultat velikog broja amandmana i lošeg prevoda sa engleskog jezika. Harmonizacija antikorupcijskih mjera, te povećanje transparentnosti, kroz objavu planova nabavki na jednom mjestu, praćenje realizacije ugovora, kao i svih promjena vezano za realizaciju ugovora, jer su stvorene pretpostavke za sve objave definisane Zakonom idu na Portal javnih nabavki.\nProfesionalizacija u oblasti javnih nabavki kroz detaljnije definiranje službenika za javne nabavke. Naime, pojam službenika za javne nabavke se detaljno razrađuje, kao i edukacija koja je u nadležnosti Agencije za javne nabavke”, navodi se u obrazloženju.


VIJEĆE MINISTARA ODOBRILO 40 MILIONA EURA KREDITA ZA POBOLJŠANJE JAVNOG PRIJEVOZA U SARAJEVU | Hayat.ba\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine utvrdilo je danas na sjednici Prijedlog ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke (EIB), Projekat gradskog prijevoza u Sarajevu, vrijedan 40 miliona eura.\nKredit je alociran na Federaciju Bosne i Hercegovine, a implementator projekta je Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo. Rok otplate kredita je 25 godina, uključujući grejs period od pet godina.\nProjekat gradskog prijevoza u Sarajevu, ukupne vrijednosti 185 miliona eura, planira se realizovati putem tri povezana potprojekta koji spadaju u oblast gradskog saobraćaja u Kantonu Sarajevo radi unapređenja javnog linijskog prijevoza putnika i poboljšanja gradskih saobraćajnica.\nPrijedlog ugovora s osnovom za njegovo zaključivanje bit će dostavljen Predsjedništvu Bosne i Hercegovine u daljnju proceduru, a za bosanskohercegovačkog potpisnika predložen je ministar finansija i trezora, saopćili su iz Vijeća ministara Bosne i Hercegovine.\ngradski prijevoz sarajevo


Centar za bezbednosne studije - Centre for Security Studies - Jaka javna uprava važna za borbu protiv korupcije\nJaka javna uprava važna za borbu protiv korupcije\nRTS, 12. jun 2013.\nIstičući da je veoma važna borba protiv korupcije i da je to tema kojoj EU daje posebno na značaju, Dežer je u Privrednoj komori Beograda rekao da je uloga i funkcionisanje javne administracije veoma važna za tu borbu.\nDežer je rekao da je zadovoljan što srpska vlada pokušava da administraciju dovede na evropski nivo, a projekat „Etika za javne službenike“ je deo opredeljenja da se radi u tom smeru.\n"Očekujem od vas da prenosite informacije o onome što ste ovde čuli, to je važno uraditi u kontekstu reforme javne uprave u Srbiji", rekao je Dežer pripadnicima javne uprave i nevladinih organuzacija koji su završili tu obuku.\nDežer i ambasador Norveške ukazali su da je Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije predviđeno da javne službe do decembra prošle godine naprave planove integriteta za procenu rizika i sprečavanja korupcije u javnom sektoru, a da je od 4.500 institucija to uradilo samo njih polovina.\nKamsvag je naveo da je Srbija prva zemlja u regionu koja sistematski koristi planove integriteta za procenu rizika i sprečavanje korupcije u javnom sektoru i naglasio da je potrebno raditi i na ukidanju nepotrebnih procedura i pojačanju odgovornosti zaposlenih u javnom sektoru.\nNapominjući da se Srbija suočava sa problemima korupcije, on je naglasio da je važno da napravi pomak u borbi protiv korupcije u procesu priključivanja ka EU.\nPredsednik Privredne komore Beograda Milan Janković poručio je polaznicima da će dobiti papir koji ništa ne znači ako ne bude dobra polazna osnova za ponašanje ističući da je etika "donja linija ispod koje ne bi trebalo da se ide".\nOn je rekao da se nada da će oni koji su završili obuku radeći u javnoj upravi pokazati da ona zna da se menja i da bude etična i odgovorna.\nSpecijalističku četveromesečnu obuku organizovao je Centar za bezbednosne studije, uz evropsku podršku u Privrednoj komori Beograda.\nCilj te obuke je unapređenje etičkih kapaciteta javne uprave kroz jačanje integriteta upoznavanjem javnih službenika sa opšteprihvaćenim etičkim standardima koji predstavljaju nadgradnju za profesionalno, odgovorno i stručno obavljanje poverenih javnih poslova.\nPreuzeto sa: http://www.rts.rs/page/stories/ci/story/124/Друштво/1341870/Јака+јавна+управа+важна+за+борбу+против+корупције/html


Akcija srpskih zajednica u Americi: Rezolucija i o stradanju Srba i Hrvata u ratu u BiH - 15.07.2020, Sputnik Srbija\nAkcija srpskih zajednica u Americi: Rezolucija i o stradanju Srba i Hrvata u ratu u BiH\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Vašingtonu Obrad Kesić rekao je da je najavljena rezolucija o Srebrenici u američkom Kongresu rezultat lobiranja bošnjačke... 15.07.2020, Sputnik Srbija\nZašto Srbi dokazuju stradanje Hrvata u BiH?\nNema pranja!!!!!!!!!!!!! To što je sekso slomio Srbe na Balkanu 90-tih.Te vode nema....... Sve može,ali nije gospodin onaj ko uradi kao on. Prema tome,Vučić je u pravu kad im sa vrata kaže po srpski:"NE DAM!!!!!!!!!!!!!!" To je tako. Što bi stari Goti rekli "daez"........\n22:13 15.07.2020 (Osveženo: 22:17 15.07.2020)\n© Sputnik / Brankica RistićŠef predsedništva Republike Srpske u Vašingotnu Obrad Kesić\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Vašingtonu Obrad Kesić rekao je da je najavljena rezolucija o Srebrenici u američkom Kongresu rezultat lobiranja bošnjačke zajednice u SAD, te istakao da je pokrenuta akcija srpske zajednice u Americi da bude donesena rezolucija i o stradanju Srba i Hrvata u ratu u BiH.\n„U razgovorima sa predstavnicima srpske zajednice postoji akcija koja bi uvela rezoluciju gde se izgrađuje mišljenje Kongresa i utvrđuje da su i Srbi i Hrvati stradali u ratu u BiH, a istovremeno da bi bila osuđena takozvana Armija BiH koja je odgovorna za stradanja srpskog i hrvatskog naroda u Sarajevu“, rekao je Kesić.\nOn je naveo da je ta rezolucija u pripremi, te da očekuje da se na jesen pojavi njena prva verzija, prenosi RTRS.\n„Važno je da se srpska zajednica uključi, ne samo u pripremu nove rezolucije, već i da dogodine rezolucija o Srebrenici, koja se ponavlja, ne bude toliko jednostrana i da se pokaže da su tamo stradali i Srbi i da su akcije takozvane Armije BiH u toj regiji bile dosta problematične, imajući u vidu koliko su civilne žrtve sa srpske strane ostale nezapamćene, barem što se tiče Zapada“, naglasio je Kesić.\nOn kaže da u rezoluciji o Srebrenici, nema ništa novo i da to ne treba dizati na neki značajan novo.\n„U suštini rezolucija o Srebrenici je simbolična podrška koja je izlobirana od bošnjačke zajednice, ali na neki način to otvara novi element borbe oko BiH, a to je da će i srpska, a pretpostavljam da će se uključiti i hrvatska zajednica, odnosno da se utvrde činjenice o ratu i da se poštuju žrtve iz srpskog i hrvatskog naroda“, ocenio je Kesić.\nPrema njegovim rečima, rezolucija u vezi sa Srebrenicom ima više ciljeva.\n„Prvenstveno to je izlobirano od bošnjačke zajednice u Americi još pre desetak godina, a oni koji predlažu rezoluciju su članovi Kongresa koji imaju veći broj Bošnjaka u svojima opštinama. Tu su i političke poruke koje se ubacuju u tekst“, navodi Kesić.\nOn dodaje da je drugi cilj da se pokaže „ispravnost“ svega što su SAD radile devedesetih godina prošlog veka na Balkanu.\n„Znači, ako se utvrđuje da je tamo bio jedan narod koji je ispao žrtva, onda to govori da su Amerikanci bili u pravu kada su intervenisali. Takođe, Kongres je tih godina bio ključni motor koji je pritiskao administraciju tadašnjeg predsednika Bila Klintona da intervenišu“, rekao je Kesić.\nOn navodi da to na neki način potvrđuje ono što su tada mnogi tvrdili - da je Amerika spasila i izgradila novu državu za koju, kako kaže, „vidimo kako sada funkcioniše“.\nKesić naglašava da treba imati u vidu da je srpska zajednica u SAD sada mnogo jača nego ranije.\nPodsetimo, američki kongresmen iz reda demokrata Edi Bernis Džonson predstavila je u Predstavničkom domu „rezoluciju o osudi genocida i drugih zločina nad Bošnjacima koje su počinile srpske snage u Srebrenici u julu 1995. Godine“, a dokument je u proceduri u američkom Kongresu.


source.ba | Toyota okončala proizvodnju u Australiji\nToyota okončala proizvodnju u Australiji\nPosljednja Toyota proizvedena u Australiji sišla je sa proizvodne trake, čime je japanska firma okončala više od pet decenija proizvodnje u toj zemlji.\nToyota obustavlja proizvodnju još jednog dizelaša u Evropi\nToyota C-HR u punom sjaju\nToyota je 2014. godine najavila prestanak proizvodnje vozila u svojim neprofitabilnim australijskim pogonima, pridruživši se još dvojici velikih proizvođača automobila u toj zemlji – Fordu i kompaniji Holden, ogranku američkog giganta General motorsa.\nFord je prošle godine zatvorio proizvodnu liniju u Australiji, a Holden će kasnije ovog mjeseca zatvoriti svoju preostalu fabriku automobila u Adelejdu, prenosi B92.\nSve tri kompanije okrivljuju jačanje australijskog dolara i sve konkurentnije tržište za pad lokalne automobilske industrije.\n“Toyota je postala vodeći proizvođač automobila u Australiji”, rekao je predsjednik japanske kompanije u Australiji Dave Buttner, pred oko tri hiljade zaposlenih na zatvaranju pogona Altona u Melburnu.\nOn je dodao da su vozila koja su tu proizvedena postala sinonim za kvalitet i pouzdanost ne samo u Australiji, već i u svijetu, budući da su izvožena i u druge regione poput Bliskog istoka.\nOko 2,6 hiljada radnika ostalo je bez posla, ali je kompanija zadržala oko 1,3 hiljade njih koji će raditi na distribuciji i prodaji, kao i istraživanju i dizajnu.\nPremijer Malcolm Turnbull rekao je da je to tužan dan, ali je istakao nove mogućnosti proizvodnje višeg nivoa prerade kao način za ublažavanje gubitaka radnih mjesta.\n“Investicije koje imamo u sektoru odbrane, posebno u vojnopomorskoj brodogradnji, podrazumijevaju hiljade radnih mjesta u proizvodnji”, kazao je Turnbull.\nU Australiji su se automobili proizvodili skoro jedan vijek, pri čemu je ta industrija zapošljavala desetine hiljada radnika dok nije počela da posustaje tokom protekle decenije zbog efekata visokog australijskog dolara, slabljenja izvoza i povećanja troškova proizvodnje, piše CDM.


U okviru konferencije održana je panel diskusija za javnost na kojoj su govorili predsjednik ALDE Hans Van Balen, potpredsjednik i član odbora za vanjsku politiku EU Ilhan Kjučjuk, lider LIBSEEN Roman Jakič, potpredsjednik Liberalne Internacionale Emil Kirjas, predsjednik LP Andrija Popović, Velida Repovac Nikšić iz BiH kao i glavni pregovarač Crne Gore sa EU Aleksandar Drljević koji je kao gost predstavio napredak Crne Gore.\nHans Van Balen iskazao je snažnu podršku ALDE grupe liberala u Evropskom Parlamentu daljim integracijama Zapadnog Balkana. On je naveo da nema snažnog evropskog puta bez Liberalne partije koja jeste važan faktor za demokratizaciju i dalji napredak Crne Gore. ALDE grupa dio je vladajuće strukture u EU, Parlamenenta, Komisije i Savjeta i bez podrške liberala nemoguće je donijeti bilo kakvu evropsku politiku ili agendu.\nAndrija Popović, lider LP, pozdravljajući goste kazao je da treba dobo razmotriti koja metodologija najbolje odgovara Crnoj Gori i da je naša država daleko odmakla, pokazal napredak u mnogim poljima i učinila stvari nezamislive prije samo deceniju. Naročito u oblasti obračuna sa visokim kriminalom, korupcijom i jačanja tužilaštva. Uprkos različitim sabotažama i antikampanjama koje i ovih dana traju na ulicama, Crna Gora se suočila sa velikim reformama. Ostaje pitanje konkurencije kroz poglavlje 8 kao najveći izazov. On je potvrdio da je LP spremna da nastavi da daje punu podršku zvaničnoj politici Crne Gore kao dio vladajuće većine i proevropskog bloka u Crnoj Gori te da prijatelji u Briselu to veoma cijene.\nEmil Kirjas potpredsjednik Liberalne Internacionale, svjetske organizacije liberala kazao je klako se već decenija govori o integracijama i da se mora konačno napraviti odlučujići korak naprijed a da je nova metodologija pregovora prilika za to. On je iskazao snažnu podršku Crnoj Gori da sa LP bude sljedeća članica EU.\nIlhan Kjučuk potrepdsjednik ALDE saveza i član Odbora za vanjsku politiku EU podržao je dalje integracije i politiku proširenja EU na Zapadni Balkan. On je naveo da će se liberali u Evropi zalagati da se što prije sprovede takva politika prema regionu a da će uloga LP u takvim integracijama Crne Gore biti veoma bitna. On je ukazao i na značaj rješavanja problema kroz institucije i jačanje dijaloga.


Časopis "Prozori&Vrata" na proslavi kompanije ALIPLAST ALUMINIUM SYSTEMS - Prozori + Vrata\nALU stolarija Časopis „Prozori&Vrata“ na proslavi kompanije ALIPLAST ALUMINIUM SYSTEMS\nALIPLAST ALUMINIUM SYSTEMS d.o.o. upriličio je u petak, 20. aprila 2018. godine proslavu povodom uspešnog poslovanja ovog Poljskog giganta u Srbiji. Iako su zvanično na našem tržištu tek godinu i po, veliki broj partnera i saradnika govori u prilog tome da je ovaj brend prepoznat kao kvalitetan i validan na našim prostorima.\nBojan Jovičić, direktor Aliplasta sa timom redakcije „Prozori&Vrata“\nBojan Jovićić, direktor Aliplast aluminium systems doo, je izrazio zahvalnost svi prisutnim gostima što su se odazvali pozivu i uverio ih da će njihova kompanija u stanju da reši sve probleme potencijalnih kupaca i uputio im poziv da im se obrate. Bojan se osvrnuo i na činjenicu da je ova kompanija prošle godine, u februaru mesecu, otvorila svoje predstavništvo, ujedno i lager u Šimanovima. Zbog povećanja obima poslovanja, magacin u Šimanovcima je omogućio brži protok visokokvalitetnih aluminijumskih sistema postojećim i budućim kupcima. Svesni činjenice da je u nekim situacijama vreme-novac, rešili su da najtraženije sisteme u svakom momentu imaju na lageru, a to je, po svemu sudeći, povećalo prodaju u narednom periodu.\nAliplast je jedan od vodećih evropskih proizvođača aluminijumskih sistema, a ima svoje kompanije u zemljama poput Engleske, Kine, Francuske gde su visoko pozicionirani. Aliplast naglašava kvalitet proizvoda i ponude kao glavni adut svog razvoja. Kompanija ulaže u iskusan kadar inžinjera kao i u profesionalan softver koji se koristi pri projektovanju aluminijumskih sistema.\nPrethodni tekstAlumil održao DANE OTVORENIH VRATA u izložbenom salonu\nSledeći tekstKompanija VEKA 14. put dodelila novčane nagrade studentima arhitekture


Okupljeni su telima formirali simbol krsta (15. maj 2020)\nU Beogradu je održan drugi po redu protest podrške episkopu Joanikiju i sveštenstvu Srpske pravoslavne crkve (SPC) koji su uhapšeni u Crnoj Gori.\nPar stotina ljudi koji su se u petak popodne okupili ispred Crkve Svetog Marka u Beogradu prošetalo je do zgrade Radio-televizije Srbije (RTS), gde su ostavili pet zahteva koji se tiču ljudskih prava Srba u Crnoj Gori.\nKako javlja reporter Radija Slobodna Evropa (RSE), oni su se sa platoa ispred Crkve Svetog Marka uputili ka zgradi RTS na predlog narodnog poslanika Miladina Ševarlića, kako bi zatražili od rukovodstva javnog servisa da im da jedan minut uživo u programu da upute zahtev predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću da zajedno sa ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem i patrijarhom SPC Irinejem ode u Crnu Goru zatraži oslobađanje sveštenika.\nOkupljeni su, između ostalog, skandirali "Ne damo vladiku".\nSkup je zvanično počeo na platou crkve molitvom "Oče naš", koju su prisutni zajedno izgovorili. Prethodno su okupljeni telima formirali simbol krsta.\n"Ovde smo kako bi odgovorili na bezakonje koje Crna Gora i Milo Đukanović sprovode nad SPC", izjavila je studentkinja Marija Ninković u obraćanju pred okupljenima.\nŽeljko Čurović, iz Saveza Srba iz Crne Gore izjavio je da je hapšenje sveštenika SPC "udar na Srbe u Crnoj Gori i svekoliko pravoslavlje", te apelovao na predsednika Srbije Aleksandra Vučića da "zamoli svoje prijatelje kancelarku Nemačke Angelu Merkel, kineskog predsednika Si Đinpinga, ruskog predsednika Vladimira Putina i francuskog predsednika Emanuela Makrona, da pozovu predsednika Crne Gore Mila Đukanovica da prestane sa ovim".\nMeđu prisutnima su i Mladen Obradović, vođa zabranjene klerofašističke organizacije Otačastveni pokret Obraz, Miroslav Parović iz desno orijentisanog Narodnog slobodarskog pokreta, i narodni poslanici Đorđe Vukadinović i Miladin Ševarlić.\nNa drugom protestu zaredom, pod nazivom "Sveća za slobodu", okupljeni nose zastave Srbije, ikone, sveće i skandiraju "Ne damo svetinje", "Srbija i Crna Gora, jedna familija". Organizator zvanično nije poznat, a neki od učesnika rekli su da je na skup pozvala grupa studenata.\nŠetnja ka RTS-u (15. maj 2020)\nPrrotest je završen kada su okupljeni na ulaz RTS-a ostavili papir sa pet zahteva koji se tiču, kako su naveli, ljudskih prava Srba u Crnoj Gori.\nPrethodno su 14. maja, nakon protestne šetnje od Crkve Svetog Marka do zgrade Predsedništva Srbije, pročitali zahteve u kojima, između ostalog, traže da predsednik i Vlada Srbije oštro osude hapšenja episkopa i sveštenika SPC u Crnoj Gori, da država uputi protestnu notu zvaničnoj Podgorici, kao i da se pred Ujedinjenim nacijama pokrene pitanje položaja srpske zajednice u Crnoj Gori.\nDačić: Zabrinuti smo\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je u petak da zvanični Beograd sa velikom zabrinutošću prati stanje u Crnoj Gori.\n"Apelujemo na mirno i pribrano postupanje i rešavanje svih problema dijalogom sa Srpskom pravoslavnom crkvom i srpskim narodom u Crnoj Gori. Očekujemo da će vladika i sveštenstvo biti pušteni u najkraćem vremenskom periodu", rekao je Dačić na video-sastanku predstavnika država članica Centralno-evropske inicijative (CEI).\nDačić je napomenuo da to govori bez želje za mešanjem u unutrašnje stvari Crne Gore već, kako ke rekao, isključivo u najboljem interesu i Crne Gore i Srbije, bratskog crnogorskog i srpskog naroda, kao interesu regionalne stabilnosti i saradnje, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nDžomić: Prekršena prava\nKoordinator pravnog saveta Mitropolije crnogorsko-primorske Velibor Džomić izjavio je u petak da je uhapšenima iz SPC prekršeno pravo na pretpostavku nevinosti”.\n“Oni su unapred proglašeni krivim. Mere donete u cilju suzbijanja širenja korona virusa pretvorene su u političke mere”, rekao je Džomić na konferenciji za medije u Nikšiću nakon saslušanja svedoka u tužilaštvu.\nEpiskopa Joanikija i sedmoricu sveštenika SPC u Crnoj Gori privela je policija nakon crkvene litije u Nikšiću na Dan Svetog Vasilija Ostroškog 12. maja, koja je održana u vreme zabrane javnih okupljanja zbog epidemije korona virusa. Nikšićko Osnovno državno tužilaštvo saopštilo je da su prekršili mere koje je donelo Nacionalno koordinaciono telo Crne Gore u cilju suzbijanja pandemije bolesti COVID-19. i odredilo im pritvor od 72. sata. Nakon te odluke usledili su protesti dela građana u više gradova Crne Gore tokom kojih je uhapšen jedan broj demonstranata.\nPosle proglašenja epidemije korona virusa Mitropolija crnogorsko-primorska SPC 13. marta privremeno je obustavila litije koje su bile organizovane dva puta sedmično, četvrtkom i nedeljom.


"Kolor markiranje crnih roda započeto je u svetu krajem sedamdesetih godina XX veka. Početkom 90-ih započet je međunarodni projekat sa kolor markerima sa kodovima. Krajnji rezultat je bio opšti konsenzus o korišćenju prstenova bele boje sa crnim natpisima, dok je za svaku državu određen početni kod i još tri znaka. Srbiji je pripao kod "X". Mi smo se uključili u projekat 2003. godine uz pomoć mađarskih kolega bez kojih ne bismo uopšte mogli da radimo", objašnjava Žuljević.\nSlušajući Antuna, začudili biste se koliko je nepoznanica u životu ove sestrinske vrste nama bliskoj beloj rodi, ali, nasuprot njoj, prilično nepoverljivoj prema čoveku, koja nastanjuje prirodne šume hrastova i topola i gnezdi se visoko u krošnjama starih stabala. "Crne rode za svoj životni ciklus traže mir, velika močvarna prostranstva i dovoljno hrane, prvenstveno ribe, koje mogu naći u plićacima, močvarama i baricama, u porečjima kao što je Podunavlje. A praćenje ove vrste nije nimalo lak posao, nova gnezda se formiraju na nepristupačnim mestima, dok neka višegodišnja bivaju naprečac napuštena", skreće nam Bojan pažnju na neka praktična iskustva.\nGornje Podunavlje je najznačajnije stanište ove vrste kod nas, a uzimajući u obzir i susednu obalu Dunava jedan je od populacionih nukleusa ove vrste na regionalnom nivou. Stoga ne čudi što je program prstenovanja i praćenja populacije crnih roda našao svoje mesto baš u Gornjem Podunavlju. Uz pomoć kolega iz Mađarske, 2003. godine su obavljena prva prstenovanja mladih i do danas je ova godina ostala zabeležena kao najuspešnija sa 18 prstenovanih mladunaca. Tokom šest godina sprovođenja ovog programa, stiglo je i nekoliko izveštaja o posmatranim pticama iz Gornjeg Podunavlja na širem području panonske ravnice. Monitoring je takođe potvrdio da se sa većom sigurnošću može tvrditi da migratorni put ove vrste vodi preko Turske, zapadnih obala Azije, i dalje na jug ka Africi.\nA sam posao prstenovanja nije nimalo lak, potrebno je dosta znanja, veštine i, naravno, sreće. Tek je jedan kratak period godine, ne više od dve nedelje u junu, kada se mladi crne rode mogu prstenovati, kada su dovoljno odrasli da im se plastični prsten može staviti na nogu, a opet nedovoljno veliki da bi iskočili iz gnezda. Osim znanja i iskustva da se oceni ovaj trenutak, potrebno je malo improvizacije i nekoliko veštih penjača koji će umeti da se domognu visokih gnezda na čvornovatim stablima hrasta i topole. Pa ipak, i ako pravilno ocenite trenutak za prstenovanje, i ako se uspešno popnete do gnezda, to još ne znači da ćete uspeti da markirate mlade.\nCrna roda je vrsta koja se nalazi na Crvenoj listi ugroženih vrsta međunarodne organizacije IUCN. Iako prema kriterijumima Crvene liste ne spada u vrste sa najugroženijim statusom, brojnost ni jedne ni druge nije ni približna onoj koju beleže ranija istraživanja i koja bi se mogla očekivati u okolnostima manjeg ugrožavanja i većeg stepena zaštite staništa. Nestanak močvara i seča starih stabala i dalje predstavljaju dva dominantna ugrožavajuća faktora. Iako neraskidivo vezani za prirodu, u velikoj meri se oslanjajući na njene brojne resurse, mi nesmanjenim intenzitetom nastavljamo sa iscrpljivanjem "zaliha" prirode od kojih suštinski zavisimo. Iako svesni da smo već odavno zagazili u crvenu zonu kada je reč o resursima, i dalje nismo u mogućnosti da shvatimo svu ozbiljnost uništavanja prirode i pružimo odgovarajuća rešenja za njeno očuvanje. Napori su brojni, a prstenovanje crnih roda samo je jedan od njih. Naše ptice sa početka priče i dalje posmatraju kako nestaju stare šume hrasta i topole, kako im se smanjuje životni prostor. Pitam se kako bi Alfred Brem reagovao kada bi se danas ponovo, skoro vek i po posle prvog krstarenja Dunavom, upustio u sličnu avanturu i šta bi on imao da nam kaže pri susretu sa preostalim močvarama Gornjeg Podunavlja.\nZašto kažemo da bebe donose baš rode?


22.01.2021. 08:15h 21.01.2021. 22:56h\nUveren sam da će do toga doći, poznajući našeg predsednika i znajući da su kontakti odranije dobri, najavio šef srpske diplomatije Nikola Selaković\nPredsednik Aleksandar Vučić mogao bi se već u ovoj godini godine videti s novoizabranim predsednikom Amerike Džozefom Bajdenom. Šef srpske diplomatije Nikola Selaković kaže da je uveren će se bilateralni susret srpskog i američkog predsednika ostvariti do kraja godine, „zahvaljujući jakim i ozbiljnim kontaktima koje je Vučić ostvario u prethodnim godinama“.\n- Uveren sam da će do toga doći, poznajući našeg predsednika i znajući da su ti kontakti dobri - rekao je Selaković za RTS i naglasio da je predsednik Srbije imao ozbiljan i dobar odnos s novim šefom Bele kuće i da će tako biti i nadalje.\nAmbasador SAD u Srbiji Entoni Godfri izjavio je da će SAD, nakon izbora novog američkog predsednika, nastaviti da unapređuju odnose sa Srbijom. - Na Srbiju gledamo kao na partnera i u potpunosti podržavamo cilj Srbije da pristupi EU - poručio je Godfri.\nMinistar finansija Siniša Mali i ambasador SAD Entoni Godfri potpisali su juče međudržavni sporazum o podsticanju investicija, koji je preduslov za početak aktivnosti američke Međunarodne razvojne korporacije (DFC) u Srbiji. - Ovaj sporazum je važan jer potvrđuje da se sporazum iz Vašingtona i dalje primenjuje. Tako da nastavljamo ono što smo se dogovorili u Vašingtonu - izjavio je Mali nakon potpisivanja sporazuma u Vladi Srbije, kojem je prisustvovao i direktor kancelarije DFC u Beogradu Džon Jovanović. Mali je najavio da je cilj da se do kraja prvog kvartala ove godine s DFC usaglasi garantna šema za srpska preduzeća vredna milijardu dolara, kao i da polovinom godine ona bude dostupna našim mikro, malim i srednjim firmama.\nDžo BajdenAleksandar VučićSrbijaSADsusret


Naša mreža: Bespovratna sredstva za razvoj inovativnih preduzeća u iznosu do 80.000, odnosno 300.000 evra - Javni poziv otvoren do 31. avgusta 2020.\nBespovratna sredstva za razvoj inovativnih preduzeća u iznosu do 80.000, odnosno 300.000 evra - Javni poziv otvoren do 31. avgusta 2020.\nDatum objave 13.07.2020. 12:05\nSva inovativna preduzeća u privatnom sektoru mogu do 31. avgusta 2020. godine da se prijave Fondu za inovacionu delatnost za dodelu bespovratnih sredstava za razvoj inovacija, kroz Program ranog razvoja u iznosu do 80.000 evra i Program sufinansiranja inovacija u iznosu do 300.000 evra.\nCilj ovih programa je da podstaknu stvaranje inovativnih preduzeća zasnovanih na znanju, kroz osnivanje „start-up“ i/ili „spin-off“ kompanija u privatnom sektoru.\nZa sredstva u okviru Programa ranog razvoja mogu se prijaviti mikro i mala preduzeća osnovana u Srbiji, u većinskom privatnom domaćem vlasništvu i ne starija od pet godina, kao i timovi od najviše 5 osoba. Finansiranjem koje Fond dodeljuje se pokriva maksimalno 70% ukupnih opravdanih troškova projekta, čije trajanje može da bude maksimalno do 12 meseci. Sredstva se dodeljuju pojedinačno, po projektu u iznosu do 80.000 evra.\nKroz Program sufinansiranja inovacija dodeljuje se finansijska podrška do 300.000 evra po projektu, a korisnici su mikro, mala ili srednja preduzeća sa većinskim privatnim vlasništvom registrovana u Srbiji. Podrška omogućava razvoj novih proizvoda, usluga i tehnologija sa dodatom vrednošću i podsticanje komercijalizacije istraživanja i razvoja postojećih inovativnih preduzeća, kao i uspostavljanje saradnje/partnerstava sa međunarodnim kompanijama/organizacijama. Finansiranjem koje Fond dodeljuje pokriva se maksimalno 70% ukupnih opravdanih troškova projekta za mikro i mala preduzeća, odnosno 60% za srednja preduzeća. Projekti mogu trajati do 24 meseca.\nDa biste se pravovremeno informisali i pripremili za prijavu, Priručnik sa detaljno opisanim uslovima Programa ranog razvoja i set neophodne dokumentacije možete pogledati na:\nZašto je dobro da mladi preduzetnici sanjare o svom uspehu?\nDatum objave 23.10.2020.


Počela probna proizvodnja u firmi “Makaron moda”; Vladan Vasić: Ovo je na neki način oživljavanje tekstilne industrije u Pirotu - Pirot Plus Online\nPočela probna proizvodnja u firmi “Makaron moda”; Vladan Vasić: Ovo je na neki način oživljavanje tekstilne industrije u Pirotu\n06. april 2021. 15:34 Privreda Pirot Plus Online\nU objektima bivše firme “Lola Sarlah” pre par meseci počela je priprema proizvodnih pogona firme “Makaron moda”. Prema najavama investitora planirano je da u aprilu počne probna proizvodnja sa oko 200 radnika. Ovih dana probna proizvodnja je počela i tim povodom gradonačelnik Vladan Vasić sa saradnicima obišao je proizvodni pogon firme “Makaron moda”.\nPosle obilaska i razgovora sa vlasnikom, rukovodiocima i radnicima gradonačelnik Pirota Vladan Vasić istakao je da je impresioniran onim što je video. Kako je rekao, ovo je objekat koji se i dalje gradi, u jednoj prostoriji je počela probna proizvodnja sa oko 200 radnika i prema njihovim rečima zadovoljni su uslovima. Vasić je rekao da su opremljeni novim mašinama, kompletan prostor koji će biti uređen obuhvata oko pet hiljada kvadrata, a cilj je bude upošljeno preko 500 radnika.\nGradonačelnik Vladan Vasić je dodao da zapošljavanje planiranog broja radnika u ovoj fabrici, ali i povećanje broja radnika koje se planira u Tigar tajersu, u velikoj meri će uticati na privrednu sliku grada i smanjenje nezaposlenosti.\nSafet Saglam, vlasnik firme “Makaron moda”, kaže da su Pirot izabrali jer ima mnogo obučenih radnika za rad u tekstilnoj industriji. Njihov plan je da ove godine uposle 300 radnika, sledeće će ih biti 400, a za dve godine preko 500 radnika.\nDo sada je u opremu investirano 565.000 evra, a ukupno će koštati oko 800.000 evra, rekao je Nenad Perić, savetnik u firmi. Inače, prema njegovim rečima, “Makaron moda” je pre četiri godine došla u Veliku Planu, u međuvremenu stekla autoritet kod proizvođača, što je i bio razlog da proširi svoju proizvodnju.\nPerić je posebno izdvojio da su plate radnika 20% veće od minimalne zarade, ali ovde je reč o linijskoj industrijskoj proizvodnji što pruža šansu radnicima da višestruko peremaše zaradu.\nOvom prilikom Perić je istakao da je pogon u Pirotu otvoren zahvaljujući dobroj saradnji sa lokalnom samuopravom, ali i sa Republikom Srbije, odnosno, Predsedništvom Republike Srbije i predsednikom Aleksandrom Vučićem, Razvojnom agencijom Srbije i Fondom za razvoj.\nFirma "Makaron moda"


Agencija: Ničić koristio javne resurse i prekršio zakon, ali SNS nije\nDatum kreiranja: subota, 19 septembar 2020\nAgencija za sprečavanje korupcije donela je, po prijavi Transparentnosti Srbija Transparentnosti Srbija, rešenje da je gradonačelnik Zaječara Boško Ničić prekršio zakon tako što je u kampanji za izbore 21. juna koristio javne resurse za promociju Srpske napredne stranke.\nAgencija je Ničiću izrekla "meru upozorenja po kojoj je obavezan da se ubuduće u svemu pridržava odredaba Zakona".\nNičić je 13. juna na Fejsbuk profilu objavio informaciju i fotografije o čišćenja dela grada, navodeći da je to ''Akcija za primer - zajedno možemo sve – ZA NAŠU DECU''. U toj akciji, nazvanoj po izbornom sloganu liste na kojoj je Srpska napredna stranka, zajedno, istovremeno i ravnopravno sa funkcionerima (odbornik Boban Stanković), članicama (Unija žena) i aktivistima Srpske napredne stranke učestvovali su radnici Javnog komunalnog preduzeća ''Vodovod '' iz Zaječara i Zavoda za javno zdravlje ''Timok'' iz Zaječara.\nTS je u prijavi ukazala i na moguće kršenje Zakona o politički aktivnostima, odredbe koja zabranjuje političkim subjektima da u toku izborne kampanje koriste javne resurse.\nPo ovom delu prijave Agencija je donela rešenje da nema osnova za odlučivanje o povredi Zakona od strane SNS. Punomoćnik stranke se izjasnio da je informacija o akciji podeljena na Fejsbuk profilu Ničića, a ne stranke, pa da shodno tome nisu korišćeni javni resursi i Agencija je prihvatila tu argumentaciju.\nAgencija se, međutim, nije nije bavila činjenicom da su u akciji čiščenja učestvovali zaposleni u javnom preduzeću i javnoj ustanovi. TS je protiv ovog rešenja podnela tužbu upravnom sudu, ukazavši da je Agencija propustila da utvrdi da li su javna sredstva, odnosno angažovanje zaposlenih u preduzećima i ustanovama čiji su osnivači Republika Srbija i Grad Zaječar, korišćeni za vođenje kampanje u korist političkog subjekta.\nU tom smislu, citirana objava Boška Ničića je pre svega izvor informacija o mogućoj povredi Zakona, koju je trebalo dodatno ispitati prikupljanjem dodatnih podataka od organa i organizacija, a ne i jedini mogući vid povrede zabrane iz člana 23. Zakona o finansiranju političkih aktivnosti u vezi sa spornim činjenicama.


U Crnoj Gori registrovana 54 milionera, u BiH oko 600 – The PRESTIGE\nRegion 24.02.2017. banka, crna gora, milioneri\nU Crnoj Gori ima 54 milionera, a najbogatiji među njima je građanin čiji je štedni ulog blizu 14 miliona eura\nNa kraju prošle godine, 54 građanina imalo je depozite od milion i više eura. Prema raspoloživim podacima dostavljenim od banaka, najveći pojedinačni depozit građana u bankarskom sistemu iznosi 13,7 miliona eura – saopšteno je iz Centralne banke Crne Gore. Ko su vlasnici milionskih štednih uloga ne može se saopštiti, jer to ne dozvoljavaju zakoni.\nBroj milionera u bankama se mijenja iz godine u godinu, a u drugoj polovini 2015. godine bilo ih je 53. Najveći depozit koji je glasio na fizičko lice u Crnoj Gori prije godinu i po iznosio je 4,13 miliona eura, dok je 140 preduzeća imalo depozite veće od milion eura.\nKao ni danas, ni tada nije bilo milijardera u Crnoj Gori. Te godine je bilo 1.750 građana koji su imali na računu više od 100.000 eura, sa ukupnom vrijednosti depozita od 446,5 milona eura.\nUkupni depoziti građana i privrede u bankama, prema posljednjim podacima Centralne banke Crne Gore, sada iznose 2,87 milijardi eura, od čega stanovništva 1,53 milijarde eura. U Centralnoj banci navode da ne raspolažu podatkom koliki je broj građana koji imaju štednju u bankama.\nRegion i zemlje regiona mogu se pohvaliti velikim brojem milionera u odnosu na broj stanovnika.\nU Hrvatskoj, prema podacima objavljenim krajem prošle godine u tamošnjim medijima, ima 22.000 milionera koji na svojim štednim računima u bankama drže 56,3 milijarde kuna ili 7,35 milijardi eura. U Srbiji su milioneri oko 18.000 građana, a u BiH oko 600 građana je imalo štednju veću od milion konvertibilnih maraka.


Privrednici zadovoljniji reformama poslovanja\nGodišnja anketa u kojoj je učestvovalo oko 1.000 preduzeća, a koja je danas predstavljena u Privrednoj komori Srbije (PKS), pokazala je da privrednici osećaju poboljšanja u brojnim oblastima jer je država reformisala regulativni okvir, kao i da je došlo do smanjenja korupcije.\nPrema petoj po redu anketi “1.000 preduzeća”, ove godine je svega 12 odsto ispitanika navelo da korupcija ima značajan negativan uticaj na njihovo posovanje, što je skoro upola manje nego 2011. godine, kada je više od 41 odsto privrednika korupciju navelo kao bitan negativan činilac.\nGodišnja anketa pokazuje u kojim je oblastima ostvaren napredak, a u kojima i dalje postoje prepreke u pogledu konkurentnosti i privrednog rasta u Srbiji, a anketa je u septembru uradio IPSOS Stratedžik marketingom za USAID Projekat za bolje uslove poslovanja.\nMeđu oblastima kod kojih je ove godine primećeno značajno poboljšanje su dobijanje građevinskih dozvola, izvršni postupak i dobijanje dozvola za obavljanje delatnosti.\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović je ocenila da rezultati pokazuju da su reforme koje je sprovela vlada doprinele poboljšanju poslovnog okruženja i posebno istakla zadovoljstvo privrednika u vezi sa lakšim izdavanjem građevinskih dozvola.\n“Polovina kompanija je prošle godine iznela nezadovoljstvo izdavanjem građevinskih dozvola, a ove godine 23 odsto. Ne mogu da kažem da smo zadovoljni, ali se vidi napredak, a to je ostvareno veoma važnim reformskim zakonima koji su se ticali problema koji su se nagomilavali godinama, a zbog kojih investitori nisu mogli da obavljaju svoje poslove”, rekla je ona.\nZorana Mihajlović je rekla da je Vlada Srbije sve reformske zakone pravila u dogovoru sa privrednicima i partnerima koji mogu da pomognu i ukažu na greške kako bi bili efikasniji.\nTo je, prema njenim rečima, i jedan od razloga što je Srbija poboljšala poziciju i na listi o uslovima poslovanja Svetske banke “Duing biznis” (Doing business).\nMihajlović je istakla da će zadovoljstvo privrednika rasti, jer će poočetkom sledeće godine biti uvedena elektronska građevinska dozvola.Kako je navedeno u anketi “1.000 preduzeća” privreda je imala primedbe na parafisklane namete, ocenivši da imaju negativan uticaj na njihovo poslovanje.\nPrivrednici su, među aspekte regulativnog okvira koji nepovoljno utiču na poslovno okruženje uvrstili poreze i doprinose na zarade, porez na dodatnu vrednost, poresku administraciju, sivu ekonomiju i administrativne procedure.\nOcene su ove godine manje negativne nego prošle, pri čemu je značajno poboljšanje zabeleženo kod poreza na dodatnu vrednost.\nNamajnje problematični elementi regulatornog okvira su dozvole za obavljanje delatnosti, inspekcije, carine i procedure vezane za spoljnu trgovinu i građevinske dozvole. Kao problem malim i srednjim preduzećima je navedeno to što nemaju pristup povolnim kreditima. Kada je reč o makroekonskom okruženju, privrednici su kao najnepovoljnije činioce naveli inflaciju i promenljivost deviznog kursa i kamatnih stopa, ali su dodali da se kod svih tih faktora zapaža poboljšanje u odnosu na prethodnu godinu.\nUpitani kako reaguju na konkretne reforme sprovedene tokom prethodne godine, privrednici su kao pozitivno ocenili mogućnost podnošenja poreskih prijava elektronskim putem, dok su najviše negativnih poena dobili uvođenje akcize i povećanje cene struje.Američki ambasador u Srbiji Majkl Kirbi istakao da je da anketa pomaže da se vidi šta traže privrednici i šta su prepreke u njihovom poslovanju.\n“Važno je znati šta misle preduzetnici, kako bi se sprovodile reforme, i videlo kako deluju već preduzete reforme. Vlada je koristila ova istraživanja za preduzimanje koraka u mnogim oblastima”, rekao je on.\nKirbi je pohvalio reforme koje je Vlada Srbije do sada preduzela, ističući da je reforma građevinskih dozvola prepoznata kao jedna od najvažnijih u poslednjih par godina. Dodao je da je i on primetio da se više gradi i da je to dobro za Srbiju.Ambasador je rekao da, i pored ostvarenog napretka, i dalje postoji još mnogo toga da se uradi.\nTako je naveo da je Srbiji potrebno više kredita koji bi bili dostupni malim i srednjim preduzećima, jer, kako i anketa pokazuje, nedostaje pristup finansirnaju.\nAnketa, prema njegovim rečima, treba da motiviše Vladu, da dalje sprovodi reforme, a SAD, kako je najavio, nastaviće da sarađuju sa vladom i preduzetnicima u daljem poboljšanju poslovnog okruženja u Srbiji.


Džejson Derulo i Roisin Marfi dolaze na Exit\nI. Đ. 27. aprila 2017. 13:34\nNakon što su svoj dolazak na Petrovaradinsku tvrđavu ovog jula potvrdili „Kilers“, Liam Galager, „Years & Years“, „Rag“n“Bone Man“, Džejk Bag, Hardvel i drugi, ovogodišnji program „Exit“ festivala postao je još jači sa dva nova hedlajnera.\nPopularni američki pevač Džejson Derulo nastupiće 8. jula na glavnoj festivalskoj bini, a dan kasnije pevačica grupe „Moloko“ Roisin Marfi.\nSa čak 11 platinastih singlova prodatih u preko 50 miliona primeraka i tri milijarde „Jutjub“ pregleda za više od 20 miliona fanova na društvenim mrežama, Derulo je danas u najužem krugu vodećih svetskih muzičkih zvezda i to sa svega 27 godina.\nSamo album „Tattoos/Talk Dirty“ imao je pet platinastih singlova, što je u novije vreme uspelo samo zvezdama kao što su Bijonse, Drejk, Tejlor Svift i Rijaa.\nPatinasti tiraži dobro su poznati muzičkoj divi 21. veka Roisin Marfi u nedelju dolazi na „Exit“ sa tri albuma objavljena samo u protekle tri godine.\nEXIT i dalje među najboljim festivalima u Evropi\nVelikom žurkom završen najposećeniji Exit festival ikada\nPevačica grupe „Moloko“ u impresivnom katalogu ima brojne hitove, a publika je iznad svega ceni po snažnoj umetničkoj poruci koju najbolje prenosi uživo sa bendom. Svojim upečatljivim nastupima osvojila je vodeće svetske festivale, a na „Exit“ se vraća nakon što je 2003. godine na njemu proslavila svoj rođendan koncertom koji je ušao na listu jednog od najboljih u istoriji novosadskog festivala.\nOno što Derula pak izdvaja od većine ostalih zvezda je što on i piše svoje hitove, a na početku karijere svoj autorski talenat pozajmljivao je i drugim zvezdama kao što su Paf Dedi ili Lil Vejn.\nIzuzetan talenat prati i neverovatna radna etika, a brojni saradnici tvrde da Derulo na svaku objavljenu, napiše još nekoliko sjajnih pesama za koje posle nema mesta na albumima.\nOve godine publiku očekuje njegov peti studijski album, a najavni singl za samo mesec dana je stigao do prvih 100 miliona pregleda na „Jutjubu“.\nNa dugačkom spisku zvezda sa kojima je sarađivao nalaze se i Stivi Vonder, Snup Dog, Dženifer Lopez, Hardvel, Pitbul, Lejdi Gaga ga je povela na svoju „The Monster Ball“ turneju, a samo par meseci kasnije i „The Black Eyed Peas“.\nNjegove samostalne turneje izgradile su Derulov današnji prvoklasan šou nastup, a pored nesvakidašnjeg talenta za pisanje i pevanje, on je i vrhunski plesač, pa ne čudi što mu je najveći uzor upravo kralj popa, Majkl Džekson.\nZajedno sa „Molokom“, Roisin Marfi važi za jednu od ključnih figura muzičke scene kasnih 90-ih, uz neprikosnovene hitove i sada već muzičke klasike „The Time is Now“, „Sing it Back“ i „Forever More“.\nParalelno je započela i solo karijeru, a njena dva albuma „Ruby Blue“ i „Overpowered“, etablirali su je kao ikonu moderne pop kulture.\nBaš kao i na sceni, Marfi se graciozno kreće među različitim muzičkim žanrovima, ali i ulogama pevačice, producenta, dizajnerke, modela i glumice.\nOd 2014. do danas izbacila je čak tri odlično ocenjena albuma „Mi Senti“, „Hairleš Toys“ i još uvek aktuelni „Take Her Up To Monto“.\nMediji su složni u oceni jedinstvene pozicije koju Roisin Marfi uživa na svetskoj sceni, pa se često mogu pročitati napisi kao što je „art-pop kraljica avangarde“ ili „modna ikona“, a nije tajna da je njen stil bio inspiracija za zvezde poput Lejdi Gage sa kojom je ove godine nastupala na najvećem američkom festivalu „Coaćella“.


Vakcina Astra Zeneke je 100 odsto efikasna u sprečavanju težih oblika bolesti, pokazuje studija u SAD\nVakcina koju su napravili Univerizet Oksford i Astra Zeneka efikasna je 79 odsto u sprečavanju Kovida 19, pokazali su rezultati studije u SAD, Čileu i Peruu, saopštila je kompanija koja je tražila da vakcina bude odobrena i u Americi.\nAstra Zeneka je 100 odsto efikasna u sprečavanju teških oblika Kovida i potpuno je bezbedna za upotrebu, saopštio je proizvođač rezultate studije u kojoj je učestvovalo više od 32 hiljade volontera.\nNovi podaci mogli bi da uliju sigurnost nakon brige koju su izazvali navodi da Astra Zenekina vakcina izaziva krvne ugruške i da nije bezbedna za upotrebu, što su kasnije demantovali i Svetska zdravstvena organizacija i Evropska medicinska agencija.\nAstra Zeneka je saopštila da će nezavisna komisija u SAD ponovo istražiti navode o pojavi krvnih ugrušaka posle vakcine.\nAstra Zeneka u SAD čeka odobrenje za upotrebu od Upave za hranu i lekove (FDA), za šta će biti potrebno nekoliko nedelja.


Nurkić dobitnik nagrade "Maurice Lucas": Donaciju uputio bošnjačkoj zajednici\nNurkić dobitnik nagrade “Maurice Lucas”: Donaciju uputio bošnjačkoj zajednici\nBosanskohercegovački košarkaš i član Portland Trail Blazersa Jusuf Nurkić dobio je nagradu “Maurice Lucas” za sezonu 2018/2019.\nNagrada se dodjeljuje svake godine od sezone 2010/2011 igraču Blazersa koji podsjeća svojim doprinosom na terenu i u zajednici, na nekadašnjeg košarkaša Blazersa, preminulog Mauricea Lucasa te podržava svoje saigrače i organizaciju.\nZmaju je uručeno prizanje tokom četvrte utakmice polufinalne serije Zapadne konferencije NBA lige koju su Blazersi igrali protiv Denver Nuggetsa (112:116), a Jusuf je odlučio donirati 5.000 dolara Obrazovnoj i kulturnoj organizaciji Bošnjaka muslimana IBECO.\nNurkić se putem Instagrama zahvalio na nagradi.\nIshrana / Male tajne: Tri zlatna pravila posta\nBuran vikend u Velikoj Kladuši: Hapšenja na graničnom prelazu Maljevac\nPosljedica ukidanja samoizolacije! U BiH za tri dana ušlo…\nHRVATSKA: Nećemo se ljutiti ni ako Hercegovci donesu paštete…


Izmene na linijiama 70, 72, 74, 75, kao i noćne linije... | Beogradske vesti\nPrilikom redovnog održavanja Ulice Nedeljka Gvozdenovića, na delu od Ulice Dušana Vukasovića do Ulice Srđana Aleksića, od 26. oktobra do 23. novembra doći će do promena u radu linija javnog prevoza, saopšteno je iz Sekretarijata za javni prevoz.\nTokom izvođenja ovih radova, vozila sa linija 70, 74, 75, kao i noćne linije 75N, saobraćaće sledećim ulicama: Dr Huga Klajna, Nedeljka Gvozdenovića, Marka Ristića, Grčkom, Milana Vujaklije, Nedeljka Gvozdenovića i dalje redovno prema gradu.\nVozila sa linije 72 će u oba smera saobraćati sledećim ulicama: Dr Huga Klajna, Ljubinke Bobić, Gandijevom, Vojvođanskom, Surčinskom i dalje redovno.\nVozila će na izmenjenim delovima svojih trasa koristiti sva postojeća, kao i novouspostavljena stajališta: „Marka Ristića 1” – stajalište se uspostavlja u Ulici Marka Ristića neposredno posle ulaza u objekat sa kućnim brojem 22; „Matije Vukovića” – stajalište se uspostavlja u Grčkoj ulici na poziciji autobuske niše, 15 metara ispred obeleženog pešačkog prelaza u zoni raskrsnice sa Ulicom Matije Vukovića; „Vespučijeva” – stajalište se uspostavlja u Ulici Milana Vujaklije na poziciji ED stuba ispred objekta sa kućnim brojem 1, a kao polazno stajalište će se koristiti stajalište „Milana Vujaklije” u Ulici Nedeljka Gvozdenovića.\nPrevious post:Dodatni popust na elektronsko plaćanje računa „Infostana”\nNext post:Na nekoliko tramvajskih linija izmenjen režim javnog prevoza


Premijera novog singla „Domovina“ sastava Bulevar vodenih mozaika - Rock SvirkeRock Svirke\nPremijera novog singla „Domovina“ sastava Bulevar vodenih mozaika\nNakon istoimenog „debi“ albuma i spotova za pesme „Vi“, „Bol“, „Kamen“ i „Assasin“, bend se okreće završavanju novog materijala i uskoro se može očekivati drugi album. Ove godine su imali zapažen nastup ispred benda Goribor na mini festivalu Vračar Rocks!, kao i učešće na festivalima Mikser i Prnjavorstock.\n„Impresija pesme ‘Domovina’ koja spaja doživljaje prošlog vremena i ljudsku prirodu, koja koliko god evoluirala, na sličan način proživljava patnju i iskonske vrednosti. Tekst je nastao u okviru jednog ružnog vremena, kao ogledalo lične patnje pesnika, neizvesnosti sutrašnjice. U jednom od mnogobrojnih pisama on se izrazio kroz ove stihove“, poručuje frontmen benda Aleksandar Kovačević.\n„Odlučili smo se da ova pesma izađe kao singl, zbog njenog stilskog izraza i teme kojom se bavi, jer je kao takva jedinstvena u našem opusu.“\nTekst potipsuje Saša Marković, muziku Aleksandar Kovačević, dok je za aranžmane bio zadužen kompletan bend.\nSingl „Domovina“ je snimljen u studiju High voltage u zgradi Bigz-a (bubanj), studio Ja (vokali i miks), kao i studiju Pećani Art (gitare).


MIJENJALI ROK TRAJANJA Inspektori otkrili 4,6 tona neispravne hrane - Leutar.net\nHomeVijestiMIJENJALI ROK TRAJANJA Inspektori otkrili 4,6 tona neispravne hrane\nU daljem toku postupku, Republička inspekcija za hranu je u kontroli poslovne jedinice “MIK Company” u Istočnom Sarajevu utvrdila da higijena u objektu nije na zadovoljavajućem nivou. Zatečeno je 1.044 kilograma hrane proteklog roka trajanja, te 232 kilograma hrane urednog roka, ali sa oštećenom ambalažom od strane životinja, te je kao takva nebezbjedna za konzumaciju. Takođe, osoba koju su inspektori zatekli na radu u skladišnom prostoru nema izvršen sanitarni pregled, nije pohađala propisane edukacije o higijeni hrane, a inspektoru nije dostavljeno Rješenje o upisu u Centralni registar, koje izdaje i vodi nadležno Ministarsvo poljoprivrede RS.\nU Istočnom Sarajevu nisu utvrđene nepravilnosti koje bi ukazivale da je i u ovom objektu mijenjana deklaracija i rok trajanja hrane. Po nalogu inspektora, u kontroli poslovne jedinice u Istočnom Sarajevu, uništeno je 1.277 kilograma nebezbjedne hrane.Zbog niza počinjenih prekršaja pravnom i odgovornom licu izrečene su kazne propisane Zakonom o hrani Republike Srpske u ukupnoj vrednosti od 17.950 КM.


Američka raketa 2014. greškom isporučena Kubi - Sputnjik Srbija\n14:35 08.01.2016 (osveženo 14:39 08.01.2016) Preuzmite kraći link\nAmerička raketa „helfajer“ bez bojeve glave greškom je 2014. godine transportovana iz Evrope na Kubu, objavio je „Volstrit džurnal“.\nIako raketa nije sadržavala eksploziv, „Volstrit džurnal“ navodi da je prisutna zabrinutost da bi Kuba mogla da podeli detalje o toj tehnologiji sa potencijalnim američkim protivnicima, poput Severne Koreje ili Rusije.\nAmerički list je objavio tu informaciju pozivajući se na anonimne izvore, ali ju je za AP potvrdio i jedan američki zvaničnik upoznat sa tom situacijom, koji nije ovlašćen da o tome govori javno, pa je zatražio da ostane anoniman.\nPrema podacima Ministarstva odbrane SAD, „helfajer“ je laserski navođen projektil vazduh–zemlja, težak oko 45 kilograma, koji može da bude ispaljen iz helikoptera poput „apača“ ili bespilotne letelice kao što je „predator“.\nAnonimni zvaničnik je rekao da je proizvođač rakete, kompanija „Lokhed Martin, bio ovlašćen da izvozi projektil bez bojevog punjenja, za potrebe vežbi NATO–a.\nOn je naveo da su za grešku u transportu rakete, koja je završila na Kubi, odgovorni „Lokhedovi“ špediteri i dodao da američke vlasti sarađuju sa tom kompanijom na povratku projektila.\nZvaničnik je istakao da SAD ne žele da bilo kakva odbrambena tehnologija ostane u nesavezničkoj zemlji, bez obzira da li ona ima kapaciteta da je koristi ili ne, i dodao da je prisutna velika zabrinutost da bi Kuba mogla da dozvoli pristup raketi predstavnicima nekih tehnički naprednijih zemalja.\nKako piše list, raketa je bila ispravno transportovana u Španiju, gde je korišćena u vojnoj vežbi. Zatim je krenula na putovanje kroz Španiju, Nemačku i Francusku, da bi završila na aerodromu „Šarl de Gol“ u Parizu. Sa njega je trebalo da bude vraćena natrag na Floridu, ali je umesto toga ukrcana na let „Er Fransa“ za Havanu.\nAmerički zvaničnici su zatražili od kubanskih vlasti da vrati raketu, navodi „Volstrit džurnal“.\nTe dve zemlje su u julu 2015. godine ponovo uspostavile diplomatske odnose nakon više od 50 godina.\ntransport, raketa, Kuba, isporuka, Amerika


Izvor: Danas, 02.Avg.2021, 18:17\nBBC Jednačina je prilično jednostavna – koliko finansijske pomoći Srbija može da podeli građanima, a da finansije budu zdrave? Ta glavolomka dodatno je usložnjena ovih dana, jer predsednik Aleksandar Vučić najavljuje da će svi penzioneri „u februaru, najkasnije martu“, dobiti „poklon države“ od po 20.000 dinara. Kada se na to doda 100 evra svima koji […]\nIzvor: Blic, 03.Avg.2021, 06:36\nIako su i građani i stručna javnost očekivali da se država "ispucala" sa deljenjem novca iz helikoptera, stižu i nove najave o novčanoj pomoći. Samo što se kalendar isplata iz budžeta priveo kraju, zvanične informacije, sada su mu dodale još nekoliko datuma i iznosa, a dodatni novac neće...\n22:54: Navijači uleteli na teren u Mostaru " prekinuta utakmica Veleža...\n22:20: ‘JOKIĆ JE SVE BOLJI’: Pohvale za srpskog asa stigle su od sa...\n22:20: Plenković: Odustanimo od prepucavanja, sva pitanja sa Srbijom ...\n22:20: SZO: "Delta soj je postao jači, lakše prenosiv i zamenio je dru...\n22:20: LAPORTA TRAŽI PODRŠKU ZA BARSU! Predsednik Barselone pozvao nav...\n22:20: Zbog "poruke od Alaha" nasrnuo na putnike u Lastinom autobusu


RTS :: Brnabić: Počinje imunizacija prijavljenih preko interneta, prvo se vakcinišu stariji od 75 godina\nKoronavirus u Srbiji Brnabić: Počinje imunizacija prijavljenih preko interneta, prvo se vakcinišu stariji od 75 godina\nčetvrtak, 14. jan 2021, 19:35 -> 20:01\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić kaže za RTS da se, što se tiče prijava za vakcinaciju preko interneta, prvo pozivaju ljudi iznad 75 godina. Prvo ćemo sutra vakcinisati oko 1.000 ljudi iz Beograda, a onda ćemo ići na 75 plus godina širom Republike, navodi premijerka.\nAna Brnabić, koja je danas primila drugu dozu vakcine protiv koronavirusa, rekla je u Dnevniku RTS-a da se oseća odlično i da joj je drago što je Srbija bila jedna od prvih zemalja u Evropi koja je krenula sa imunizacijom.\n"Nisam imala nikakve neželjene reakcije i danas se osećam dobro. Samo je važno da smo krenuli da što više ljudi što pre vakcinišemo", ističe premijerka.\nBrnabićeva ukazuje da je formular izuzetno lak za popunjavanje.\nNavodi da su čak 67 odsto prijavljenih ljudi stariji od 50 godina. "Između 50 i 75 godina imamo 54 odsto prijavljenih, iznad 75 godina 13 odsto prijavljenih. Tako da je to odlično, to su te neke prioritetne grupe", navodi premijerka.\nO efikasnosti kineske vakcine: Nabavljamo "Sinofarm", a ne "Sinovak"\nIstiče da su kineske vakcine "Sinofarm", koje će stiću u Srbiju, izuzetno kvalitetne. "Očekujem to u narednih nekoliko dana", dodaje predsednica Vlade.\nBrnabićeva poručuje da će vakcina biti dovoljno za sve.\n"Srbija u ovom trenutku ima potpisane ugovore i predugovore za nekih osam miliona vakcina, što znači da je dovoljno da vakcinišemo četiri miliona ljudi. Pored toga, mi i dalje razgovaramo o dodatnim vakcinama zato što želimo da budemo pripravni i za sledeću jesen i sledeću zimu", ističe premijerka.\nŠta kada vakcina ništa "ne odradi" posle prve doze – odgovara dr Šekler


CENTRALNA BANKA CG: Depoziti u porastu\nStanje u bankarskom sektoru je osnaženo nakon rješavanja pitanja vezanih za ranjive banke. Od kraja prošle godine, kada je Centralna banka Crne Gore započela aktivnosti na rješavanju stanja u IBM i Atlas banci, depoziti su porasli za više od 300 miliona eura, ukazao je guverner CBCG Radoje Žugić.\nŽugić se sastao sa izvršnim direktorom Belgijsko-holandske konstituence u Međunarodnom monetarnom fondu (MMF), Antonijem De Lanojem, koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nKako je saopšteno iz CBCG, Žugić je upoznao De Lanoja sa osnovnim makroekonomskim indikatorima i stanjem u finansijskom sektoru, kao i sa planovima i aktivnostima CBCG koje se odnose na dalje snaženje finanijske stabilnosti.\nOn je istakao da naša ekonomija bilježi kontinuirani rast u posljednih šest godina i da se, i u ovoj godini, očekuje visoka stopa rasta, čemu najveći doprinos daju turizam, energetika i građevinarstvo.\n"Stanje u bankarskom sektoru je osnaženo nakon rješavanja pitanja vezanih za ranjive banke, što potvrđuju odlični pokazatelji ključnih bilansnih pozicija kod 13 banaka koje posluju u Crnoj Gori", istakao je guverner Žugić.\nAktiva banaka, u iznosu od 4,5 milijardi eura, kako je dodao, je na istorijskom maksimumu, kao i likvidna aktiva u iznosu od 1,1 milijardu eura.\n"Stabilnost bankarskog sektora potvrđuje i izuzetno visok koeficijent solventnosti koji iznosi 19,51%, što je skoro duplo u odnosu na zakonski minimum od 10%. Guverner je naveo i podatak da su depoziti, od kraja prošle godine, kada je CBCG započela aktivnosti na rješavanju stanja u IBM i Atlas banci, porasli za više od 300 miliona eura", kazao je Žugić.\nDe Lanoj je istakao da "ovakav trend depozita i činjenica da uvođenje stečaja u IBM i Atlas banci nije imalo negativnog uticaja na ostatak bankarskog sektora potvrđuju da je Centralna banka Crne Gore profesionalno i kvalitetno sprovela aktivnosti u vezi sa rješavanjem situacije u pomenutim bankama".\n"MMF prepoznaje napredak ostvaren u finansijskom sektoru", dodao je De Lanoj..\nKako navode iz CBCG, na sastanku je bilo riječi i o aktivnostima koje ta finstitucija provodi na planu implementacije planirane revizije kvaliteta aktive bankarskog sistema (AQR), daljeg snaženja supervizije, posebno u segmentu prevencije pranja novca, i modernizacije platnog prometa.\n"Crna Gora je članica Belgijsko-holandske konstituence koja u MMF-u zastupa crnogorske interese i u čijem se sastavu nalazi još 14 zemalja: Holandija, Belgija, Luksemburg, Jermenija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Izrael, Makedonija, Bugarska, Kipar, Gruzija, Moldavija, Rumunija i Ukrajina", zaključuju iz CBCG.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 04.09.2019.


Posetite nas na sajmu Mostar Fair | CADCAM DATA\nCADCAM Solutions - predstavlja virtuelnu realnost na CAD softveru, 3D štampu i upotrebu sofisticiranih industrijskiih rešenja - Mostar Fair 10-14 April\nMostarski sajam je već dokazan kao najuspešnija sajamska manifestacija na teritoriji Bosne i Hercegovine, kako po broju izlagača, tako i po broju posetilaca. Proizvodi iz svih relevantnih industrija i najnovija postignuća u oblasti visokih tehnologija i ponuda uslužnih delatnosti, tradicionalno su zastupljeni na Mostarskom sajmu u količini i asortimanu koji zadovoljava globalne poslovne potrebe. Naš izložbeni prostor kao ovlašćenog zastupnika najvećeg svetskog proizvođača 3D industrijskih softvera Dassault Systemes,je mesto gde se možete susresti sa softversko-tehnološkim dostignućima poslednje generacije i svakako će biti zapažen i privući pažnju posetilaca.\nAlina Sultanović, generalna direktorka kompanije CADCAM Solutions, lidera u regionu u oblasti CAD, CAM, CAE tehnologija i implementacije PLM sistema, vas poziva da nas posetite i na licu mesta se konsultujete sa stručnim timom kompanije, uverite se u mogućnosti sofisticiranih industrijskih softvera i projektovane CAD modela posmatrate kroz prizmu virtuelne realnosti.\nKao kompanija sa tradicijom dugom preko 25 godina, zasluženim statusom Gold partnera, CADCAM Solutions je i ovlašćeni centar kompanije Dassault Systemes za edukaciju i sertifikaciju. Naš tim visokoobrazovanih inženjera i eksperata pruža usluge PLM savjetovanja, projektovanja i implementacije poslovnih rešenja, usluge na području projektovanja proizvoda, poslovnih integracija u preduzećima i obrazovanja u CAD projektovanju, CAM tehnologiji, CAE inženjeringu i mehatronici.\nPosetioci će imati priliku da isprobaju uređaj za virtuelnu realnost (eng. VR) na softverskom rešenju CATIA. Virtuelna realnost (VR) je termin koji se koristi za računarski generisana 3D okruženja, koja omogućavaju korisniku da pristupi i bude u interakciji sa alternativnom stvarnošću.\nImplementacijom uređaja za simulaciju virtuelne realnosti, omogućeno je da prikazujete velike količine 3D podataka direktno u svojoj izvornoj CAD aplikaciji bez ograničenja u pogledu rezolucije, veličine, oblika i bez potrebe za konverzijom podataka, ili rizikom od gubitka istih.\nPojedinačna integracija sa softverskim rešenjima poput CATIA ili DELMIA ili implementacija na sveobuhvatnu poslovnu platformu 3DEXPERIENCE donose potpuno novi nivo iskustva i omogućavaju potpunu manipulaciju podacima i interakciju sa njima u virtuelnom modu, što rezultuje boljim razumevanjem podataka i ostavlja mogućnost maksimalnog unapređenja.\nDemonstriraćemo tehnologiju 3D štampe na uređaju Makerbot Replicator Mini, kojim predstavljamo kombinaciju prenosivosti i jednostavnosti korišćenja 3D printera. Makerbot omogućava, da uvezete izvorne CAD fajlove, poput sklopova i delova i ujedno optimizujete brzinu i kvalitet štampe. Kompaktan uređaj težak je 8 kilograma, a visok je samo 38 centimetra i predstavlja jedan od najboljih mini 3D štampača.\nUkoliko želite da nas posetite i konsultujete se sa našim stručnim timom nalazimo se u hali 2.


Luna Đogani VEĆ zaboravila MARKA?!Kamera je snimila u zagrljaju TAJANSTVENOG MUŠKARCA!\nIzvor: Scandal.rs, 30.Jan.2020, 14:54 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nPobednica “Zadruge 2” i mlada pevačica u usponu Luna Đogani nedavno je raskinula svoju turbulentnu vezu sa Markom Miljkovićem, a ekipa emisije “Paparaco lov” poželela je da proveri kakav je Lunin emotivni status sada. Po Đoganijevu je došla njena majka Anabela Atijas, koja je nosila Luninu jaknu, a onda su njih dve odvele psa kod The post Luna Đogani VEĆ zaboravila MARKA?!Kamera je snimila u zagrljaju TAJANSTVENOG MUŠKARCA! appeared first on Scandal portal.\nPrvi snimci Sonje Vuksanović i turskog milionera koji hoće da je OŽENI!\nNedavno je u javnost isplivala informacija da je bivša žena Ace Lukasa Sonja Vuksanović u vezi sa turskim pevačem Ozkanom Šenom, a ekipa emisije “Paparaco lov” odlučila je da proveri ove navode. Oni su pratili Šena, koji je doputovao u Beograd kako bi se video sa Sonjom, te su ekskluzivno...


Vučić: Srbija neće odgovarati na mjere Hrvatske\nSrbija ne želi da odgovara na odluku Hrvatske da onemogući ulaz srpskim vozilima jer se na ekonomske mjere može odgovoriti ekonomskim mjerama, ali na ludilo nikako, rekao je danas predsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i dodao da očekuje da će iz Brisela urazumiti Hrvatsku.\n"Srbija na sumanute mere neće da odgovara. Mislili smo da je davno prošlo vreme kada se ulazilo u autobus i govorili 'ti, ti i ti, ne možeš dalje'", rekao je Vučić. On je istakao da se na iracionalne i sumanute mjere ne može odgovarati na racionalan način, te dodao da nije bilo kontakta sa premijerom Hrvatske Zoranom Milanovićem.\n"Nije mi bilo teško da ga pozovem kada su krenuli sa merama, ali sada moram da vidim da li postoji smisao", rekao je Vučić za B92.\nPremijer Srbije očekuje da će uslijediti novo odlučno i jasno reagovanje EU i da će problem biti riješen. "Šteta je ozbiljna i velika.\nMi problema u prodavnicama nećemo imati, a nadam se da će sve kratko trajati. Ako potraje, biće zamena za hrvatske proizvode, biće proizvoda i iz Srbije i iz drugih zemalja", rekao je Vučić, koji je danas na platou ispred Skupštine grada Beograda prisustvovao primopredaji deset novih gradskih autobusa domaćeg proizvođača "Ikarbusa".\nVučić je rekao da je Srbija morala da poslije četiri dana odgovori ekonomskim mjerama na hrvatsku blokadu i da to "svi u svijetu razumiju".


Radni sto #20: Mentalno zdravlje u kapitalizmu | Centar za politike emancipacije\nCentar za politike emancipacije vas poziva da prisustvujete dvadesetom po redu Radnom stolu u okviru programa Participativna demokratija koji realizujemo u saradnji sa Domom omladine Beograda.\nRadni sto #20 pod naslovom “Mentalno zdravlje u kapitalizmu” biće održan u utorak, 18. septembra u 19 časova, u Domu omladine Beograda, sala Amerikana.\nSarita Bradaš, psihološkinja i saradnica Fondacije Centar za demokratiju\nLidija Vasiljević, psihoterapeutkinja i aktivistkinja\nRazgovor će voditi Janko Stefanović, student psihologije.\nU poslednje vreme svedoci smo senzacionalističkih vesti o samoubistvima koja su posledica ekonomske deprivacije stanovništva. Te vesti se pojavljuju onda kada su medijima potrebne popularne naslovnice i da ispune stranice, međutim nikada se u javnosti ne povede razgovor koji bi razmotrio uzroke i razmeru posledica, kao i moguća rešenja.\nTakođe, mediji ne razmatraju slučajeve koji se ne završavaju tragično. Kada se bavimo pravima radništva i pitanjem (ne)zaposlenosti često zanemarujemo psihološki aspekt rada. S obzirom na loše radne uslove i veliki broj nezaposlenih, osećaj ostvarenosti i dostojanstva mogu delovati kao nerealni zahtevi, međutim o tome se mora voditi računa.\nKroz ovaj razgovor ćemo predstaviti psihološke posledice stresa na poslu, nezaposlenosti, pritisaka u prekarnim uslovima i pričati o mobingu. Takođe ćemo diskutovati o alternativama, mehanizmima za pomoć i mogućnostima političkog organizovanja povodom ovog problema.


Ekonomisti: Telekom treba "utegnuti"\nBEOGRAD - Odluka vlade da ne proda Telekom Srbija je dobra, slažu se ekonomisti i dodaju da bi sada domaćeg operatera trebalo "utegnuti", a da bi vlada trebalo da se prema toj kopmaniji odnosi isto kako bi to činio i privatni vlasnik.\nBEOGRAD - Ekonomski analitičar IZIT-a Saša Đogović rekao je da 2015. godina treba da posluži za to da se, uz sprovođenje reformi, stvori platforma koja će u narednim godinama omogućiti privredni razvoj.\nBEOGRAD - "Vrlo teško možete očekivati da će koza da sačuva kupus, tako da i u ovom slučaju teško možete očekivati od tajkuna da sačuva železnicu ili neki drugi javni resurs koji još postoji kod nas", rekao je Đogović.\nIZIT: Srbija u julu tone u recesiju\nBEOGRAD - "U maju se očekuje "duboka provalija", a već u julu, na kraju drugog kvartala, imaćemo izvesnu recesiju", rekao je Đogović procenjujući efekte katastrofalnih poplava, čije se analize tek očekuju.\nĐogović: Telekom i EPS moraju u privatizaciju\nBEOGRAD - Đogović je ocenio i da je Srbija "u predstečajnom postupku" i nije u mogućnosti da obezbedi ekonomski rast tih preduzeća.\nBrza hrana dominira centrom Beograda\nBEOGRAD - Prosečan građanin Srbije za ishranu izdvaja 42 posto zarade, prosečan Bugarin 32, a Nemac samo 14 odsto mesečnih primanja. U takvim uslovima, restorani i kiosci brze hrane niču na svakom koraku.\nĐogović: Srbiji vrata grčkog pakla napola otvorena\nBEOGRAD - Prema rečima Đogovića, svi instrumenti kojima pribegavaju NBS i Vlada Srbije nisu instrumenti nekog reformskog kapciteta i ne počivaju na realnim premisama, već su špekulativnog karaktera.\nŠoškić: Sadašnje intervencije NBS-a nepotrebne\nBEOGRAD - Šoškić kaže da cilj intervencije centralne banke od 800 miliona evra može biti umirivanje građana uoči izbora. On dodaje da drugo opravdanje ne postoji, s obzirom da se ne očekuje velika inflacija.\nIZIT: Aranžman sa MMF-om sprečava težak pad srpske ekonomije\nBEOGRAD - "Dobro će biti da se uz novi paket ekonomskog programa, koji će se usaglašavati, obezbede jeftiniji izvori finansiranja kako bi se prebrodio period hiruških zahvata u reformama javnog sektora", rekao je Đogović.\nAko dinar nastavi da slabi, rast cena je neizbežan\nBEOGRAD - Predstavnici organizacija za zaštitu potrošača očekuju poskupljenje uvoznih proizvoda, bele tehnike, slatkiša, sredstava za kućnu i ličnu higijenu...\nEkonomisti: Fiat 500L ne može biti jedina lokomotiva srpske ekonomije\nBEOGRAD - "Jasno je da sve to na kratak rok, zbog niske statističke osnovice, rezultira pozitivnim iskorakom, ali bez dodatnih novih većih investicija nema osetnijeg oporavka", tvrdi Saša Đogović.\nĐogović: Srbiji potreban aranžman iz predostrožnosti sa MMF-om\nBEOGRAD - Đogović je izjavio da se Srbija nalazi u procesu izlaska iz recesije, ali da su za potpuni opravak privrede neophodne sveobuhvatne strukturne reforme, pre svega u javnom sektoru.\nAnalitičari: Kiparska kriza bez uticaja na Srbiju\nBEOGRAD - Jedino o čemu možemo govoriti kao potencijalnoj opasnosti je propast bankarskog sistema na Kipru, jer u Srbiji posluje jedna kiparska banka, Marfin banka.\nSrpski biznismeni će povući novac sa Cipra, ali ga neće vratiti u Srbiju\nBEOGRAD - Propast bankarskog sustava na Cipru bi utjecala i na Srbiju, jer u Srbiji posluje jedna ciparska banka, Marfin banka.\nBEOGRAD - U privrednom pogledu 2012. godina bila izgubljena, ali je na samom kraju počelo zaustavljanje negativnih trendova i preduzete su određene aktivnosti.\nĐogović: Srbija u grčkoj krizi niskog intenziteta\nBEOGRAD - "Da bi se izbegao taj scenario, potrebna je odlučnost i jasna usmerenost na ostvarenje nacionalnih interesa, uz promovisanje ekonomije i etike rada."\nIZIT: Sporazum sa MMF-om u februaru ili martu\nBEOGRAD - "MMF nije samo ekonomska institucija, već ima i politički element, pa verovatno čekaju da vide kako će se rešavati kosovski problem", rekao je Đogović novinarima.\nBEOGRAD - Pravi test za ovu vladu biće budžet za 2013. godinu, kada će se videti da li će biti strateških pomaka ili će se ostati na površinskim zahvatima.\nBEOGRAD - Da bi do tog aranžmana došlo, Vlada Srbije će kroz budžet za 2013. morati da pokaže svoju ozbiljnost u sređivanju javnih finansija, rekao je Đogović na konferenciji za novinare.\nDeutsche Welle: Srbija je na ivici bankrota\nBEOGRAD - Stara vlada je novoj vladi u ekonomskoj sferi ostavila uništene javne finansije, mnoštvo nepotrebnih institucija, i gomilu loših zakonskih rešenja.\nSaša Đogović: Kod nas je već "grčka kriza nižeg intenziteta"\nBEOGRAD - Đogović je ocenio da su to "gorki plodovi" prethodne, pogrešne ekonomske politike.\nSaša Đogović: Srbija već ušla u grčki scenario ekonomske propasti\nBEOGRAD - "Da je prethodna vlada pokrenula reforme, cena za njihovo izvođenje bi bila niža, ali će to sada biti skupo plaćeno i imaćemo jednu Grčku nižeg intenziteta", upozorava Đogović.


Osnovno - Akademac : Akademac Akademac\nU okviru programa održivosti Civilnog društva u BiH – CSSP, koji je finansijski podržan od strane Američke agencije za međunarodni razvoj (USAiD), OKC je prepoznat i izabran za lidera u sektoru obrazovanja.\nGlavni cilj projekta, u sektoru obrazovanja je pozicionirati neformalnu asocijaciju “Akademac” kao relevatnog aktera u kreiranju specificnih mjera, koje će dati aktivan doprinos u rješavanju problema nepovezanosti tržista rada i visokog obrazovanja.\nProjekat se sprovodi u vremenskom periodu od oktobra 2014. do oktobra 2018. godine.\nAsocijacija “Akademac” (Asocijacija za unapređenje visokog obrazovanja), za početak, ima cilj da okupi 60 uticajnih pojedinaca iz sfere visokog obrazovanja, biznisa i političkog i društvrnog života kao i ljude, koji se bave pitanjima visokog obrazovanja, ekonomskih promjena i društvenog napretka.\nProjektni tim je kroz istraživanje koje je spoveo samostalno i razgovorom sa članovima asocijacije, došao do ključnih problema u vezi sa visokim obrazovanjem i povezivanja sa tržištom rada. Iz postojećih problema, izdvojena su tri ključna problema sa kojima ce se asocijacija baviti i za koje će uspostaviti mehanizme za rješavanje istih:\nNedostatak praktične nastave: Ovaj se problem ogleda u smislu da većina studijskih programa, na gotovo svim univerzitetima u BiH, ne omogućuje i ne pruža podršku nastavnim procesima usmjerenih ka upoznavanju i usvajanju praktičnih znanja u skladu sa teoretskim okvirom. Kao krajnja negativna posljedica ovog problema jeste da, studenti koju završavaju visoko obrazovanje, imaju veoma malo ili nikakvo usvojeno praktično znanje povezano sa teoretskim okvirom, a što je danas velika prepreka u procesima traženja posla, kako poslodavci, u većini slučajeva traže potencijalne uposlenike sa kvalitetnim teoretskim i praktičnim znanjem ili radnim iskustvom.\nNeadekvatni nastavni planovi i programi: Nastavni planovi i programi se rijetko revidiraju i unapređuju, prvenstveno uzimajući u obzir trendova kod poslodavaca. Teoretski okvir koji studenti usvajaju na univerzitetima nisi podržavajući u smislu razvoja kompetencija koje poslodavci očekuju. Nastavni planovi i programi se veoma sporo ili nikako usklađuju sa trenutnim naučnim dostignućima u pojedinim oblastima, kako društvenim, tako i tehničkim.\nNeusklađenost upisne politike sa trendovima na tržištu rada (biroa za zapošljavanja): Tokom dužeg perioda vremana, ovaj problem je konstantno evidentan, te se na njega redovno ukazuje, ali bez nekih određenih pozitvnih pomaka u tom dijelu. Naime, već duži niz godina većina upisnih politika jednostavno ne prati trendove na tržištu rada.


Svetska nagrada za kvalitet valjevskom "Krušiku"\nSvetska nagrada za posvećenost kvalitetu u "Zlatnoj" kategoriji dodeljena je vojnoj fabrici "Krušik" na međunarodnoj Konvenciji posvećenosti kvalitetu u Parizu.\nPredstavnici "Krušika" na dodeli nagrada u Parizu\nGigant domaće odbrambene industrije, jedino je srpsko preduzeće koje je nagrađeno na ovom internacionalnom skupu.\nKako je saopšteno, organizator Konvencije Business Initiative Directions (BID) je prepoznao doprinos "Krušika" u "smislu rukovođenja, kvaliteta, inovacija i izvrsnosti i kao rezultat toga, svrstao je među top kompanije posvećene kvalitetu svojih proizvoda".\nPredstavnici valjevske vojne fabrike imali su priliku da prezentuju profil kompanije, govore o njenoj istoriji, tradiciji i uspehu postignutom za skoro osam decenija postojanja. "Krušik" zapošljava oko 2.000 radnika čija je prosečna zarada 46.000 dinara, a najveći deo svog programa naoružanja izvozi u SAD.\nKonvenciji u Parizu prisustvovali su predstavnici mnogih renomiranih svetskih kompanija i institucija, organizacija koje se bave proizvodnjom hrane i kompjuterskih softvera, ali i firmi koje pružaju usluge transporta i logistike iz mnogobrojnih zemalja Evrope, SAD, Azije i Afrike.


Projekti Grada Sarajeva – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 18. 05. 2009 15. 01. 2011 od sarajevo.co.ba\nProjekti Grada Sarajeva\nGradonačelnik Sarajeva Alija Behmen se osvrće na završene projekte tokom svog mandata, i najavljuje buduće projekte Grada Sarajeva.\nGradonačelnik je istakao projekat “Uljepšavanje Sarajeva” za šta je Grad izdvojio 1 milion KM. Preko Službe za zapošljavanje KS u radni odnos zaposlit će se 107 osoba, 65 u KJKP “Rad” i 42 u KJKP “Park”.\nU okviru ovog projekta, zaposleni će primati plaću i tokom narednih šest mjeseci, odnosno do kraja budžetske godine, ostvarivši sva prava iz radnog odnosa, uključujući i topli obrok i naknadu za prijevoz. Angažovani radnici obavljat će radove na poboljšanju komunalne čistoće ulica, trgova, parkova i drugih javnih površina.\nDrugi vrlo značajan projekat Grada je Pomoć porodiljama, za čiju će se realizaciju izdvojiti također 1 milion KM.\nPrema kriterijima, porodilje koje su ostvarile pravo na dječiji dodatak dobijat će tokom 12 mjeseci po 220 KM, porodilje koje su nezaposlene dobijat će 360 KM; porodilje koje su ostvarile pravo na pomoć u prehrani dobijat će 250 KM, porodilje koje su zaposlene, a ne primaju razliku u plaći ili im je nezaposlen bračni drug ili su samohrane majke, dobijat će pomoć u iznosu od 260 KM. Projekat će biti realiziran u saradnji sa općinskim službama za rad, retroaktivno od 1. aprila ove godine.\nU sklopu ovog projekta, a u saradnji sa kantonalnim Zavodom za zaštitu žena i materinstva, predviđen je pregled porodilja sa djecom do šest mjeseci sa područja četiri gradske općine, jer prema podacima svega četiri posto porodilja odlazi na ljekarsku kontrolu, a tek 1,5 posto se podvrgava sistemskom pregledu.\n“Prema istraživanjima samo 40 posto majki u Gradu Sarajevu je zdravstveno osigurano, a u pojedinim općinama veći je mortalitet nego natalitet. Nećemo obnavljati fasade dok se ne izvrši rebalans budžeta, ali majke neće ostati bez naknade. Nadamo se da će se i drugi nivou vlasti uključiti u slične projekte”, kazao je gradonačelnik.\nPlanom za ovu godinu je predviđeno i uređenje Ferhadije te uvođenje redara do Trga djece Sarajeva koji će paziti na red i čistoću, ali i govoriti jezike kako bi strancima mogli pomoći. “U Ferhadiji će biti i dalje prodaja, ali sa jedinstvenim štandovima na kojima će se nuditi suveniri, umjetnine…, rekao je Behmen.\nKako je rečeno na pres-konferenciji Grad je nedavno održao javnu prezentaciju Programa za borbu protiv maloljetničke delinkvencije i u naredne tri godine za realizaciju ovog projekta izdvojit će 350.000 KM. Za ovu godinu, planirano je 100.000 KM i program će biti usmjeren na djecu i mlade kojima je već izrečena odgojno-obrazovna mjera pojačanog nadzora.\nGrad planira i projekat fizičke rehabilitacije osnovaca sa područja grada na olimpijskom bazenu Otoka-Meander tokom ljeta i u prvom polugodištu naredne godine, te projekat uvođenja zdravih užina za učenike od prvog do petog razreda osnovnih škola na području grada Sarajeva. Predviđen je i projekat rehabilitacije starih i iznemoglih lica treće životne dobi, također na olimpijskom bazenu Otoka.\nGrad Sarajevo je sa 250.000 KM pomogao uspostavljanje studentske zadruge u kinu “Kriterion” (Tesla), koja će omogućavati studentima da studiraju i rade pola radnog vremena. Grad Amsterdam je za tu namjenu izdvojio 750.000 i Općina Centar 50.000 KM.\nJoš neki od projekata u kojima, sredstvima i stručnjacima, učestvuje Grad Sarajevo jest sanacija krova na Brusa-bezistanu, deminiranje prostora Žuči s planom urbane zaštite tog područja, uređenje potoka Koševo i desne obale Miljacke, izgradnja eko-sela na Mojmilu, nastavak arheoloških istraživanja na Bijeloj tabiji, pomoć gradskim stadionima, nastavak obnove Vijećnice, obezbjeđivanje kreditnih linija za mala i srednja preduzeća na području četiri gradske općine a u saradnji sa Agencijom SERDA, i mnogi drugi.\nNazad Završeni Dani Sarajeva u Beogradu\nNaprijed Video: Biden i Solana u Sarajevu\n6 Odgovori na “Projekti Grada Sarajeva”\n22. 05. 2009 u 22:06\n25. 05. 2009 u 19:44\nNEK SU SE I ONI MALO NAS SJETILI\n04. 09. 2009 u 10:42\nZanima me projekat Grada Sarajeva pomoÄ‡ porodiljama koje su zaposlene ,primaju porodiljsku naknadu od kantonaSarajevo, a ne primaju razliku u plaÄi od poslodavca.Projekat Ä‡e biti realiziran u saradnji sa opÄ‡inama,retroaktivo od aprila ove godine, ali konkretno OpÄ‡ina Centar nema nikakva saznanja po ovoj stavci , pa me zanima kakva je procedura za dobivanje novÄani sredstava. Porodiljsko trebam otvoriti poÄetkom oktobra ove godine. Molim za odgovor.Hvala\n30. 03. 2010 u 22:07\nja nista od ovoga nisam primila,nezaposlena sam,imam sva moguca rjesenja.primam mjesecno 153km…\n10. 05. 2010 u 23:04\nZanima me projekt Grada Sarajeva za porodiljske naknade. Ja sam nezaposlena i ostvarila sam pravo na djeÄiji doplatak pa me interesuje da li je ovaj projekt joÅ¡ uvijek aktivan i ako jeste kome se trebam obratiti i koji su uslovi za ostvarivanje ovog prava.\n18. 05. 2012 u 13:56\nKome se trebam obratiti za tih 360 KM koje daje uprava greda za nezaposlene porodilje.


Vesti online / Vesti / Svet / Objavljen identitet bombaša iz Mančestera\nPolicija obelodanila identitet napadača u Mančesteru\n- CBS njuz može da potvrdi da je osumnjičeni za teroristiki napad u Mančesteru dvadesettrogodišnji Salman Abedi - saopštila je ta medijska kuća.\nSalman Abedi (23) je navodno od ranije poznat britanskoj policiji.\nBritanske vlasti su bombaša identifikovale kao Abedija, rekao je američki bezbednosni zvaničnik.\nZvanične potvrde ove informacije zasad nema.\nRanije danas britanska premijerka Tereza Mej izjavila je da bezbednosne službe znaju identitet osumnjičenog bombaša.\nSve u vezi sa terorističkim napadom u Mančesteru možete pratiti u našem blogu uživo gde vas iz minuta u minut izveštavamo o najnovijim dešavanjima.\n* Haos u Mančesteru: Dve eksplozije na koncertu Arijane Grande, 22 mrtvih (VIDEO)\n* Prvo se čula eksplozija, a onda je krenuo stampedo: Tela su ležala okolo, devojčice vrištale\n* Napad u Mančesteru bio najavljen na Tviteru?\nSVET Haos u Mančesteru: Dve eksplozije na koncertu Arijane Grande, 22 mrtvih (VIDEO)\nSVET Prvo hapšenje zbog eksplozija u Mančesteru, policija zna ko je napadač


Ustavni sud Austrije poništio predsedničke izbore\nNorbert Hofer glasa\nUstavni sud Austrije poništio je rezultate predsedničkih izbora, navodeći brojne proceduralne neregularnosti i odlučio da ponovljeni izbori budu održani u septembru ili oktobru, što je odluka bez presedana u posleratnoj istoriji zemlje.\nKonačni rezultati pokazali su da je bivši političar Zelene stranke, ekolog Aleksandar Ven der Belen nešto ispred antiimigracionog kandidata Slobodarske partije i evroskeptika, Norberta Hofera, u odnosu 50,3 prema 49,7 odsto. Izlazne ankete u maju pokazivale su da Hofer vodi ali su konačni rezultati, nakon što su izbrojani nevažeći listići, pokazali da je pobedio Van der Belen sa razlikom od malo više od 30 hiljada glasova.\nSlobodarska partija saopštila je da je zakon prekršen na ovaj ili onaj način u većini od 117 izbornih jedinica i uložila je žalbu Ustavnom sudu. Sud nije pronašao dokaze da su rezultati manipulisani ali je saopštio da su brojna kršenja pravila tokom procedure prebrojavanja bila ozbiljna i rasprostranjena na izborima 22.maja i da oni treba da budu poništeni.\nObrazlažući odluku, sudija Gerhard Holcinger rekao je da je ona namenjena isključivo jačanju poverenja u vladavinu prava i demokratiju.


Dok se prebrojavaju glasovi tek održanog referenduma o nezavisnosti Škotske, nameće se ptanje: nisu li Škoti otvorili Pandorinu kutiju i stvorili prostor za secesionističke težnje širom Evrope?\nSvaki slučaj je zaseban i ne mogu se povlačiti paralele, tvrde u Evropskoj komisiji, posebno odbijajući sličnost škotskog slučaja sa izjavama rukovodstva Republike Srpske o otcjepljenju od BiH.\nŠkotski referendum je izraz demokratske volje naroda, dogovoren na nivou Ujedinjenog Kraljevstva i sa potpisom britanske kraljice - kao takav je zakonit i legitiman za Brisel, rečeno je danas u Evrpskoj komisiji. Takva zakonska osnova, medjutim, ne postoji u drugim slučajevima, kao što je Katalonija u Španiji, što podvlači činjenicu da svaki slučaj treba gledati zasebno i u njegovom istorijskom kontekstu.\nNa rezultat škotskog referenduma ne gledaju pomno samo Katalonci, Sjeverni Italijani, Baski, čak Korzikanci, već se gleda i iz predsjedničkih dvora u Banja Luci.\nJedna stvar je sigurna - Škotska se ne može primeniti na Zapadni Balkan, posebno Bosnu I Hercegovinu, riječ je o dva različita problema i dva različita rješenja.\n"Kada govorimo o Zapadnom Balkanu, tačnije o BiH, EU je tu vrlo jasna. Više puta smo ponovili da u potpunosti podržavamo teritorijalni integritet BiH kao suverene i jedinstvene države. Za nas postoji samo jedna BiH i sve ideje i retorika o podjeli zemlje su jasno odbačene od strane EU", ističe portparol Komesarijata za proširenje Evropske komisije, Peter Stano.\nKada je riječ o Kosovu, naglašava se da ga pet evropskih država nije priznalo, te se tu ne može govoriti o jedinstvenom stavu evropske spoljne politike, sem kada je riječ o evropskim perspektivama.\n"Ali na primjeru Kosova se pokazalo da je proces pristupanja dobar mehanizam za rješavanje otvorenih pitanja - u slučaju Kosova i Srbije pomirenja i normalizacije odnosa", ističe Peter Stano.\nKonačno, opet o Škotima - ako se i odluče za nezavisnost, ukazuju u Komisiji, moraće stati u red pred evropskim vratima, vjerovatno ne na posljednje mjesto, ali će i za njih, kao i za nas, važiti pravila prijema novih članica opisana u Lisabonskom sporazumu.


[FON] : O fakultetu / FONDIP\nPočetna strana > O Fakultetu > FONDIP (Alumni & Friends)\nFONDIP (Alumni & Friends)\nFONDIP kao lider neprofitnih organizacija u Srbiji koje spajaju potrebe stručnjaka za zaposlenjem i organizacija za stručnjacima, negujući međusobno druženje i zajednički timski duh svih zainteresovanih strana.\nFONDIP je organizator svečanosti, seminara, predavanja i ostalih susreta stručnjaka i predstavnika privrede, administrator baza podataka sa raspoloživim kadrovima iz polja organizacionih nauka, kao i jedan od učesnika u modernizacijama nastavnog plana i programa FON-a u skladu sa promenama okruženja. On je katalizator interakcija nauke i njene primene, kao i stručnjaka u polju organizacionih nauka i privrede.\nPovezivanje članova FONDIP-a - međusobno i sa okruženjem (umrežavanjem - kroz razmenu fizičkih i elektronskih adresa i drugih relevantnih informacija); Formiranje i delovanje internog tržiöta rada i usluga; Ukljucivanje FON-ovih zanimanja (za koje se ökoluju studenti na FON-u) u zvaničnu nomenklaturu - kroz saradnju sa privrednim komorama, tržiötem rada i drugim relevantnim institucijama...\nFONDIP, Jove Ilića 154, 11040 BeogradTelefon: +381 11 3950 860, +381 11 3950 800 (Centrala FON-a)Fax: +381 11 461221 (Dekanat)http://fondip.fon.rs\nCiljevi FONDIP [4 KB]


Dačić: KiM naš prioitet, najveći političko-bezbednosni izazov | Radio Kosovska Mitrovica\nDačić: KiM naš prioitet, najveći političko-bezbednosni izazov\n14. February, 2020 17:05 |\nOdbrana teritorijalnog integriteta Srbije, za šta je posebno značajno pitanje KiM, članstvo u EU, unapređenje bilateralnih odnosa sa velikim silama i očuvanje regionalnog mira glavni su srpski strateški spoljnopolitički ciljevi i neodvojivi su od zaštite nacionalne bezbednosti zemlje, izjavio je danas šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\n“Kao odgovoran akter naša zemlja nastoji, i mogu slobodno da kažem, uspeva da očuva i promoviše svoje nacionalne interese, ispunjavajući svoje međunarodne obaveze i doprinoseći, u skladu sa svojim kapacitetima, unapređenju mira i bezbednosti”, naglasio je Dačić.\n“KiM je pitanje od najvišeg nacionalnog interesa, naš prioritet, ali istovremeni i najveći političko-bezbednosni izazov. Opstanak i zaštita Srba na KiM je naš važan, dugoročni cilj, ali i jedan od osnovih motiva za našu posvećenost dijalogu sa Prištinom. Postizanje kompromisnog rešenja za pitanje KiM vidimo kao jedini ispravni ishod procesa normalizacije odnosa, koji može biti održiv na duži rok”, naglasio je Dačić.\nRekao je i da se Srbija uvek protivila politici “svršenog čina” i nametanja rešenja, koja, kaže, samo mogu da udalje od primenjivih dogovora i koja sa sobom nose potencijal za dodatnu destabilizaciju regiona.\n“Sada sa ponosom ističemo da većina država članica Ujedinjenih nacija u ovom trenutku ne priznaje jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova”, ističe Dačić.\n“Prvenstveno EU i SAD moraju da adekvatno reaguju prema Prištini ne samo na rečima, koje, videli smo nisu dale efekta, jer u suprotnom i njihov kredibilitet je na testu”, naglasio je Dačić.\n“Srbija u potpunosti podržava Misiju KFOR-a, a za našu stranu je veoma važno da se ne smanjuje prisustvo ove Misije na Kosovu i Metohiji. KFOR jedina legalna vojna formacija u Pokrajini koja ima ključnu ulogu u opstanku i zaštiti srpskog stanovništva i srpske kulturne baštine u Pokrajini”, podvukao je Dačić.\n“Perspektiva članstva za države Zapadnog Balkana je najbolja garancija očuvanja i dostizanja trajne regionalne stabilnosti. Ovo je osnovni razlog što Srbija snažno podržava evropske aspiracije svojih suseda, uz simpatije za napredak koji oni postignu”, rekao je ministar.\n“Srbija kontinuirano pokreće teme za budućnost koje su od interesa za celinu regiona, kako bi on bio što privlačniji za ulaganja i rast trgovinske razmene uz istrajavanje na projektima koji prevazilaze nacionalne granice i predstavljaju zalog za budućnost. Na ovim linijama je i inicijativa o uspostavljanju tzv. regionalnog „mini Šengena“”, ukazao je Dačić.\n“Istakao bih izuzetan intenzitet i kvalitet bilateralne saradnje i poseta na najvišem nivou koje imamo sa Rusijom i Kinom. Posebno bih naglasio značaj ovih zemalja za zaštitu ključnih interesa Srbije po pitanju KiM u okviru Saveta bezbednosti UN, ali i u drugim međunarodnim organizacijama”, naveo je Dačić.\n“Naša saradnja sa NATO zasnovana je na jasnim premisama i počiva na uvažavanju politike vojne neutralnosti Srbije. Ovaj princip se ne dovodi u pitanje, a takvo naše jasno i čvrsto opredeljenje poštuje se i na Istoku i na Zapadu”, ukazao je šef srpske diplomatije.


Zvanično - Roma predstavila pojačanje iz Bergama - Sportske.net\nOglasili se iz kluba sa "Olimpika".\nRoma bolja, Lacio srećniji, Džeko i strelac i tragičarSjajna atmosfera na "Olimpiku", koreografija ostavlja bez daha!Serija A - Atalanta brojala do SEDAM u Torinu, Iličić dao gol sa centra i nosi loptu kući, Srbin pocrveneo!Uvertira u derbi Rima, ultrasi Lacija baš nemaju srama!Pao dogovor, Roma kupila igrača Barselone!\nKako je i zvanično objavljeno, novi igrač "Vučice" je brazilski defanzivac Rodžer Ibanjez da Silva.\nOn je na "Olimpiko" stigao iz Atalante, kao slobodan igrač, stoji na sajtu kluba.\nIpak, Atalanta bi mogla da zaradi do osam miliona na osnovu određenih "sportskih situacija", kao i do dva miliona evra u vidu varijabli, kao i 10% od naredne prodaje, pod uslovom da ona bude obavljena do leta 2024. godine u suprotnom su dužni da plate milion evra ekipi iz Bergama.\nOn je i potpisao ugovor sa klubom do 30. juna 2024. godine, a dobio je dres sa brojem 41.\nU Atalanti se nije naigrao, ali u Romi su prepoznali veliki potencijal u 21-godišnjem centralnom defanzivcu.