Srpska i Srbija zajednički da traže odštetu za bombardovanje\n23/08/2019 | 10:11 ⇒ 12:04 | Autor: SRNA\nSrbija i Srpska iduće godine bi trebalo da zajedno zatraže odštetu od zemalja koje su učestvovale u NATO agresiji, jer su tokom bombardovanja upotrebljavani i projektili sa osiromašenim uranijumom koji su kontaminirali mnoge prostore i velikom broju ljudi prouzrokovali razna maligna oboljenja, ističe direktor Komisije za posljedice NATO bombardovanja Darko Laketić.\nOn je podsjetio da su preliminarni rezultati koje je Komisija uradila sa Institutom za javno zdravlje "Milan Јovanović Batut" pokazali da kod djece uzrasta od pet do devet godina, koja su rođena poslije 1999. godine, postoji određena tendencija rasta obolijevanja od malignih bolesti.\n- Fokusiraćemo se na to da tražimo novac za sanaciju i liječenje ljudi. Srbija je bombardovana bez saglasnosti UN, protivpravno, tako da je to najmanje što zaslužujemo. Države koje su učestvovale u agresiji dužne su nam odštetu, da bismo očistili i sanirali životnu sredinu, a posebno nam je potreban za liječenje ljudi gdje utvrdimo da je uzrok bolesti kontaminacija terena - rekao je Laketić za Glas Srpske.\n- Riječ je o kompleksnom procesu, tako da ćemo kada sumiramo sve odlučiti u kojem smjeru će ići dalje istraživanje i na koji način treba tražiti odštetu od zemalja odgovornih za kontaminiranost na našim prostorima prilikom NATO agresije, te prouzrokovana oboljenja - rekao je Laketić.\n- Srpska je podatke kojima raspolaže sabrala u publikaciji pod nazivom "Namjernom silom na Republiku Srpsku", koja je nastala kao rezultat istraživanja šta se dešavalo u vrijeme NATO bombardovanja Srpske od 30. avgusta do 14. septembra 1995. godine, a koju je objavio Republički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica - naveo je Laketić.\n- NATO bombardovanje Srbije i Republike Srpske ni na koji način ne treba razdvajati, bez obzira na to što se desilo u različitim periodima. Spremni smo da zajedno tražimo odštetu, ali i da pokrenemo inicijativu za tužbu, međutim prvo moramo formalno-pravno vidjeti kako Srpska može podnijetu tužbu kao Republika Srpska s obzirom na to da smo dio BiH. Čekamo inicijalni poziv Komisije za dalje smjernice i djelovanja - rekao je Kojić.


Sjeverna Makedonija, 5. oktobar/listopad 2018.\nPetak, 5. oktobar/listopad 2018.\nEventualni neuspjeh Makedonije da do kraja godine ispuni uslove iz sporazuma sa Grčkom o promjeni imena i odblokira svoj euroatlantski put bi izazvao razočarenje u evropskim prijestolnicama koje su uložile mnogo u ovaj proces i doveo do slabljenja zamaha u procesu integracije Zapadnog Balkana, kaže Florent Marciacq iz Austrijsko-francuskog Centra za približavanje u Evropi u intervjuu za ‘Zašto?’.\nPotcenili su male balkanske narode, tim rečima predsednik Srbije Aleksandar Vučić prokomentarisao je neuspeh referenduma u Makedoniji. U Crnoj Gori, članici NATO-a, još nema reakcija sa najviših državnih mesta.\nDan posle referenduma u Makedoniji, niko u briselskim institucijama ne odgovora na pitanje – da li je proces izjašnjavanja građana validan za EU.\nAnalizirajući razloge za ovako slab odziv glasača, eksperti su skoro jednoglasni u stavu da je to poruka vladajućim partijama SDSM i DUI i njihovim liderima Zoranu Zaevu i Aliju Ahmetiju. Politički analitičar Dželjal Neziri kaže da su građani zapravo glasali kao da su izbori.\n30. septembar/rujan, 2018.\nViše od milion i osamsto hiljada birača ima pravo glasa. Glasa se na 3480 biračkih mjesta u 80 opština u zemlji.\nU Makedoniji se u nedelju održava referendum na kome građani odgovaraju na pitanje “Da li ste za članstvo u EU i NATO-u sa prihvatanjem Dogovora između Republike Makedonije i Republike Grčke?”. Dogovor između ostalog predviđa da naziv države bude Republika Severna Makedonija i za spoljnu i za unutrašnju upotrebu.\n"Videćemo jesu li Zaev i njegovi uspeli ubediti Makedonce da nacionalnost i jezik ostaju i da je 'Severna' bolan kompromis za članstvo u NATO i EU kojeg ćemo jednog dana preboleti."


Đurović: RTCG isplatio 150.000 eura nezakonitih varijabli, Raonić nastavio gdje je stao Šundić – Portal Luca\nĐurović: RTCG isplatio 150.000 eura nezakonitih varijabli, Raonić nastavio gdje je stao Šundić\nIz Medija centra pozvali Savjet RTCG da prekine “nezakonito trošenje sredstava” i sankcioniše odgovorno lice za načinjenu štetu\nRadio-televizija Crne Gore (RTCG) isplatila je zaposlenima nezakonite stimulanse na zarade u iznosu većem od 150.000 eura, u periodu od juna do oktobra ove godine, saopšteno je iz Media centra.\nPraksu koju je započeo prethodni generalni direktor RTCG-a Božidar Šundić, nastavio je sadašnji generalni direktor Boris Raonić, kazao je direktor Media centra Goran Đurović.\nIz te nevladine organizacije su se obratili Savjetu RTCG-a sa zahtijevom da zaustave “nezakonito trošenje sredstava” opredijeljenih za isplatu stimulansa na zarade, takozvane varijabile.\nMedia centar je od nadležne službe RTCG dobio dokumentaciju, na osnovu zahtjeva za slobodan pristup informacijama, u vezi sa odlukama generalnog direktora RTCG za period januar – oktobar 2021. godine, kojima se utvrđuje iznos raspoloživih sredstava za stimulanse na osnovu Pravilnika o dijelu zarade po osnovu ostvarenih rezultata rada u RTCG. Takođe su, navodi Đurović, od nadležne službe RTCG tražili i predloge odluka rukovodilaca organizacionih cjelina za isplatu dijela zarade zaposlenog po osnovu ostvarenih rezultata u radu (stimulans), za zaposlene novinare u redakciji informativnog programa na Prvom programu TVCG, za period jun-oktobar 2021. godine.\n“U odgovoru nadležne službe RTCG navedeno je da ne postoje predlozi odluka rukovodioca organizacionih cjelina za isplatu dijela zarade zaposlenog po osnovu ostvarenih rezultata u radu (stimulans) za zaposlene novinare u redakciji informativnog programa na Prvom programu TVCG, za period jun-oktobar 2021. godine, odnosno da takvi dokumenti ne postoje u evidenciji RTCG”.\n“Pravilnik o dijelu zarade po osnovu ostvarenih rezultata u radu u JP Radio i Televizija Crne Gore (Broj: 01 – 4845/1, od 19.09.2018.g.), propisuje u članu 13 da rukovodilac organizacione cjeline priprema i podnosi predlog odluke za isplatu dijela zarade zaposlenog po osnovu ostvarenih rezultata u radu (stimulans). Predlog odluke sadrži predlog novčanog iznosa stimulansa i obrazloženje za isplatu stimulansa po svim osnovama i mjerilima iz Pravilnika. O konačnom iznosu i isplati dijela zarade po osnovu ostvarenih rezultata u radu zaposlenog, izuzev generalnog direktora RTCG, odluku donosi generalni direktor RTCG,” pojasnio je on.\nKazao je da taj član Pravilnika upućuje na činjenicu da generalni direktor RTCG nije mogao donijeti odluke kojima se utvrđuje konačni iznos sredstava za stimulanse bez predloga odluka od strane rukovodilaca organizacionih cjelina, koji su “morali da obrazlože ko i na osnovu kojih normi” utvrđenih Pravilnikom ispunjava uslove za dobijanje stimulansa.\n“Na osnovu dostupnih podataka može se zaključiti da je od juna do oktobra 2021. godine prosječno mjesečno isplaćivano oko 30.000 eura (u bruto iznosu) za stimulanse zaposlenima bez predloga odluka od strane rukovodioca, odnosno bez obrazloženja, što upućuje na zaključak da je nezakonito isplaćeno više od 150.000 eura”, ističe Đurović.\nSavjet RTCG, napominje, ima zakonska ovlaštenja da vodi računa o zakonitosti poslovanja RTCG i mehanizme da “natjera generalnog direktora” da poštuje pravilnike koje Savjet donosi.\nMedia centar očekuje, kako je kazao, da će Savjet RTCG “prekinuti nezakonito trošenje sredstava i sankcionisati odgovorno lice za načinjenu štetu”.\n“Još 2016. godine Savjet RTCG je donio Pravilnik na osnovu kojeg je utvrđena norma koju novinari/ke u RTCG treba da ispune da bi ostvarili pravo na mjesečnu zaradu. Takođe, istim pravilnikom je utvrđena procedura po kojoj se za posebne zasluge u ostvarenju radnih zadataka mogu zaposlenima isplatiti stimulansi (tkz. varijabile). Ova pravila su uvedena jer je bilo primjetno da u kreiranju programa ne učestvuju svi od preko 100 angažovanih novinara. U tom periodu započeta je praksa da se mjesečni izvještaj o ispunjenosti normi i dodjeljenim stimulansima objavljuju na oglasnim tablama u zgradi RTCG kako bi svi zaposleni mogli da vide kako se troše sredstva za stimulanse.”\n“Takođe, tada uvedena pravla koja nije poštovao prethodni a ne poštuje ni sadašnji menadžment RTCG, trebala bi da posluže da se vidi koji novinari ne ispunjavaju normu čime stiču osnov da se proglase tehnološkim viškom”, zaključio je Đurović.


Vlada KS ponovo zatražila hitnu uspostavu javnog prijevoza - Klix.ba\nVlada KS ponovo zatražila hitnu uspostavu javnog prijevoza\n12.1.2013. u 13:48\nVlada Kantona Sarajevo (Foto: Klix.ba)\nVlada Kantona Sarajevo je u današnjem nastavku vanrednog zasjedanja zatražila od Skupštine, Nadzornog odbora i v.d. generalnog direktora Grasa Hasana Bašića da se do 15.00 sati očituju o zaključcima Vlade KS-a koji su sinoć doneseni.\nTakođer, Vlada KS-a je zatražila hitno djelovanje u smislu što skorijeg uspostavljanja saobraćaja u KS-u, a prvenstveno angažiranjem vozača koji su završili neophodne obuke i certificirani za prijevoz građana.\nMinistar prostornog uređenja KS Zlatko Petrović pojasnio je da je Vlada KS zatražila i hitan izvještaj o stanju voznog parka, a u smislu eventualnih materijalnih oštećenja vozila.\n"Ukoliko se postupi po zaključcima Vlade KS, očekujem da će do kraja dana biti uspostavljen dio saobraćaja neophodan za funkcioniranje grada", kazao je Petrović u izjavi za TVSA.\nVlada je i sinoć tražila hitnu uspostavu javnog prijevoza, ali radnici GRAS-a su ostali pri svome stavu da neće voziti dok Vlada ne povuče odluku o imenovanju direktora Hasana Bašića, kojeg ne žele na čelu preduzeća.


Snažan oporavak Belexa na krilima NIS-a i Aerodroma | Kamatica\nPočetna > berza > Snažan oporavak Belexa na krilima NIS-a i Aerodroma\nSnažan oporavak Belexa na krilima NIS-a i Aerodroma\nTekst objavljen: 25.08.2020 14:30\nProtekla trgovačka sedmica donela je najveći rast domaćeg tržišta u poslednja dva meseca, pre svega usled oporavka akcija Naftne industrije Srbije (NIIS) i Aerodroma "Nikola Tesla" (AERO). Ukupan promet u trgovanju iznosio je 47,8 miliona dinara (0,4 miliona evra), dok je indeks Belex15 skočio 2,1 odsto na 681,6 poena\nNajpromentija akcija bila je Komercijalna banka (KMBN) koja je blago porasla na 2.450 dinara uz realizaciju od 18,2 miliona dinara. Ova banka je izvestila da će konačno zaostale dividende iz proteklih godina biti isplaćene 21. septembra, što je deo privatizacionog sporazuma potpisanog krajem februara tekuće godine.\nAkcije Metalca (MTLC) nastavile su da blago osciliraju oko nivoa od 1.900 dinara uz promet od 7,1 milion dinara. Kompanija će u tekućoj nedelji objaviti konsolidovani izveštaj za prvih šest meseci koji će doneti slabije rezultate u odnosu na 2019. sudeći po nekonsolidovanim rezultatima zavisnih preduzeća.\nAkcije Naftne industrije Srbije snažno su porasle na 580 dinara (rast od 4,7 odsto) uz neveliko trgovanje od 3,7 miliona dinara. Uprkos lošim polugodišnjim rezultatima NIS je sa malim prometim uspeo da se odlepi od granice od 550 dinara. Aerodrom "Nikola Tesla" (AERO) je zabeležio neočekivan oporavak od 5,2 odsto na 927 dinara uz neveliku investicionu aktivnost. Kompanija iza sebe ima očajan drugi kvartal u kojem je faktički generisala minorne prihode usled izostanka koncesione naknade.\nGalenika Fitofarmacija (FITO) pala je protekle sedmice dva odsto na 2.450 dinara uz minoran promet. Ovaj najveći domaći proizvođač pesticida izvesio je o odličnim rezultatima za prvih šest meseci: prihodi su porasli 14 odsto, dok je neto dobit uvećana 17,4 procenta.\nvesti sa berze nedeljni izveštaj sa berze Beogradska berza momentum BELEX15 Akcije NIS Aerodrom Beograd


Otvoren Park "Velikana" u Istočnom Novom Sarajevu - Trebevic.net\nU Istočnom Novom Sarajevu večeras je otvoren Park “Velikana” u kojem su biste devet istorijskih ličnosti koje su u različitim oblastima i u različito vrijeme uticale na napredak i razvoj, ali i opstanak srpskog i ostalih naroda na ovom prostoru.\nPark krase biste Srđana Kneževića, doktora Miodrag Lazić, Patrijarha Pavla, Stevana Popova, Svetog Save, Alekse Šantića, Јovana Dučića, Stepe Stepanovića i Stake Skenderove.\nNačelnik Istočnog Novog Sarajeva Ljubiša Ćosić zajedno sa porodicom pokojnog ratnog komandanta “Belih Vukova” Srđana Kneževića i akademskom vajarom Јelenom Božović Đorđević otvorili su Park “Velikana” otkrivanjem biste Kneževića i ostalih velikana koji će krasiti ovaj prostor.\nĆosić je zahvalio vajarki Јeleni Božović Đorđević koja je za kratko vrijeme nakon odluke Skupštine opštine radila i za nepuna tri mjeseca izvajala biste, te istakao da park zaslužuje mnogo glamuroznije otvaranje nego što je ovo večeras, ali da vrijeme u kome se trenutno živi tjera na prilagođavanje.\nOn smatra da će opština poslije ovog parka predstavljati reper urbane sredine i prostor koji odgovara potrebama svakog stanovnika.\n– Kada smo otkrivali spomenik Gavrilu Principu imali smo potrebu da se identifikujemo sa ljudima koji su zaslužni što smo danas ovdje. Mi se identifikujemo i sa ličnostima koje imaju svoje mjesto i biste u parku – rekao je Ćosić.\nOn je dodao da se građani Istočnog Sarajeva identifikuju sa likom Srđana Kneževića, te da je “Beli Vuk” na Tvrdimićima zajednička identifikacija, jer je riječ o čovjeku koji je zaslužan što su građani Istočnog Sarajeva ovdje opstali i ostali.\nĆosić je naglasio da svako treba da zastane i pored biste Stevana Popova koji je 40.000 Srba iz Sarajeva prevezao svojim avionom na početku rata 1992. godine.\n– Treba da zastane i kod biste Svetog Petra Sarajevskog, čovjeka koji je život dao zato što se nije slagao sa onim što se radilo u to vrijeme u kome je stradao – naveo je on.\nTreba obratiti pažnju, kako je rekao, i na bistu Stepe Stepanovića koji je 6. novembra 1918. godine sa slavnom pobjedničkom vojskom umarširao u Sarajevo.\n– Treba da razvijemo kulturu sjedćanja, a to ćemo učiniti identifikacijom sa ličnostima zahvaljujući kojima smo danas ovdje – istakao je Ćosić.\nPrema njegovim riječima, Srbi kao narod imaju mnogo poznatih i slavnih ličnosti da bi i u ovom parku moglo da se nađe čak 110 bisti.\nOsim bisti u parku ima prostora za djecu, fudbal, košarku, odmor, za najmlađe i stare, prostor za šetnju i rekreaciju.\nĆosić je napomenuo da ideja o izgradnji parka datira od prije tri-četiri godine, od namjere da svaki regulacioni plan u ovoj opštini ima prostor za sve stanovnike.\n– Pored toga što važimo za opštinu koja ima mnogo stambenih jedinica i poslovnih objekata, tome smo željeli da dodamo i sadržaje u kojima ljudi mogu da provode slobodno vrijeme – rekao je Ćosić.\nSin Srđana Kneževića, Nemanja rekao je da je i tužan što njegov otac nije tu, ali i ponasan, jer je sin čovjeka koji je ostavio neizbrisiv trag u Istočnom Sarajevu i Republici Srpskoj.\n– Stanovnici ga pamte kao heroja i ono što je uradila njegova jedinica – rekao je Nemanja i zahvalio Ćosiću jer je, kako kaže, i u ovim teškim trenucima našao način da lik i djelo Srđana Kneževića živi.\nOtvaranju Parka “Velikana” prisustvovala je porodica Srđana Kneževića, supruga Biljana, sinovi Nemanja i Kosta, kao i unuk Srđan.\nOne thought on “Otvoren Park “Velikana” u Istočnom Novom Sarajevu”\nĆosiću, svaka tebi čast, od velikog sela napravi grad, nek se ugledaju i susjedne opštine, živ i zdrav bio


Naslovna/Svijet/Pompeo stigao u Soči na razgovor sa ruskim liderima\nMOSKVA – Državni sekretar SAD Majk Pompeo stigao je u Soči gdje će danas razgovarati sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom i ruskim kolegom Sergejem Lavrovim.\nOčekuje sa da će Pompeo tokom sastanka s Putinom pokrenuti niz pitanja koja dijele Rusiju i SAD, ali se očekuje da njihov razgovor donese nešto više od iznošenja suprotnih stavova.\nPompeo je uoči susreta u Sočiju objavio poruku na Tviteru u kojoj je naveo da je odgovornost zvaničnika da “u nacionalnom interesu” obje zemlje “pronađu način da se ide naprijed”.\n“Moji sastanci u Rusiji naglasiće više važnih tema. O nekim pitanjima možemo da se slažemo, o nekim možemo da se ne slažemo, ali kada je u nacionalnim interesima naših zemalja, naša je odgovornost da pronađemo način da se ide naprijed”, tvitovao je Pompeo.\nTAS S navodi da je ovo prva posjeta Pompea u funkciji šefa Stejt departmenta i podsjeća da je u intervjuu američkoj televiziji “Si-En-Bi-Si” tokom vikenda kazao da planira da sa Putinom i Lavrovim razgovara o situaciji u Venecueli i da će nastojati da sa sagovornicima nađe zajednički stav po pitanju Sirije i Avganistana.\nMoskva post SAD Vašington\nPronađena 1,5 tona kokaina\nDvoje poginulo u obrušavanju dvije zgrade u Rio de Žaneiru


Projekcija dokumentarnog filma “Zmaj Ognjeni Vuk“\npetak, 16. jun 2017. 19:00h\nU okviru izložbe „Kupinik – poslednja prestonica srpskih despota“ u petak, 16. juna u 19 časova u pančevačkom Narodnom muzeju biće prikazan dokumentarno – igrani film „Zmaj Ognjeni Vuk“.\nFilm je snimljen povodom 530 godina od smrti despota Vuka Grgurevića Brankovića – istorijske ličnosti izuzetno značajne za srpsku nacionalnu istoriju i jednog od poslednjih srpskih despota Muzej\nFilm je snimljen povodom 530 godina od smrti despota Vuka Grgurevića Brankovića – istorijske ličnosti izuzetno značajne za srpsku nacionalnu istoriju i jednog od poslednjih srpskih despota, koji je stolovao u gradu Kupiniku.\nNakon projekcije filma biće organizovano stručno vođenje kroz postavku.\nScenario i režiju filma potpisuje Gordan Matić, a tumačenje lika Vuka Grgurevića Brankovića, u narodnim pesmam znanog kao Zmaj Ognjeni Vuk, povereno je glumcu Ivanu Vučkoviću. Film je sniman na prostoru Specijalnog rezervata prirode Obedska bara.\nIstorija, tradicija, kultura i priroda, koje se na ovom prostoru prepliću i prožimaju, bile su snažan motiv da se, na autentičan način, putem dokumentarno-igranog filma, približi jedna izuzetna istorijska ličnost i jedinstveno prirodno okruženje poslednje prestonice srpske srednjovekovne države.\nIzložba “Kupinik – poslednja prestonica srpskih despota” otvorena je do 22. juna.\nDatum: petak, 16. jun 2017.\nkupinik poslednja prestonica srpskih despota


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Fabrika betona prodata u bescenje\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pon 25 of Jan, 2021 [00:34 UTC]\nFabrika betona prodata u bescenje\nSreda 26. April 2006. [06:54:00 UTC] (2707 čitanja)\nLeskovac - Nova fabrika betona građevinskog preduzeća "Graditelj" je odlukom Opštinskog suda u Leskovcu juče prodata na aukciji za 900.000 dinara, radi namirivanja potraživanja radnika tog preduzeća zbog neisplaćenih zarada. Direktor "Graditelja" Petar Manić rekao je da je fabrika prodata po ceni šest puta manjoj od njene realne vrednosti, dodajući da je firma, zbog nenaplaćenih potraživanja u blokadi i ne može da učestvuje na licitacijama za dobijanje novih poslova.\n"Neverovatna je ažurnost suda kada su u pitanju dugovi 'Graditelja', ali taj isti sud godinama ne donosi presude za naša nenaplaćena potraživanja, koja iznose preko 700 miliona dinara, što je sedam puta više od našeg ukupnog duga", kazao je Manić.\nNajveći dužnici tog preduzeća, prema njegovim rečima, jesu nekadašnja Građevinska direkcija Srbije za izgrađene stanove u Leskovcu, beogradski "Energoprojekt" i opštine Medveđa i Vladičin Han. Preduzeće "Graditelj", koje je privatizovano pre osam godina po starom Zakonu o privatizaciji, zapošljava 280 radnika, prenosi Beta.\n[ Vreme izvršavanja: 0.11 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.87 ]


Tramp traži dodatne milijarde za zid sa Meksikom - 10.03.2019, Sputnik Srbija\nTramp traži dodatne milijarde za zid sa Meksikom\nPredsednik SAD Donald Tramp će od Kongresa tražiti još 8,6 milijardi dolara za izgradnju zida na granici sa Meksikom, javlja Rojters. 10.03.2019, Sputnik Srbija\n21:41 10.03.2019 (Osveženo: 21:42 10.03.2019)\n© AP Photo / Charlie RiedelZid na granici SAD i Meksika\nPredsednik SAD Donald Tramp će od Kongresa tražiti još 8,6 milijardi dolara za izgradnju zida na granici sa Meksikom, javlja Rojters.\nKako se očekuje, taj novac će biti planiran u budžetu za narednu, 2020. godinu. Ta suma je šest puta veća od sredstava odobrenih za izgradnju zida u Kongresu u poslednje dve godine, kao i šest odsto veća od sredstava koje je Tramp nameravao da potroši nakon proglašenja vanrednog stanja.\nAgencija javlja da Predstavnički dom Kongresa, koji kontrolišu demokrate, najverovatnije neće odobriti Trampov zahtev.\nNesuglasice između predsednika i kongresmena zbog izgradnje zida na meksičkoj granici i finansiranja tog projekta dovele su do rekordne delimične blokade rada američkih vlasti, koja je trajala 35 dana. Blokada je bila počela 22. decembra 2018, a završena je 25. januara 2019. godine.\nTramp je tada pristao da potpiše privremeni budžet koji je usvojio Kongres, a odlučio je da planiranih osam milijardi dolara za izgradnju zida dobije uvođenjem vanrednog stanja.


Prošlogodišnje izdanje Beogradskog džez festivala sa sloganom „Džez vizije” bilo je umetnički najsmelije od njegovog obnavljanja 2005. godine, sa selekcijom koja je predstavila niz ne samo najznačajnijih, nego i najinovativnijih savremenih svetskih džezera. Ove godine ambicija organizatora je da ide još dalje, jer je i džez otišao dalje – u 21. veku on više ne priznaje ni žanrovske ni geografske odrednice. Publici će biti predstavljen džez „bez granica”!\nMeđu hedlajnerima su velike zvezde savremenog džeza. Kurt Eling je vodeći džez pevač na svetu u poslednje dve decenije. U Beogradu će predstaviti novi album The Questions, vrhunsku mešavinu džeza, muzike Brodveja i obrada himni rokenrola – pesama Boba Dilena, Pola Sajmona i Pitera Gebrijela. Sa Kube dolazi gigant tamošnjeg džeza, virtuoz na klaviru Čučo Valdes i njegov Jazz Batá projekat, koji će sasvim sigurno podići publiku na noge, baš kao što je to uradio na ovom festivalu sa legendarnim sastavom Irakere pre tačno 40 godina. Pravi hit na evropskoj sceni ove godine predstavlja super sastav dve neosporne džez legende: Enriko Rava kvintet sa specijalnim gostom Džoom Lovanom. Rava je jedno od najistaknutijih imena u istoriji evropskog džeza i mentor velikom broju italijanskih umetnika, Lovano se okitio brojnim nagradama američke kritike za najboljeg tenor saksofonistu i muzičara godine (u apsolutnoj kategoriji).\nPo prvi put u novijoj istoriji beogradskog džez festivala u glavnom programu biće gostiju iz nekoliko dalekih zemalja sa jakim džez scenama. Južnokorejka Jun Sun Na, dobitnica nagrade ECHO za najbolju svetsku džez pevačicu, izvešće originalan omaž raznovrsnim muzičkim uticajima iz SAD. Sestre Ingrid i Kristin Jensen, vodeće ličnosti na kanadskoj džez sceni u 21. veku, predstavljaju izuzetno zapažen zajednički projekat “Infinitude”. Iz Australije dolazi jedan od najintrigantnijih avangardnih instrumentalnih sastava na svetu, revolucionarni klavirski trio The Necks. A iz Izraela, čija scena oduševljava našu publiku već godinama, pozdravićemo basistu Omera Avitala, jednog od prvih umetnika sa tog podneblja koji je stekao svetsku afirmaciju. Pažnju mlade publike posebno će privući Džimi Tenor, brilijantni inovator iz Finske, koji će u celosti izvesti legendarni album “Intervison“, ključno delo za razumevanje spoja džeza i elektronske plesne muzike.\nBig bend RTS proslavlja 70 godina postojanja uz sjajnog gosta, čuvenog američkog veterana Bobija Šua, dok će srednju generaciju džezera iz SAD ove godine predstavljati Ben Wendel Seasons Band, sa svežim idejama iz kolevke ove muzike. Evropski džez na festivalu kao i obično čine raznovrsni muzički ambijenti. Pijanisti Marko Meskida (Španija) i Mario Lažinja (Portugal) boje svoju autorsku muziku mediteranskim lirizmom. Duh avangarde stiže iz Skandinavije, sa norveškim kvartetom Cortex na tragu ideja Orneta Kolmena, i švedsko-norveškim trijom The Thing, pod vođstvom vodećeg evropskog fri-džezera, Matsa Gustafsona. Najbolje srednjoevropske vibracije donose trio cimbaliste Mikloša Lukača (Mađarska) i eksplozivni fjužn kvartet Kompost 3 (Austrija). Na kraju, po prvi put na festivalu nastupiće jedan u celini ženski sastav, oktet pod vođstvom nemačke pijanistkinje Julije Hulsman.\nKonačno, srpskom sastavu Fish in Oil pripada čast da otvori 34. Beogradski džez festival. Oni su predvodnici savremenog zvuka u našoj zemlji, poznati po furioznim nastupima. Premijerno će izvesti program sa četvrtog studijskog albuma koji će biti objavljen neposredno pred koncert, uz jednog izuzetnog gosta iz inostranstva: čuvenog američkog avangardnog gitaristu Marka Riboa! Festival će, kao i ranijih godina, biti zatvoren srpskim showcaseom, u nameri da se domaćoj i inostranoj javnosti predstave uzbudljiva aktuelna ostvarenja naših umetnika mlađe i srednje generacije. Na showcaseu će nastupiti vokalistkinja Irina Karamarković sa međunarodnim projektom „Songs From Kosovo 2“, Uglješa Novaković kvintet i Uroš Spasojević Project.\nDžez se nezaustavljivo širi i ozbiljno svira svuda po ovoj sve umreženijoj planeti, o čemu svedoči i naš ovogodišnji program. Ovo je jedinstvena prilika da otvorenih ušiju tokom trajanja 34. Beogradskog džez festivala proputujete ceo svet, koji odjednom punim srcem svira istu zajedničku melodiju.


Taksisti na društvenim mrežama: Tvitom do taksija | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Taksisti na društvenim mrežama: Tvitom do taksija\nPrema poslednjim podacima Direkcije za javni prevoz u glavnom gradu Srbije postoji preko 20 taksi preduzeća i udruženja, sa više od 6.300 registrovanih taksista. Poslednje taksi dozvole u Beogradu su izdate 2005. godine, što je glavni predmet razmirica sa gradskim vlastima – lista vozača se ne „podmlađuje“, a neregistrovanih taksista je sve više, pa niko više ne može da kaže sa sigurnošću koliki je broj tzv. „divljaka“ koji voze po Beogradu. Osim tih nevolja, koje su zakonodavne prirode, taksisti se suočavaju i sa izazovima alternativnih načina prevoza koji su se pojavili tokom prethodnih nekoliko godina. Iako karšering, kao privatna inicijativa u kojoj suvozači dele cenu benzina i zajedničku trasu puta, još nije u dovoljnoj meri zaživela na ulicama našeg glavnog grada, a kontroverzni „Uber“ je, za sada, zbog neodgovarajuće regulative, zaobišao Srbiju, domaći taksisti sve više uviđaju da moraju da osavremene svoju ponudu i prate tehnološke trendove.\nKo među njima prvi „izađe na ulice“ među mlade, čiji je pogled „zakovan“ u njihove pametne uređaje, imaće najbolju startnu poziciju u narednih nekoliko godina, odnosno do nekog sledećeg tehnološkog proboja. U ovom trenutku najbolji način za povezivanje sa njima predstavljaju društvene mreže.\nStalne i „bezbedne“ mušterije\nVlado Bulatović, direktor taksi preduzeća „Siguran taxi Beograda“ (STB), koja je jedna od četiri taksi asocijacije koju preporučuje i Turistička organizacija Srbije, za „Biznis & Finansije“ kaže da njegova firma koristi Tviter za zakazivanje vožnji već duže od godinu i po dana. „Ako želimo da pokrijemo celo tržište, mladi su posebno važna ciljna grupa i mislim da smo ovom opcijom svi podjednako zadovoljni – oni jer na taj način naručuju vozila, a mi jer nam to olakšava posao, dok istovremeno stičemo nove mušterije“, napominje Bulatović.\nPrema njegovim rečima, kada su započeli sa korišćenjem Tvitera, taksisti i ostali zaposleni u ovom preduzeću su tu opciju dobro ispromovisali vizit karticama, ali i preko drugih društvenih mreža, Vajbera, Fejsbuka, Instagrama, Pinteresta. „Sve što postoji koristimo i to danonoćno, svih sedam dana u nedelji. Jedino tako možemo da držimo korak s vremenom i zahtevima naših korisnika“, smatra naš sagovornik, i dodaje da u trenutku kada sve taksi službe budu počele da se na isti način služe društvenim mrežama, presudan će biti – kvalitet. „Kao najmlađa taksi asocijacija u Beogradu, osnovana pre pet godina, mi moramo da se više trudimo oko svojih korisnika, i oni to prepoznaju. Što se tiče bezbednosti poručivanja vozila na ovaj način, u principu na Tviteru niko ne daje svoje ime i prezime, već su zaštićeni imenima svojih naloga, a vozila se u najvećem broju zakazuju preko privatnih poruka“, objašnjava Bulatović.\nNenad Glavčić, šef radio mreže „Naxis“ taksija, kaže da ova taksi-kompanija koristi Tviter već dve i po godine, na šta su se i njeni korisnici već uveliko navikli. „Mi smo prezadovoljni jer smo na taj način stekli sigurne mušterije, među kojima ima najviše mladih i poslovnih ljudi. „Naxis“ je veoma aktivan i na Vajberu, ali ima i sopstvenu mobilnu aplikaciju, i ovakvim delovanjem, naših 500 vozača se polako „profiliše“, odnosno pridobija stalne i ozbiljne korisnike, čija vožnja, pre svega, garantuje obostranu bezbednost“, naglašava Glavčić. Fejsbuk stranicu ovog taksi preduzeća „zapratilo“ je oko 2.300 stalnih članova, dok zakazivanje vozila putem Tvitera već obuhvata oko 20-25% od ukupnog broja vožnji, naglašava naš sagovornik. U ovom trenutku „Naxis“ uvodi tablete u svoja vozila i postepeno izbacuje zastarele i bučne radio-stanice, a jedini su koji imaju POS terminale i mogućnost plaćanja platnim karticama.\nNajbitnije je, kaže Glavčić, da se komunikacija sa klijentima nastavlja od početnog kontakta i zahteva za dolazak vozila na određenu adresu. Na taj način se začas odgovori na pitanja gde, za koliko vremena, ili koji auto treba da stigne, a naručilac može lako da bude obavešten i za slučaj da taksi kasni usled saobraćajne gužve. Sve to zajedno doprinosi veoma pozitivnom imidžu kod mušterija. „Osim toga što su u potpunosti besplatne, društvene mreže kao preduzetnička alatka pokazale su se kao sjajna pomoć, a jedini rizik ogleda se u tome što su one otvorene za javnost pa tako svi komentari – pozitivni, jednako kao i eventualni negativni – mogu da budu vidljivi svima. Srećom, pa smo za sada imali veoma malo pritužbi na naš rad“, zadovoljan je šef radio mreže „Naxis“-a.\nOsim ove dve taksi službe, u Beogradu još „Beotaksi“ koristi čitav dijapazon društvenih mreža, dok je „Žuti Taksi“ nedavno uveo posebnu aplikaciju za slepe i slabovide ljude „Taksi na klik“, kojom ovakve osobe mogu na jednostavan način da pozovu taksi vozilo preko svog Android uređaja.\nKlijenti sve vide\nU australijskoj saveznoj državi Viktorija tamošnji taksisti su, u pokušaju da se odbrane od „Ubera“, napravili agresivnu marketinšku kampanju, koja je uključivala i deljenje iskustva mušterija na posebno formiranom Tviter nalogu. Međutim, ovaj pokušaj se ubrzo pretvorio u „autogol“, jer su klijenti masovno počeli da objavljuju negativne komentare i kritikuju melburnške taksiste – njihovu bahatost, nepoznavanje ulica i nehigijenu. S druge strane, njujorške taksi službe su sve veoma aktivne na najpopularnijim društvenim mrežama, gde redovno objavljuju podatke o stanju u saobraćaju i slične korisne informacije.\nU našem neposrednom komšiluku, u Hrvatskoj, „Uber“ je krajem oktobra ušao na velika vrata, uz oštru polemiku koja i dalje traje po ondašnjim medijima. Zagreb ima i dodatan problem jer je u njemu premalo taksista po glavi stanovnika, pa oni moraju da se dovijaju kako znaju i umeju ne bi li privukli mušterije. Osim toga, sajt taxicijene.info dodatno zagorčava život zagrebačkim taksistima jer, na osnovu „Gugl“ mapa, tačno izračunava cenu vožnju od tačke A do tačke B, prema cenovnicima četiri postojeća taksi udruženja. „Eko“ i „Cammeo“ taksiji nude naručivanje i preko zvaničnih sajtova, dok društvene mreže nisu kod svih u upotrebi za ovu opciju, već se više nude sopstvene aplikacije za mobilne platforme.\n„Uber“ protiv svih\nAplikacija koja spaja putnike sa vozilom spremnim da ga preveze na željenu destinaciju, po ceni koja je gotovo uvek povoljnija od redovne taksi usluge bez obzira da li je vozač profesionalac ili amater željan zarade „sa strane“ – „Uber“ je uspeo da potpuno transformiše taksi indsutriju, iako su u toku rasprave da li se sa njegovim usponom desila promena na bolje ili na gore. Mada i klasične taksi kompanije ili udruženja širom sveta nude usluge putem aplikacija, „Uber“ ima najviše potencijalnih korisnika širom sveta. Poređenja radi, njegova aplikacija instalirana je na više od 50 miliona Android uređaja, dok njegov glavni konkurent Lyft ima deset puta manje „instalacija“, a tolika je otprilike razlika u ostvarenom prometu na godišnjem nivou. Sa tolikom bazom potencijalnih klijenata, „Uber“ je opasan izazivač na svakom novom tržištu na koje baci oko, a već je stigao do komšiluka, u Zagreb.\ndruštvene mreže marko-miladinović taksi tviter


Uskoro stiže EON Connect: SBB predstavlja revoluciju u bezbednosti interneta - Advertiser Serbia\nS ovim u veziEONinternetMedijiSBB\nPovodom Dana bezbednosti na internetu, koji se ove godine obeležava 9. februara, vodeće svetske kompanije i najuticajnije organizacije podsećaju na potencijalne opasnosti u digitalnom svetu i važnost bezbednosti na internetu, posebno za decu\nZato najavljuje EON Connect – revoluciju u bezbednosti interneta koja uskoro stiže.\nPrema rezultatima istraživanja u okviru projekta Deca Evrope na internetu, većina dece u Srbiji (86%) koristi internet svakodnevno. Dve trećine, odnosno 65% dece od 9 do 10 godina pristupa internetu svakodnevno preko mobilnih telefona bez adekvatnog nadzora.\nEON Connect, inovacija SBB kompanije, omogućava kontrolu vašeg interneta koji koristi cela porodica.\nUvođenjem prvih televizijskih korisničkih profila na EON-u u junu 2020. godine, SBB je doneo budućnost personalizovane televizije. EON Kids profil, poseban prostor na EON-u namenjen isključivo deci, omogućava potpuno bezbedno gledanje televizije u sigurnom dečijem okruženju.\nEON Connect biće vam saveznik u bezbednom korišćenju interneta, ali i vrhunskom personalizovanom EON iskustvu.


VIDEO: Srušio se avion u Rusiji, 62 mrtvih, sedmoro dece | Novosadski informativni portal 021\nVIDEO: Srušio se avion u Rusiji, 62 mrtvih, sedmoro dece\n07:39 > 10:02\nNiko od 62 putnika i članova posade nije preživeo iz putničkog aviona Boing 737 kompanije "Flaj Dubaji", koji se srušio noćas oko 3.50 po moskovskom vremenu, kod grada Rostov na Donu.\nRuski istražni komitet saopštio je da su najverovatniji uzroci pada putničkog aviona greška pilota ili tehnička greška.\nAvion je leteo iz Dubaija i srušio se blizu piste rostovskog aerodroma prilikom drugog pokušaja sletanja, a potom je i eksplodirao.\nRusko Ministarstvo za vanredne situacije navelo je da je "boing 737-800" loukost aviokompanije "Flajdubai" pao noćas u tri sata i 50 minuta po lokalnom vremenu, kao i da su u avionu najvećim delom bili Rusi. "Avion je pao na tlo i raspao se. Prema preliminarnim podacima, bilo je 55 putnika i sedam članova posade. Svi su poginuli", navedeno je u saopštenju Istražnog komiteta Rusije.\nAvion je pao u okviru aerodromskog područja, oko 250 metara pre početka piste, a ruski mediji navode da su bili loši uslovi vidljivosti. Rusko ministarstvo za vanredne situacije navelo je u saopštenju da šest članova posade nisu bili ruski državljani, ali nije navelo čiji su bili državljani.\nNa Jutjubu se pojavio i navodni snimak pada, ali autentičnost nije potvrđena. U pitanju je snimak sa jedne sigurnosne kamere na kome se vide pad i eksplozija letelice.\nObjavljen je i poslednji razgovor pilota sa kontrolom na aerodromu.


Novac iz budžeta Grada Beograda dobijaju ljudi i organizacije bliski režimu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Novac iz budžeta Grada Beograda dobijaju ljudi i organizacije bliski režimu\nInstitut za evropske poslove uradio monitoring donacija sredstava Beograda nevladinim organizacijama pod nazivom “U čiji džep idu naše pare?”\nNovac iz budžeta Grada Beograda dobijaju ljudi i organizacije bliski režimu\nJ. D.25.11.2021. 12:53\nU budžetu za 2021. godinu, sa oko milijardu i dve stotine miliona dinara (1.229.653.451 dinara), Beograđani i Beograđanke izdvajali su više sredstava za nevladine organizacije (NVO) od bilo kog stranog donatora, rečeno je danas na konferenciji za medije Instituta za evropske poslove.\nKako je ukazano, veliki broj organizacija koje su dobijale novac iz budžeta Grada Beograda osnovan je relativno skoro, novac su dobijala i pravna lica koja su bliska režimu, odnosno nemaju registrovana uduruženja građana, a vidljiva je i sprega tih organizacija sa političkim partijama na vlasti, poput Socijalističe partije Srbije (SPS), i u nešto manjoj meri Srpske napredne stranke (SNS).\nIstaknuto je da je kroz budžetsku liniju 481, koja je namenjena nevladinim organizacijama, Grad Beograd je u proseku izdvajao nešto manje od jedan odsto ukupnog budžeta za dotacije NVO.\nNa konferenciji su predstavljeni rezultati sedmomesečnog istraživanja koje je tim Instituta za evropske poslove realizovao u periodu od januara do jula 2021.\nTibor Moldvai, autor istraživanja, istakao je da se u prethodne tri godine dodela sredstava iz budžeta Grada Beograda za NVO iz godine u godinu smanjivala.\n– Iznos od skoro 14.600.000 evra iz 2019. godine, smanjen je za skoro pet miliona evra, odnosno na 10.438.000 evra. Može se postaviti pitanje da li je to zbog panedmije korona virusa, da li NVO nisu mogle da koriste ova sredstva jer su bila relocirana na druge aktivonosti ili je ovo jasan trend smanjivanja sredstava na koje NVO mogu da računaju od strane Grada Beograd – naveo je Moldvai.\nU istraživanju su obuhvaćeni Sekreterijat za sport i omladinu, Sekreterijat za kulturu, Sekreterijat za finanfije i Sekretarijat za socijalnu zaštitu i Kancelarija za mlade.\n– Sekreterijat za sport i omladinu je implementirao i realizovao po tri konkursa u 2019. i 2020. godini. Iznos koji je podeljen na ovim konkursima predstavlja samo pet odsto ukupnih sredstava koje je Sekretarijat imao u svom budžetu, ostalih 95 procenata je dodeljeno na direktan način, odnosno direktnim dotacijama. Pretprotavljamo da se radi o sportskim klubomima, poput Crvene Zvezde i Partizana i nekih manjih klubova, ali to ne možemo da potvrdimo – ukazao je Moldvai.\nKako je ukazao, novac od Sekretarijata za sport i omladinu dobile su organizacije koje nisu registrovane kao udruženja građana, poput teatar “Talija”, Fakultet za pravno-poslovne poslove “Tesla”, čak i preduzetnik Nenad Nešić sa dva puta po 200.000 dinara.\nMoldvai je naveo da je Sekretarijat za kulturu raspolagao sa oko 300.000.000 dinara u budžetu za 13 oblasti koje je raspisao u konkursima, ali je, kako je objasnio, najviše novac je otišao na direktne dotacije.\n– Imamo organizacije koje su dobijale sredstva za više projekata u okviru jedne oblasti. Sekretarijat nije ostao najdosledniji prilikom dodele sredstava na konkursima – naveo je Moldvai.\nŠto se tiče Sekretarijata za socijalnu zaštitu, od 30 organizacija koje su dobile sredstva na opštem konkursu, njih 17 je osnovano pre manje od 10 godina.\nKada je reč o Kancelariji za mlade, novac je, na primer, dobilo nekoliko teretana i klubova za treniranje, koja su se na konursu predstavila kao sportska udruženja i za predlog projekta podneli “humanitarne predstave” i “različite sportske obuke”.\nIstraživanje je bilo deo šireg projekta pod nazivom “Ka transparentnom trošenju lokalnih budžeta namenjenih nevladinom sektoru”, koje je Institut za evropske poslove implementirao od avgusta 2020. do jula 2021. uz podršku Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) i Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) sa idejom da istraži načine finansiranja organizacija civilnog društva kroz jedinice lokalne samouprave, tačnije Grad Beograd kao najveće jedinice lokalne samouprave u Srbiji sa 17 gradskih opština.\nfinansiranjeGrad Beogradinstitut za evropske poslovekancelarija za mladekonkursinevladine organizacijeSekretarijat za omladinu i sportSekretarijat za socijalnu zaštituSkeretarijat za kulturuBeograd


KOLIKO KOŠTA FINANSIRANJE STRANAKA Raspolažu budžetima većim od nekih opština\nNa političke partije u Bosni i Hercegovini iz budžeta na svim nivoima vlasti – od državnih, preko entitetskih, kantonalnih, pa do gradskih i opštinskih, godišnje se izvoji preko 10 miliona maraka, što je skoro 10 puta veće od budžeta neke manje opštine, kao naprimer Berkovića!\nPrema podacima Centralne izborne komisije BiH, samo u prošloj godini za finansiranje 69 političkih partija iz budžeta je izdvojeno ukupno 10,9 miliona maraka. Najviše novca iskeširano je na račun SDA, čak dva miliona KM, a potom sledi SNSD sa 1,1 milion KM, HDZ BiH sa milion KM, SDP sa 938.729 KM, Savez za bolju budućnost sa 941.504, te SDS sa 818.451 KM, piše Srpskainfo.\nAko se uzme u obzir da neke opštine poput Kneževa, Srpca, Kotor Varoša i slične manje lokalne zajednice, u svojim budžetima imaju na raspolaganju upola manje novca za celu godinu, onda se građani s pravom pitaju zašto daju toliki novac za stranke!\nIako je to pitanje regulisano zakonom koji nalaže da se 0,2 odsto budžeta na svim nivoima vlasti u BiH raspoređuje na političke partije, analitičari smatraju da bi se zakon trebao menjati i da novac, umesto na stranke, ulažemo u otvaranje novih radnih mesta, opremanje bolnica, studentske stipendije i slično.\nSvetao primer dala nam je ovih dana opština Donji Vakuf, nakon što je lokalna skupština donela odluku o obustavi finansiranja političkih stranaka iz budžeta, a novac će, umesto strankama, otići na stipendiranje studenata.\nDa će ovim primerom krenuti i drugi nivoi vlasti u BiH za sada su male šanse, bar sudeći po reakcijama pojedinih političkih partija.\nŠef Kluba poslanika SNSD u Narodnoj skupštini RS Igor Žunić, pozdravio je inicijativu opštine Donji Vakuf, ali navodi da se ne slaže s tim da se potpuno ukinu finansiranja stranaka iz budžeta. Umesto toga, kako ističe on, može se smanjiti iznos finansiranja.\n-Uvek sam za to da se prilično umanji iznos, ali da se ostavi mogućnost da političke partije funkcionišu, odnosno da imaju osnovne uslove za rad – kaže Žunić.\nNi šef Kluba poslanika PDP u NSRS Perica Bundalo, nije saglasan sa ukidanjem novca strankama iz budžeta. On ističe da bi u suprotnom mnoge stranke imale probleme u finansiranju, što bi dovelo do korupcije i raznih drugih nezakonitosti.\nZa razliku od njih šef Kluba poslanika SDS u NSRS Miladin Stanić, ne vidi problem u ukidanju ove stavke u budžetu.\n-Moj lični stav je da stranke ne treba finansirati iz budžeta. Lično bih podržao to, ne govorim u ime stranke – kratko je prokomentarisao Stanić.\nDirektor društvene agencije Munja, nekadašnje Omladinske informativne agencije Jan Zlatan Kulenović, ističe da ne vidi svrhu u bacanju novca na političke partije kada nam istovremeno građani bukvalno bježe iz zemlje zbog siromaštva.\n-Zdravstvo i obrazovanje su slabo opremljeni i jako loše funkcionišu, a o kvalitetu života brojnih građana da ne govorim. Zaista ne treba biti mnogo pametan da se shvati gde je i kome novac potrebniji – kaže Kulenović.\nIstiče da je sasvim sigurno da većina građana s pravom postavlja pitanje zašto se za stranke izdvajaju tolika sredstva umesto da se novac uloži u nešto od čega će svi imati koristi, a ne samo političari.\n-Svaki nivo vlasti ima poseban budžet za stranke, pa onda imate izdvajanja za paušale, mimo profesionalnih ugovora u zakonodavnoj vlasti. Postoji i budžetska stavka da se novac izdvaja za upravne odbore ne samo javnih preduzeća, već i svih javnih ustanova. Obično imate veći broj istih ljudi koji sedi na pet i više različitih mesta i dobijaju iz budžeta određenu mini naknadu – podseća Kulenović.\nDodaje da mimo toga, određeni broj sredstava za koji nema kontrole, kao što su dnevnice, službena putovanja, reprezentacije i slično, opet ide u džepove političara. Kada se sve sabere i oduzme, kako ističe Kulenović, onda je vidljivo da se ogroman novac sleva u džepove političara, mimo onoga što dobija njihova stranka.\n“Novac dati studentima”\nSkupština opštine Donji Vakuf predložila je u četvrtak odluku o obustavi finansiranje političkih stranaka iz opštinskog budžeta. Umesto lokanim političarima, 25.000 KM bi trebalo preusmeriti za stipendiranje studenata. Oko te tačke dnevnog reda složili su se svi odbornici, kao načelnik Huso Sušić.\n-Mladima trebamo dati podsticaj da studiraju i školuju se, a ne da razmišljaju o odlasku iz BiH. Ova tačka je bila predlog, a odluka još nije donesena. Prvo čekamo da vidimo koliko će studenata podneti zahtjev za stipendiranjem, pa ćemo ponovo razgovarati na ovu temu – rečeno je nakon sjednice.


Beta 9. marta 2018. 12:45\nFrancuski ambasador u Srbiji Frederik Mondoloni danas je u razgovoru s premijerkom Anom Brnabić rekao da je Srbija za Francusku „faktor stabilnosti u regionu i najvažniji ekonomski partner“.\nKako je saopštila Vlada Srbije, ambasador je Ani Brnabić uručio pismo pismo premijera Francuske Eduara Filipa i preneo njegovo „opredeljenje za dalje jačanje bilateralnih odnosa sa Srbijom“.\nMondoloni je kazao da Francuska „snažno podržava Srbiju na njenom evropskom putu“ i da je odluka Evropske unije o usvajanju Strategije o proširenju pozitivna jer će dati „dodatni podsticaj Srbiji“ u reformama i ekonomskom napretku.\nBrnabić ukazala je na značaj predstojeće posete ministra spoljnih poslova Francuske Žan-Iva Le Driana Srbiji tokom aprila.\nUkazala je i na značaj posete predsednika Francuske Emanuela Makrona Srbiji u godini kada se obeležava stogodišnjica od završetka Prvog svetskog rata.Sagovornici su kao dobar primer saradnje naveli to što je francuska kompanija „Vanci eroports“ dobila koncesiju za beogradski aerodrom „Nikola Tesla“.


Nezadovoljni meštani Vrbovca skoro mesec dana u blokadi drže zgradu opštine - Medija centar\nDvadesetak građana skoro mesec dana drži u blokadi zgradu opštine Vitina, u selu Vrbovac, koja na Kosovu funkcioniše u sistemu Republike Srbije. Protestuju tražeći posao, ali i zbog kako navode, zapošljavanja ljudi iz drugih opština koji se uopšte ne pojavljuju na radnim mestima i dvostrukih plata. Iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju poručuju da rade na rešavanju problema i potreba građana.\nProtest u selu Vrbovac ispred zgrade Privremenog organa Opštine Vitina, koja na Kosovu funkcioniše u sistemu Republike Srbije, građani su započeli početkom februara ove godine, zbog toga što – kako navode – mnogi zaposleni u ovoj lokalnoj samoupravi ne dolaze na posao, primaju duple plate i što među zaposlenima ima i onih koji uopšte ne žive na Kosovu ili su iz drugih opština. Nekoliko dana kasnije, obišao ih je pomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Ivan Vujić koji je zatražio da obustave proteste i obećao da će za mesec dana proveriti njihove navode.\n“Ponovo smo stupili u blokadu opštine 18. marta, jer Kancelarija za Kosovo i Metohiju nije ispunila ono što nam je obećala kad je bila na razgovoru sa nama 11. februara da će da dođe sa rešenjem 11. marta nakon mesec dana da se vidi problem, da se reši problem i da se predstavi problem svima nama, nije se to desilo i mi smo dalje krenuli sa protestima, nastavićemo sve dok ne bude došao neko iz Kancelarije da rešimo ovaj problem koji traje godinama”, rekla je za Glas Amerike Biljana Uzelac Marinković.\nPredstavnici Kancelarije za KiM u redovnom su kontaktu sa meštanima Vrbovca i Klokota i sa njima je u više navrata na terenu razgovarao pomoćnik direktora Ivan Vujić, saopšteno je Glasu Amerike iz pres službe Kancelarije za Kosovo i Metohiju. Navode da je Vujićeva poslednja nenajavljena poseta bila 17. marta, kako bi se uverio u funkcionisanje Privremenog organa opštine Vitina. Da je Vujić 17. marta obišao Vrbovac potvrđuju i građani koji protestuju.\n“Gospodin Vujić je došao 17. marta i od 76 radnika je zatekao samo četiri radnika i rekao ‘Ja sam zgranut’”. Pa, ako ste zgranuti, rešavajte slučaj. Sam je bio, uverio se kakvo je stanje ovde u opštini, rekao je da će doći sa rešenjem, sad su mu međutim zabranili ulazak i ne znamo šta dalje. Mi ćemo i dalje biti ovde dok se ne reši naš problem”, naveo je Ranko Moskić.\nVujić je, kako ističu iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju, i 21. marta planirao da obiđe ljude koji protestuju, ali mu je Policija Kosova zabranila da uđe na Kosovo. U međuvremenu se i broj onih koji protestuju prepolovio.\n„Bilo je u početku oko pedesetoro nas međutim ta grupa dolaskom gospodina Vujića iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju se povukla. Bilo je ponuđeno 10 radnih mesta verovatno i organizatorima da budu zaposleni i onda se ta grupa namirila i povukla, nama ništa nije rečeno i mi smo i dalje po drugi put ovde“, dodaje Biljana Uzelac Marinković.\nIz Kancelarije za Kosovo i Metohiju ističu da je “ispred zgrade Privremenog organa u Vrbovcu ostala grupa građana među kojima i aktuelni odbornik u opštini Kolokot sa, kako navode, jedne opozicione liste”. Uputili su apel građanima “da ne budu zavedeni ničijim političkim interesima i da se ne koristi blokada opštine i protesti za ostvarivanje bilo čijih političkih ciljeva”.\nMeđutim, danas na protestu u Vrbovcu nije bio nijedan odbornik u Opštini Klokot. Građani poručuju da se ne radi ni o kakvom političkom protestu, već o dugogodišnjim problemima, koji – prema njihovim rečima – mogu vrlo lako da budu rešeni.\n„Problem može da se reši u ovoj opštini, da se skinu iz drugih opština radnici i nas da zaposle tu. Ima radnika iz Novog Brda, Kusca, Šilova, iz Pasjana možda ima, oni da se skinu i naš problem bi bio rešen. Mi da dođemo na njihovo mesto. I duple plate što imaju, platu i po kosovskom i po srpskom sistemu, u školstvu, u prosveti, u zdravstvu po četiri plate imaju ljudi“, rekao je za Glas Amerike Rade Đurić .\n„Rešenje našeg problema jeste da se ukinu duple plate ljudima koji rade u oba sistema u kosovskom i srpskom i da se da otkaz ljudima koji uopšte ne dolaze na posao, a na platnom spisku su i primaju plate i koji nisu iz naših opština ovde, samo rade i primaju plate“, poručuje Tamara Đuzić.\nU odgovoru Glasu Amerike iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije istaknuto je i da se “među onima koji danas iskazuju nezadovoljstvo u Vrbovcu nalaze ljudi kojima je Kancelarija za KiM sagradila kuću, koji rade u institucijama države Srbije lično ili su njihovi članovi porodica tu angažovani i da prioritet za rešavanje problema imaju one porodice koje su socijalno ugrožene i čiji članovi prodica ne rade nigde”.


Za samo sedam dana u teškim saobraćajnim nesrećama na srpskim putevima poginulo je 17 osoba čime je, nažalost, nastavljena crna tradicija tragedija u vreme novogodišnjih praznika i božićnih praznika. Posebnu gorčinu ostavlja podatak da je među nastradalima čak devetoromladih ljudi, starosti od 19 do 23 godine, pred kojima je tek bio život…\nFoto: indeksonline.rs, Facebook / RAS Srbija\nnovi pazar nesreca RAS indeksonline rs, facebook\nNajveća tragedija desila se 26.decembra oko 22 sata na magistrali Novi Pazar-Ribariće kada su u sudaru dva automobila poginula četvorica mladića - Amel Ibrahimović (21), Amar Ujkanović (21), Senad Đerlek (22) i Mithat Hamidović (23) iz sela Lukare kod Novog Pazara. Oni su pili kafu na benzinskoj stanici kada su krenuli da se provozaju i u povratku nastradali na svega nekoliko stotina metara od svojih kuća. Do nesreće je došlo kada je “golf”u kojem su se nalazila četvorica mladića započeo preticanje i direktno se sudario sa „pasatom” i „fordom mondeo”, koji su se kretali iz suprotnog pravca. Svi poginuli su se nalazili u “golfu”.\nSamo dva dana kasnije, 28. decembra, Srbiju je potresla vest o novoj strašnoj nesreći koja se desila na putu iz Šapca prema Valjevu a koja je odnela još tri mlada života. Poginui su Nemanja Aćimović (20) njegova devojka Irena Maksimović (20) i prijatelj Ognjen Pejić (21), oboje iz Valjeva. Oni su se vraćali iz Novog Sada za Valjevo, kada je kod Draginja „pežo 307“ koji je vozio Nemanja prešao u suprotnu kolovoznu traku i direktno se sudario sa kamionom. Troje mladih izgubilo je život na licu mesta, kao i pas kojeg je Irena, na mestu suvozača, držala u krilu. Prema saznanjima „Blica“ obdukcija je pokazala da je Nemanja trenutak pre stravičnog sudara doživeo moždani udar te da je preminuo pre nego što je auto koji je skrenuo u suprotnu traku, udario u kamion.\nPoslednja velika tragedija desila se 1.januara oko 17 časova na periferiji Zrenjanina u neposrednoj blizini industrijske zone kada su u direktnom sudaru automobila poginuli Mira Lakatuš (44) iz Zrenjanina i Stevica Batarika (34) iz Elemira. Uzroci udesa se još uvek utvrđuju. No prema nezvaničnim informacijama koje prenose mediji, do sudara je došlo kada se BMW u kojem se nalazio Batarika, brzinom od oko 200 kilometara na čas zakucao u "pežo" u kojem se nalazila Lakatuševa sa suprugom i decom.\nMjka i sin V.B. (71) i J.B. (51) iz Mustapića kod Kučeva poginuli su 29.decembra uveče u saobraćajnoj nesreći na putu Požarevac-Kučevo, na raskrsnici između sela Boževac i Makce. Oni su se nalazili u „opel astri“, a na koje je „pežoom“ naletela J.P. (30) iz okoline Petrovca na Mlavi, nakon što se na raskrsnici nije zaustavila na znak „stop“. Nakon udesa J.P je uhapšena zbog sumnje da je izazvala tešku saobraćajnu nesreću. Vozač N. Z. (30) iz Batočine uhapšen je jer je BMW-om u Lapovu 28. decembra pregazio i usmrtio Srećka Đokića (19) iz batočinskog sela Žirovnica. Sumnja se da je N.Z. vozio pijan i pod dejstvom opijata a nakon nesreće je pobegao i ostavio nesrećnog mladića na putu da bi se vratio navodno tek posle dva sata kada je navodno njegov otac primetio slupan auto i zajedno sa njim otišao na lice mesta. Bojan Simonović (19) poginuo je u saobraćajnoj nesreći 27.decembra kod Donjeg Milanovca.\nOVO JE UZROK STRAVIČNE NESREĆE Nemanju trenutak pre udesa pogodio izliv krvi na mozak, poginulo troje Valjevaca\nOn se nalazio na mestu suvozača u automobilu marke "opel zafira" kojie se na putu Donji Milanovac - Kladovo sudario sa kamionom marke "MAN". Bojan se u trenutku udesa bio na mestu suvozača i od zadobijenih povreda preminuo je na licu mesta. Kako je Blic pisao, 1.januara oko 5 časova na lokalnom putu u naselju Štavica vozač putničkog automobila nastradao je na licu mesta kada je vozilom sleteo sa mosta u reku Dragobilj a prethodnog dana, 31.decembra oko 17.40 časova vozač jednog automobila nastradao je nakon sudara sa kamionom ma lokalnom putu u Kovačici. Policija je uhapsila D. L. (58) iz okoline Zrenjanina, zbog postojanja osnova sumnje da je 28.decembra u okolini Zrenjanina, upravljajući automobilom marke "micubiši"; naleteo na muškarca (65) koji je vozio bicikl a koji je preminuo je na licu mesta od zadobijenih povreda. Muškarac star oko 50 godina nastradao je 26.decembra kada ga je pregazio autobus prevozničkog preduzeća „Lasta“ oko 21.30 časova na Kragujevačkom putu kod Mladenovca, u naselju Vlaško Polje. Prema navodima medija on je ležao na kolovozu u trenutku kada je preko njega prešao autobus.\nU vreme praznika češće pogibije na putevima\nMnistarstvo unutrašnjih poslova u više navrata pokušalo je da upozori vozače da budu maksimalno oprezni u vreme praznika, podsećajući na prošlogodišnju crnu statistiku po kojoj su u vreme novogodišnjih i božićnih praznika 22 osobe izgubile život. Apeli, nažalost, nisu urodili plodom...\n-Tokom novogodišnjih i božićnih praznika 2021. godine 22 ljudi je izgubilo živote u saobraćajnim nezgodama. Na našim putevima u saobraćajkama gine više učesnika u saobraćaju nego u redovnim okolnostima. MUP apeluje na građane da u prazničnim danima poštuju saobraćajne propise i odgovornim ponašanjem u saobraćaju sačuvaju svoje živote i živote svojih sugrađana, izjavio je ranije načelnik Uprave saobraćajne policije Slaviša Lakićević. Policija je njaavljivala da će tokom novogodišnjih i božićnih praznika, sprovoditi mere pojačane kontrole saobraćaja a da će akcenat biti na otkrivanju prekršaja koji najviše doprinose saobraćajnim nezgodama i težini posledica nezgoda - upravljanju vozilom pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci, prekoračenju brzine i nekorišćenjeu sigurnosnog pojasa. No, samo u toku novogodišnje noći dogodila se čak 141 saobraćajna nesreća, a jedna osoba je izgubila život, dok je ih je 50 povređeno.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije još jednom apeluje na građane da tokom praznika poštuju saobraćajne propise i odgovornim ponašanjem sačuvaju svoje i živote svojih sugrađana.\nSaobraćajna nesreća Tragedija Srbija


Novosti\t13.04.2018 14:30\nPojedini mediji navode da je Biković stavio tačku na vezu sa Ruskinjom još oko Nove godine, ali zbog premijere pomenutog filma nisu želeli da govore o tome.\nSvoju sadašnju devojku, prelepu Barbaru, upoznao je u januaru tokom boravka u Beogradu i to preko zajedničkih prijatelja. Ljubav je odmah planula, a manekenka je početkom marta otputovala u Moskvu kako bi provela vreme sa svojim dragim, o čemu svedoče i fotografije na društvenim mrežama.\nMada Barbara nije poznata našoj javnosti, lepa manekenka, rodom iz Valjeva, izuzetno je uspešna u svetu modelinga. Bila je zaštitno lice modnog brenda "Tom Tejlor", pre toga je radila u Parizu, Milanu i Šangaju, a 2011. proglašena je za "Elitovo lice" godine. Nema sumnje da će posle ovoga vladati veliko interesovanje za Barbaru.


(VIDEO) NEVIĐENE TAJNE LOKACIJE: Ovih 7 mesta nećete naći na Gugl mapi! | WebTribune\nHome SPEKTAR (VIDEO) NEVIĐENE TAJNE LOKACIJE: Ovih 7 mesta nećete naći na Gugl mapi!\nMeđu sedam tajnih mesta koja ne mogu da se vide na Gugl mapi su vazdušna baza Volkel, Agencija za državnu bezbednost Tajvana, NATO baza Galenkirhen, Izrael i granica SAD i Meksika, objavio je portal Biznis insajder.\nNjihovo ogromno sedište ima samo jedan putni prilaz i toliko je tajno da ga nije mguće videti na satelitskim snimcima. Što se Izraela tiče, neke snimke je moguće videti iz vazduha, ali ih nijemoguće povećati, a sve zgrade su zamućene.\nČini se, kako se navodi, da je to namerno zato što je slična situacija sa svim delovima Izraela.


Da li će Mali biti šef kabineta Brnabićeve - 20.06.2017, Sputnik Srbija\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da ne želi da spekuliše o navodima da će biti šef kabineta Ane Brnabić. 20.06.2017, Sputnik Srbija\nvlada srbije, ana brnabić, siniša mali, srbija, vesti\n© Tanjug / Rade PrelićGradonačelnik Beograda Siniša Mali\n„Ne bih se bavio spekulacijama, bavim se stvarima koje vidite — završetak investicija koje smo započeli i pokretanje nekih novih investicija u našem gradu. To mi je važno i time se bavim“, rekao je Mali, koji je danas otvorio saobraćajnicu za pristup Prokopu.\nOn je istakao da Brnabićevu zna dosta dugo i da misli da je ona prava osoba na pravom mestu.\nPrema njegovim rečima, Brnabićeva je osoba od integriteta, stručna, potpuno posvećena, voli Srbiju.\n„Mislim da će sigurno imati dobre rezultate na novom poslu“, rekao je Mali.\nUpitan da li bi bio šef njenog kabineta, on je ponovio da je Brnabićeva sjajna osoba koja će dobro obavljati svoj posao, „a ko će biti njen šef kabineta, to je valjda i njena odluka“ i da on ne bi o tome spekulisao.\nNa pitanje da li bi pristao na tu funkciju ako bi mu bila ponuđena, Mali je ponovio da ne bi da ulazi u spekulacije dodavši da je već „odlazio sa funkcije gradonačelnika desetak puta, a da su ga videli na mestu guvernera NBS, novog direktora ’Etihada‘ u Londonu, ambasadora u UAE“.\nMali je istakao i da nikada nije bila bolja saradnje između Vlade Srbije i Grada Beograda i da je siguran da će se ta saradnja nastaviti i sa Anom Brnabić.\n„Ko god da bude čiji god šef kabineta, saradnja Vlade i Beograda mora da se nastavi“, zaključio je Mali.


Uskoro inicijativa za formiranje međunarodne komisije o Srebrenici!?\nSrijeda, 8.01.2020., 10:17 Srijeda, 8.01.2020., 09:22\nBeograd i Banjaluka bi mogli uskoro da pokrenu zajedničku diplomatsku inicijativu da se formira međunarodna komisija o ratu u BiH i događajima u Srebrenici.\nKako pišu Večernje novosti, ova ideja postoji već dugo, ali da je ponovo “reaktivirana” nakon što je britanska vlada objavila povjerljiva dokumenta u kojima se potvrđuje da su napad Srba na Srebrenicu u julu 1995. isprovocirale bošnjacke snage kao i da rukovodstva Republike Srpske i Srbije nisu organizvala ni naredila zločine.\nNovosti podsjećaju da dešavanja u Srebrenici već istrazuje nezavisna Komisija za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji koju je u avgustu 2018. godine formirala vlada Republike Srpske. Komisija bi do kraja godine trebalo da završi izvještaj i predstavi ga institucijama u Banjaluci.\nMilorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica kaze za Novosti da je dokument britanske obaviještajne sluzbe, a koji se odnosi na Srebrenicu, ustupljen ovoj komisiji.\n– Britanski dokument na 200 stranica potvrdio je tezu da u RS nije postojao nikakv plan za zločin. Ipak, Srbima je presuđivano za genocid. Da sve bude još gore i Britanija, koja je imala dokument iz kojeg se vidi da Srbi nisu planirali zločin u Srebrenici, poslala je Rezoluciju o genocidu u Srebrenici Savjetu bezbjednosti UN. Ovo je veliki apsurd, Britanija ima dokument svojih službi koji kaze da to nije tačno, a podnosi rezoluciju o Srebrenici – kaže Kojić.\nOn objašnjava da jedan takav dokument obaviještajnih sluzbi, eventualno, može dovesti do ponavljanja postupaka u krivičnim predmetima koji su već okončani pred pravodsujem. Takođe, potencijalno bi mogao da pomogne i onima protiv kojih se trenutno vodi postupak.


BEOGRAD- Letnja kupališna sezona na beogradskom izletištu Ada Ciganlija biće otvorena 24. juna, najavio je direktor Javnog preduzeća (JP) "Ada Ciganlija" Zoran Gajić. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Trka "Duel u venčanicama" u kojoj će učestvovati oko 200 pripadnica lepšeg pola biće održana u nedelju, 19. juna u centru Beograda, najavili su organizatori. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Delovi biciklističke staze, koja se pruža od Sportskog centra "Milan - Gale Muškatirović" do Ade Ciganlije, rekonstruisani su i ona će nakon obeležavanja, koje će biti završeno za sedam dana, biti potpuno spremna za Beograđane, izjavila je direktorka Direkcije za puteve Ivana Vuletić. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Grad Beograd i Sekretarijat za obrazovanje će i ove godine stipendirati 163 talentovana studenta Beogradskog univerziteta, koji su svojim visokim prosekom i zalaganjem zaslužili vrednu pomoć. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Grad Beograd je finansijski pomogao odlazak takmičara Beogradskog karate saveza na 9. regionalno prvenstvo Evrope u Ankari, na kome su beogradski reprezentativci osvojili četiri medalje. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Manifestacija "Beogradski karneval brodova 2011" biće održana 2. jula u srpskoj prestonici, saopštila je Turistička organizacija Beograda (TOB). Kompletan tekst


Najavljen auto koji postiže 500 km/h | Kodex.ME\nNa prestižnom Sajmu automobila u Ženevi (8-18. mart) svijetu će biti predstavljen najnoviji hiperautomobil za koji se najavljuje da je najbrži na svijetu.\n23. 01. 2018 - 21:51 Autor: Kodex\nTajanstvena kompanija Corbellati Hypercars predstaviće svoj ponos karakteristično nazvan Missile (raketa).\n"Raketa" pod haubom ima 9.0-litarski V8 motor koji proizvodi čak 1.800 KS pri monstruoznih 2.350 Nm obrtnog momenta, uparen sa šestostepenim mjenjačem i pogonom na zadnju osovinu.\nAutomobil je dug 4,67 metara, širok 2,04, a visok 1,17m, skoro kompletno napravljen od karbon fibera.\nIza ovog vozila je dosta misterije, prije svega u vezi sa kompanijom za koju se ne zna ni iz koje je zemlje, pa mnogi sumnjaju da li uopšte ovaj automobil postoji.\nVlasnik kompanije je navodno Italijan Demetrio Corbellati, poznata je adresa kompanije u Španiji, ali je registrovana i u Češkoj, u Pragu.\nZna se samo da je u pitanju porodica Corbellati koja je već 70 godina poznata po proizvodnji nakita i umjetnicima, a ističe se da su posljednje generacije svoju strast prema sportskim automobilima odlučile da obilježe novom avanturom koja će nastaviti tradiciju ove porodice.\n"Naš cilj je da stvorimo automobil jedinstvenih performansi i jedinstvenog dizajna, baš poput nakita. Najbrži dragulj na svijetu", navodi se na sajtu kompanije.


Nedimović otvara ovogodišnju “ Kupusijadu “ u Mrčajevcima – Agropress\nNedimović otvara ovogodišnju “ Kupusijadu “ u Mrčajevcima\nČačak, Mrčajevci – Tradicionalna turističko-gastronomska manifestacija „Kupusijada“, ove godine će biti održana od 15. do 17. septembra u Mrčajevcima.\nProgramom, 15. po redu „Kupusijade“, predviđen je bogat kuluturno-umetnički program, izložbe i sportska nadmetanja.\nNajatraktivniji deo programa je takmičenje za izbor najboljeg „svadbarskog kupusa“, pripremljenog u zemljanom loncu. Najboljim takmičarima, u kategorijama – „Celo selo kuva“, „Ekipe“ i „Pojedinci“, biće dodeljene nagrade „Zlatni“, „Srebrni“ i Bronzani lonac“.\nManifestacija počinje u petak, u 17:00 časova, kada će nakon Narodnog višeboja, u muzičkom delu programa „Obrenovanje“, nasupiti borojni muzički izvođači i folklorne grupe i specijalni gost programa, Olivera Katarina.\nSvečano otvaranje manifestacije je u subotu, 16. septembra u 18:00 sati, uz obraćanje ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislava Nedimovića i gradonačelnika Čačka, Miluna Todorovića.\nProglašenje pobednika 15. „Kupusijade“, biće održano u nedelju u 18:30 časova, a zatim će uslediti zajednički koncert KUD-a „Dule Milosavljević“ iz Čačka i KUD-a „Ivo Lola Ribar“ iz Beograda.\nKupusijada mrčajevci nedimović\nNedimović – Stiže pomoć za štetu od suše


Mada je na tržištu nekretnina u prvom polugodištu ove godine zabeležen pad prometa od 14 odsto u odnosu na isti period 2019, u čemu je epidemija koronavirusa imala uticaja, mere zaštite poput karantina i samoizolacije u prvom naletu kovida-19 doprinele su naglom porastu interesovanja za kupovinu vikendica.\nRepublički geodetski zavod je u polugodišnjem izveštaju nedavno objavio da je za prvih šest meseci 2020. godine interesovanje za kupovinu vikendica poraslo blizu 40 odsto, u odnosu na isti period prošle godine.\nGeodeti su naveli da je sklopljen 551 ugovor, najviše u regionu Vojvodine.\nČitajući polugodišnji izveštaj, uočava se da se u Sremu najbolje trgovalo vikendicama, pošto je u opštini Inđija skopljeno najviše kupoprodajnih ugovora – 98, potom u Novom Sadu – 35, Sremskim Karlovcima – 28…\nza 200.000 evra prodata najskuplja vikendica u Inđiji\nMada nije navedeno gde se kuće za odmor tačno nalaze, osim da na tristički atraktivnim lokacijama nije zabeležen značajan broj kupoprodaja, zna se da su kuće za odmor izgrađene u vikend-naseljima u blizini Dunava, na Fruškoj gori i u neposrednoj blizini specijalnih rezervata prirode. Naveden je podatak da su primetno porasle kupoprodaje vikendica čije su cene bile iznad 20.000 evra, što može ukazati na to da su kućama cene porasle, da su novi vlasnici birali vrednije nekretine i da je na to uticala epidemija koronavirusa.\nTags: inđija, korona virus, Republički geodetski zavod, vikendice\nPrirodno-matematički fakultet osvojio prvi koordinatorski projekat vredan blizu milion evra\nMališani u PU „Sunce“ dobili 3 nove sobe


Zajam online Mostar – apliciraj online i novac podigni isti dan – Kredi.ba\nZajam online Mostar – apliciraj online i novac podigni isti dan\nSvima nama je ponekad hitno potrebna finansijska pomoć, a zajmovi online Mostar nude rješenje za sve finansijske probleme. Ukoliko vas interesuje zajam online, a niste bili sigurni o čemu se tačno radi u tekstu vam donosimo detaljne informacije o tome šta je zajam online, kako aplicirati i koji su uslovi.\nZahvaljujući modernim tehnologijama, više ne morate čak ni fizički da se pojavljujete u poslovnici sa obimnom papirologijom. Tradicionalna mikrokreditna zaduživanja su stvar prošlosti, zahvaljujući novim modernim finansijskim servisima koji nude zajam online Mostar. Proces apliciranja ne traje više od 15 minuta, a novac podižete već isti dan u najbližoj pošti grada Mostar sa poštarskim brojem 88000.\nUkoliko se nalazite u gradu Mostar i želite aplicirati za zajam online objasnićemo vam proceduru apliciranja.\nSačekajte poziv operatera sa pozivnog broja +38736\nPodignite novac u najbližoj pošti sa poštarskim brojem 88000 u gradu Mostar\nDa je zajam online Mostar svakim danom sve popularniji svjedoči činjenica i da je od 105797 stanovnika čak 35% do sada imalo iskustva sa ovakvim vidom zaduživanja. Razlog tome je jednostavnost i brzina za razliku od mikrokreditnih organizacija koje zahtjevaju mnogobrojne dolaske u poslovnicu sa obimnom papirologijom.


Migranti na bosanskohercegovačko-hrvatskoj granici, oktobar 2018.\nPremijeri zemalja Višegradske grupe su posle sastanka u Pragu sa predsednicima vlada zemalja Zapadnog Balkana usvojili u četvrtak (12. septembar) deklaraciju u kojoj traže osetno ubrzavanje integracije Zapadnog Balkana u Evropsku uniju (EU) a kao novi argument u prilog proširenju za članice koje su od njega umorne naveli su problem ilegalne migracije i bezbednost EU.\n"Da EU nije zaspala i da je primila Severnu Makedoniju i Srbiju među članice EU danas ne bi bilo toliko nelegalnih migranata u Evropi. Mogli smo da sprečimo nelegalnu migraciju. Taj prostor moramo da ispunimo. Te zemlje moramo da primimo u EU", kazao je na zajedničkoj konferenciji za novinare premijera Poljske, Slovačke, Mađarske i Češke mađarski premijer Viktor Orban.\n"Trajno smo veliki zagovornici bliskih odnosa Zapadnog Balkana i EU i dogovorili smo se i danas usvojili deklaraciju u kojoj izražavamo zajedničko ubeđenje da je politika proširenja zaista najefikasniji način da se obezbedi stabilnost, bezbednosti i prosperitet na Zapadnom Balkanu a to znači i bezbednost Evrope", kazao je češki premijer Andrej Babiš.\n"Politika ne voli vakuum. Ako mi u EU ne učinimo ponudu Zapadnom Balkanu vrlo aktivne će biti zemlje kao Rusija, Turska i Kina. Države Zapadnog Balkana su evropske i prirodni partneri EU", kazao je poljski premijer Mateuš Moravjecki.\nMilion eura pomoći Češke za nadzor granice BiH\nDruga šansa za umirovljene hrvatske policajce 'u dobroj kondiciji'\nKao i premijer Babiš, kada je kazao da ujedinjenje Evrope neće biti završeno dok u EU ne uđu zemlje Zapadnog Balkana, i premijer Moravjecki je naveo da pored toga što je učlanjenje Zapadnog Balkana u EU važno za izradu mehanizma sprečavanja velikih talasa migracije, takođe bezbednost EU i kontinenta povećaće i razvoj infrastrukture, železnice, puteva, gasovoda i konektora u pravcu sever-jug.\n"Naš sastanak je prvi u ovom formatu na nivou premijera. Šaljemo signal da se što pre prihvate nove članice EU. Moraćemo da ubedimo neke članice EU da proširenje na Zapadni Balkan neće biti breme. Moramo da ih ubedimo da je to strateška investicija u bezbednost i da koristi daleko prevazilaze bojazni", kazao je slovački premijer Pelegrini.\n"Očigledno je iz istorije da Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija, a takođe i Albanija, imaju interes da budu deo EU. Ubeđeni smo da to nije opterećenje nego šansa. EU će biti jača ako primimo te balkanske države, i one koje nisam pomenuo. Podržavamo sve", kazao je premijer Orban.


ETC: pretpandemijski nivo putovanja u Evropi se neće postići pre 2024. | Turistički žurnal\nPotražnja za putovanjima u Evropi, zbog visoke stope vakcinacije, spremna je za brži oporavak. Ipak, potpuni oporavak, odnosno dostizanje rezultata od pre početka pandemije, ne očekuje se pre 2024. godine.\nNajnoviji tromesečni izveštaj “Evropski turizam 2021. – trendovi i perspektive” Evropske komisije za putovanja (ETC) nastavlja pratiti uticaj COVID-19 na sektor, ispitujući kako se aktivnost putovanja oporavlja usred trenutnog talasa zaraze i programa vakcinacije koji su u toku.\n“Iz našeg najnovijeg tromesečnog izveštaja ‘European Tourism Trends & Prospects’ jasno je vidljiva kritična uloga programa vakcinacije u pomaganju povratka putovanja. Uvođenje vakcina protiv COVID-19 bilo je ključno za ublažavanje zahteva za ulazak i povećanje privlačnosti putovanja tokom letnje sezone. Međutim, napori na vakcinaciji neće biti dovoljni. Kako se približavaju zimski meseci, imperativ je da Evropa nastoji dodatno obnoviti slobodu kretanja primenom holističkijih i koherentnijih pristupa za putovanja unutar i izvan EU”, komentarisao je izveštaj Luís Araújo, predsednik ETC-a.\nEvropa trenutno ima najvišu stopu vakcinacije od svih svetskih regija, pa se očekuje povećana potražnja za putovanjima. Naime, evropske destinacije u letnjoj sezoni već su ostvarile veću potražnju od očekivanog, zahvaljujući uspešnim programima vakcinacije.\nSvakako, stvaranje EU digitalnog sertifikata bilo je temeljno za osiguranje sigurnog putovanja širom regije i pomoglo je u pojednostavljenju prekogranične mobilnosti.\nIntra-regionalna putovanja kao rezultat su doživela porast i trebala bi činiti 85% evropskih međunarodnih dolazaka u 2021., u odnosu na 77% u 2019. godini.\nUočeni oporavak putovanja različit je među destinacijama, a najbolje su prošle one koje su ranije otvorile svoje granice za vakcinisane putnike. Kao prva nacija koja se ponovno otvorila za turiste bez COVID-a, Grčka je ostvarila najsnažniji oporavak u noćenjima (-19% u odnosu na 2019.), iako su strani dolasci bili slabi.\nNajveći rast dolazaka u odnosu na stopu iz 2019. zabeležen je u Hrvatskoj (-37%), koja je uspela svoj izvanredni učinak proširiti i izvan sezone, ostvarivši 1,9 miliona dolazaka turista u septembru. Nasuprot tome, Češka (-94%) je zabeležila najoštriji pad sa strogim merama protiv COVID-19 produženim tokom cele godine.\nNa temelju podataka za razdoblje od jula do septembra sve evropske destinacije imale su viši nivo popunjenosti hotela ovog leta u odnosu na 2020. Nekoliko destinacija izvestilo je o stopi popunjenosti od blizu 70%, uključujući Sloveniju, Ujedinjeno Kraljevstvo, Monako i Tursku.\nRast broja evropskih putnika u avio prometu dobio je zamah tokom juna (-69%), jula (-57%) i avgusta (-49%) u poređenju s nivoima pre pandemije, iako je globalni prihod od putničkih kilometara u avgustu ostao upola manji od nivoa pre COVID-19. Relativno poboljšanje tokom letnjih meseci uglavnom je podstaknuto potražnjom za domaćim avio prevozom.\nIako su evropska putovanja napravila pozitivne korake u 2021., pred nama je još dug put jer su dolasci međunarodnih turista u Evropu pali za 77% na polovini godine. Sporije uvođenje vakcinacije u istočnoj Evropi i na nekim velikim tržištima može potencijalno odgoditi oporavak, što predstavlja dugotrajni negativan rizik.\nETC je takođe primetio značajan nedostatak putnika na dugim relacijama, pri čemu su dolasci iz SAD-a u Evropu ostali na 90% ispod nivoa iz 2019. za jednu trećinu prijavljenih odredišta.\nOdsutnost kineskih turista takođe se jako osetila u celoj Europi, pri čemu su sva odredišta prijavljivala pad od preko 90% u odnosu na 2019.\nUopšteno, predviđa se kako će do kraja 2021. međunarodni dolasci turista u Evropu biti 60% ispod 2019, a razlog su brojni faktori.\nTo uključuje stalne promene ograničenja i politike COVID-19, obnovljene epidemije i zbrku oko sistema putovanja EU-a označenog bojama koji se različito primenjuje na evropskim destinacijama.\nUsvajanje različitih sistema za prihvatanje vakcina, koje nisu priznate od strane Evropske agencije za lekove, takođe bi moglo nastaviti uticati na odredišta koja se uveliko oslanjaju na putovanja iz velikih udaljenosti.


Kacin: Na potezu je Beograd\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin doputovao je u Beograd kako bi procenio situaciju pre podnošenja Evropskoj uniji nacrta izveštaja o Srbiji. Kacin je poručio da je preduslov za usvajanje ovog izveštaja ratifikacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU u srpskom parlamentu\nTakođe, zeleno svetlo za primenu prelaznog trgovinskog sporazuma zavisi od procene saradnje Srbije sa Haškim tribunalom.\nJelko Kacin stiže u Beograd u trenutku kada opozicija u Srbiji najavljuje opstrukciju predstojeće skupštinske sednice, na čijem je dnevnom redu ratifikacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU. Kacin je uoči posete izjavio da dok parlament ne potvrdi Sporazum sa Briselom, usvajanje izveštaja o Srbiji neće biti moguće:\n“Prema planu, izveštaj bi mogao biti usvojen krajem desetog, početkom jedanaestog meseca, ali porcedura u našem parlamentu traje neko vreme. Zato na drugoj strani očekujemo da Srbija što je moguće pre ratifikuje Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, jer bez potvrđivanja tog Sporazuma nisu stvoreni proceduralni preduslovi da damo nacrt ovog izveštaja u proceduru u Evropski parlament.”\nKacin navodi da će odobravanje primene prelaznog trgovinskog sporazuma sa Srbijom, najverovatnije ići uporedo sa procenom glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca o saradnji sa tim sudom:\n“Ovo što je sada napravljeno sa Karadžićem je veliki korak u tom pravcu, ali sada kada se ovde u Srbiji našao čovek za koga su se svi zaklinjali da ga nema u Srbiji, Evropska unija realno očekuje da se pojavi i Mladić i da se sam uz pomoć srpske države, što je moguće pre, nađe u Hagu. Kada je to završeno, onda stvarno ne vidim nijedan veliki problem koji bi mogao još sputavati Srbiju na putu ka bržem približavanju Evropskoj uniji.”\nI dok Brisel čeka izručenje drugog najtraženijeg haškog begunca Ratka Mladića, sudeći po najavama opozicije, u parlamentu Srbije čekaće se na ratifikaciju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nIz Srpske radikalne stranke najavljeno je da će u nastavku sednice 2. septembra, insistirati na raspravi o odgovornosti za incidente na njihovom mitingu podrške Radovanu Karadžiću, dok je Koštuničina Demokratska stranka Srbije najavila da će govoriti o kršenju poslovnika, odnosno o tome zašto opozicioni predlog rezolucije o Kosovu nije na dnevnom redu. I pored ovakvih najava, ministar odbrane iz redova demokrata Dragan Šutanovac nada se da će parlament 2. septembra, početi da raspravlja o tačkama koje su na dnevnom redu:\n“Ono što je zabrinjavajuće to je da se pojedini poslanici opozicije ponose time što su zakočili rad parlamenta, ali moram da kažem da to zakočenje rada parlamenta znači zakočenje Srbije. Interes svakog je da se što je pre moguće otkoči rad parlamenta, i da novac napokon krene da se sliva u Srbiju. Verujte mi, zaista na granicama Srbije veliki broj kompanija čeka da vidi da li će Srbija krenuti ka Evropi na način na koji smo obećali.”\nŠutanovac je ovako prokomentarisao pisanje pojedinih medija da italijanski "Fijat" neće staviti paraf na ugovor o preuzimanju kragujevačke "Zastave" sve dok se u skupštini ne ratifikuje Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU. Na brojne posledice kašnjenja u ratifikaciji SSP-a upozorava i generalni sekretar Evropskog pokreta u Srbiji Maja Bobić:\n“Rezultat može biti da neće stupiti na snagu prelazni Sporazum, što znači novo odlaganje liberalizacije trgovine da zemljama Evropske unije, koje su naš najveći ekonomski saradnik. I kasnije, u formalno - političkom smislu približavanja Evropskoj uniji kasni aplikacija za kandidaturu, što onda povlači i neke druge materijalne i političke konsekvence.”


Izvor: B92, 19.Sep.2018, 00:52\nU pokušaju masovnog bega iz zatvora na saveru Brazila, poginulo je sedam zatvorenika, a povređeno je troje.\nKako prenosi AP, to se dogodilo u utorak, a zvaničnici zatvora saopštili su da su šestoricu zatvorenika ubili drugi zatvorenici, a da je spaljeno telo još jednog pronađeno u zatvoru u Altamiri kao i da su trojica povređenih prevezeni u bolnicu.\nDržavni zvaničnici su saopštili da je u pokušaju bega kroz ventilacione cevi zatvora učestvovalo 120 zatvorenika.\nKapacitet zatvora podrazumeva 208 zatvorenika, a ovaj zatvor je brojao njih 374.\nKako agencija prenosi, zatvorski zvaničnici su dodali da su u pokušaju bega zatvorenici uništili rešetke, ambulantu i druge kancelarije, a da je u nekim delovima zatvora čak izbio i požar koji je ubrzo ugašen.\nZatvorski zvaničcnici nisu potvrdili da je iko od zatvorenika uspeo da pobegne.\nBrazil: U pokušaju masovnog bekstva poginulo sedmoro zatvorenika\nU pokušaju masovnog bega iz zatvora na saveru Brazila, poginulo je sedam zatvorenika, a povređeno je troje...Kako prenosi AP, to se dogodilo u utorak, a zvaničnici zatvora saopštili su da su šestoricu zatvorenika ubili drugi zatvorenici, a da je spaljeno telo još jednog pronađeno u zatvoru u Altamiri,...


ERSTE blog: Dnevno noćni trezor – Kako može pomoći vašem poslovanju? – Bankar.me\nJuly 17, 2017 BANKE, CRNA GORA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrednosti ovog načina uplate gotovine su brojne. Prije svega, ne zavisite od radnog vremena filijale banke prilikom uplaćivanja sredstava na vaš račun, već vam je vaš lični “šalter” dostupan 24 sata svakog dana u godini. Takođe, na ovaj način ste osigurani i sa bezbjednosne strane, jer ukoliko koristite redovno usluge dnevno-noćnog trezora, smanjujete i rizikkoji sa sobom nosi raspolaganje većom količinom gotovine u vašem maloprodajnom objektu.\nNadam se da vam je ovaj kratak blog post pomogao da bolje razumijete način na koji funkcioniše usluga dnevno-noćnog trezora i kako vam ova usluga može pomoći, a sve u cilju poboljšanja poslovanja u svim segmentima u kojima je vaše preduzeće zaista dobro. Želim vam uspjeh u daljem poslovanju!\nAleksandar Šćepanović, rukovodilac Službe obezbjeđenja u okviru Sektora upravljanja imovinom Izvor: blog Erste banke


U Kikindi vodeći karcinom pluća i dojke – TV Kikinda\nRegistar malignih bolesti Severnobanatskog okruga postoji od 2007. godine.Ovaj dokument podrazumeva organizovano prikupljanje, unos, čuvanje, analizu i interpretaciju podataka o osobama obolelim od raka. Prema rečima dr Tatjane Karać, načelnice Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Zavoda za javno zdravlje podaci za 2017. godinu još uvek nisu u potpunosti prikupljeni:\n-Za 2017. godinu nemamo unete podatke o ljudima koji su se lečili u Beogradu i u Sremskoj Kamenici. Prema informacijama sa kojima raspolažemo u 2017. godini registrovana je 531 osoba obolela od malignih bolesti. To je manje u odnosu na 2016. godinu.\nOd malignih bolesti u 2017. godini u severnom Banatu obolelo je 258 žena i 231 muškarac.\n-Kod najvećeg broja muškaraca registrovan je karcinom pluća tako da je 56 njih obolelo u severnom Banatu, a u Kikindi 34. Ovaj karcinom najčešće se javlja kod muškaraca od 65 do 69 godina. Na drugom mestu je kolorektalni karcinom, na trećem je malignu tumor prostate – dodala je dr Karać.\nKod žena vodeći je karcinom dojke. U 2017. godini ova bolest registrovana je kod 63 žene u severnom Banatu, od kojih je 34 Kikinđanki. Najčešće obolevaju žene od 60 do 64 godine.\n-Na drugom mestu po učestalosti je kolorektalni karcinom, sledi rak pluća, a zatim dolaze karcinomi materice, grlića materice i jajnika – kaže naša sagovornica.\nKada je rak grlića materice u pitanju najčešće se javlja kod žena od 35 do 39 godina. Kako napominje dr Karać rana dijagnostika karcinoma dojke daje dobre rezultate u daljem lečenju:\n-U kikindskoj Bolnici postoji mamograf, međutim skrining na rak dojke još uvek nije počeo. Planira se da se on uvede ove ili naredne godine.\nSaveti lekara su da prvi mamografski pregled žene urade sa 45 godina, dok je preporuka Svetske zdravstvene organizacije da se prva mamografija radi sa 40 godina.\n← “Velikoselke” uručile donaciju Bolnici Otvoren park prijateljstva “Narvik” →


Televizija 02.01.2020 22:08:28\nNOVA-S-24-MINUTA / Emisija "24 minuta sa Zoranom Kesićem" od februara na Nova S\nBeograd (MEDIA EXPRES) / 2. januar 2020. / Novu sezonu humoristično-satirične emisije "24 minuta sa Zoranom Kesićem" gledaoci će od februara moći da prate na televiziji Nova S, saopšteno je iz kompanije United Media.\nIzvršna direktorka Aleksandra Subotić izrazila je zadovoljstvo što se Novoj pridružuju Zoran Kesić i njegov tim "koji godinama unazad stvaraju neverovatne emisije u kojima informišu građane o najvažnijim političkim zbivanjima, na sebi svojstven način kritikuju anomalije i konstantno nam ukazuju na nepravde i laži u društvu".\n- Dolaze na televiziju koja je slobodna, nezavisna i objektivna u pravom smislu tih reči, koja u praksi pokazuje kako izgleda program koji se pravi bez pritisaka i cenzure ali i kako izgleda nepristrasno izveštavanje kada novinari nisu zaplašeni. Verujem da će se na Novoj osećati kao kod kuće – izjavila je izvršna direktorka kompanije United Media.\nZoran Kesić raduje se dolasku na Novu S.\n- Uzbuđeni smo što ćemo, posle dužeg vremena, konačno na jednoj televiziji imati jaku konkurenciju. To će nas motivisati da budemo još bolji, smešniji, oštriji i kvalitetniji. Svim našim gledaocima želim srećnu Novu S – poručio je Kesić.\n"24 minuta" se pridružuje ekipi vrhunskih novinara koju je Nova okupila od marta prošle godine, kada je počela emitovanje programa. Prema merenjima TvBeat-a, televizija Nova je stalno u prvih pet najgledanijih televizija u Srbiji zahvaljujući emisijama kao što su "Utisak nedelje" Olje Bećković, "Veče sa Ivanom Ivanovićem", popodnevnom programu Maje Nikolić i Nataše Miljković "Među nama", "Mentalnom razgibavanju", emisijama iz produkcije Insajdera, kvizu "Totalni obrt", kulinarskoj emisiji "Mr.Kitchen" i novoj emisiji o zdravlju "Zdravi sad dr Katarinom Bajec".


Vesti online / Vesti / Srbija / Koalicija Albanaca predala izbornu listu\nRiza Halimi je nosilac liste koalicije "Albanaca Preševske doline"\nKoaliciju čine četiri stranke iz Preševa, Bujanovca i Medveđe, a nosilac liste je Riza Halimi (predsednik stranke Partija za demokratsko delovanje). U koaliciji su još i Pokret za demokratski progres Jonuza Musliua, Demokratska unija Albanaca Rahmija Zuljfiua i Demokratska unija doline Skendera Destanija.\nŠef izbornog štaba te koalicije Sadiku Nader rekao je novinarima u Skupštini Srbije da Halimi ima veliku podršku građana za ono što je u prethodne četiri godine postigao kao poslanik.\n"Albanci sa juga Preševa uspeli su i ovaj put da sakupe podršku građana i uspeli smo da sačinimo koaliciju četiri stranke koje deluju u Preševu, Bujanovcu i Medveđi", rekao je Sadiku.\nDo sada je Republička izborna komisija potvrdila 13 izbornih lista za parlamentarne izbore 6. maja. Rok za podnošenje lista ističe 20. aprila u ponoć.


NAJVIŠE IZ OBLASTI GRAĐEVINARSTVA I TRGOVINE\nNAJVIŠE IZ OBLASTI GRAĐEVINARSTVA I TRGOVINE\nIzvor: Danas,Lokalne novine | Obrenovac, 31.03.2019.\nSvaka peta firma u Srbiji posluje u sivoj zoni\nKao glavni uzrok sive ekonomije navode sevisoki porezi i doprinosi na zarade (79 odsto), što ujedno predstavlja i obaveze i troškove koji se najčešće izbegavaju. Do povišenog poslovanja u sivoj ekonomiji dolazi i usled nedostatka finansijskih sredstava i povoljnih kredita (40 odsto), navodi se u rezultatima istraživanja predstavljenim u Medija centru.\nIgor Lončarević, potpredsednik Saveza za fer konkurenciju, istakao je da je veliki napredak postignut uvođenjem elektronske prijave sezonskih radnika, kao važnog koraka u suzbijanju rada na crno.\n"Prema podacima poreske uprave, za 2,5 meseca rada portala sezonskiradnici.gov.rs,prijavljeno je 4.500 radnika, dok je u 2017. godini ugovor sklopljen sa 3.500 radnika", rekao je Lončarević.\nUvođenje e-uprave i e-poslovanja navodi se kao oblast u kojoj je postignut najveći napredak u prethodnoj godini. Od 252 preduzeća, oko 73 odsto tvrdi da svojim zaposlenima uplaćuju pune doprinose, dok svega 27 odsto navodi da se njihovim zaposlenima doprinosi uplaćuju delimično (19 odsto), ili se ne uplaćuju uopšte (osam odsto).\nKako se navodi u istraživanju, čak 89 odsto privrednika tvrdi da nijihovi zaposleni imaju stalne ugovore o radu, a samo jedan procenat privrednika spremno je da prizna da ima radnike koji su trenutno bez ugovora.\nKada su u pitanju uslovi poslovanja u Srbiji, malo manje od polovine (45 odsto) smatra da su uslovi dobri, dok više od polovine (54 odsto) ističe da su trenutni uslovi poslovanja loši. Tek svaki treći privrednik ističe da bi prijavio firmu koja posluje u sivoj zoni, jer smatraju da je otkrivanje neregistrovanih firmi posao države.\nDavid Lahl, vođa projekta Reforma javih finansija, istakao je da je smanjenje sive ekonomije izuzetno važno za razvoj Srbije. "Smanjenje obima sive ekonomije je od ključnog značaja kako bi se dugoročno povećali prihodi Srbije, koji će se dalje investirati u njen razvoj", istakao je Lahl.\nOčekuje se da će vlada Srbije usvojiti novi Nacionalni program i Akcioni plan za suzbijanje sive ekonimije. Istraživanje je sproveo Ipsos Strategic Marketing u periodu od 18. decembra 2018. godine, do 24. januara 2019. godine.


TotalCar.rs » Volvo radi na bezbednijim i udobnijim dečjim sedištima\nBezbednost, car seat, novo, TOP, Video, Volvo\nVolvo je jedan od najistaknutijih zagovornika bezbednosti pri vožnji, ali njihova najnovija inicijativa nije povezana sa tehnologijom za njeno unapređenje, već sa bezbednijim i udobnijim dečjim sedištima.\nViši tehnički rukovodilac za prevenciju ozleda ove kompanije Lote Jakobson navodi da problemi nastaju kada roditelji prerano počnu da prevoze decu u sedištima se licem ka napred, a osim toga, mnogi su se žalili na udobnost dečjih sedišta. Ona obezbeđuju premalo prostora za noge mališana, a često su i pretopla, usled zagrevanja materijala koji se koriste za njihovu izradu.\nKako bi se ovaj problem rešio, Volvo planira da lansira tri nova sedišta koja su 80% napravljena od vunenog materijala koji obezbeđuje veću udobnost u odnosu na tradicionalne materijale. Osim toga, nova sedišta će biti trajnija, mekša na dodir i bolje će se ponašati u toplim i hladnim uslovima. Dizajn im je jednostavniji, što će obezbediti povećanje prostora za noge, ali i unaprediti komfor.\nSedište okrenuto ka zadnjem delu automobila moći će da koriste deca do 14 kg težine, ne starija od godinu dana. Nakon njih mogu se koristiti sedišta takođe okrenuta ka zadnjem delu, za decu starosti od 9 meseci do 6 godina. Kada dete preraste ovo sedište, roditelji se mogu opredeliti za ono koje nudi pogled ka prednjem delu automobila.\nSedišta se razvijaju u saradnji sa Britax-Römer kompanijom i na određenim tržištima biće dostupna od juna.


Vesti online / Vesti / Svet / Tajna služba SAD: Ruski špijuni obučavali svoju decu\nTajna služba SAD: Ruski špijuni obučavali svoju decu\nRuski špijuni, čije je delovanje otkriveno pre dve godine u Sjedinjenim Američkim Državama, regrutovali su i obučavali vlastitu decu, otkrila je američka tajna služba.\nNakon što su još pre dve godine američke tajne službe razotkrile ruske špijune koji su delovali na području SAD, u javnost su počeli izlaziti novi detalji o njihovom delovanju.\nVol strit žurnal piše da su ruski špijuni bili spremni na gotovo sve, pa čak i na regrutaciju vlastite dece.\nPrema informacijama neimenovanih izvora lista, koji su uglavnom aktivni i penzionisani američki agenti, uhapšeno je pre dve godine 10 ruskih špijuna u SAD koji su imali sedmoro dece, od jedne do 20 godina.\nJedan od njih je Tom Foli, čiji su roditelji uhapšeni, a on je pod lažnim identitetom studirao na Univerzitetu Džordž Vašington.\nKako piše list sva deca ruskih špijuna rođena su na teritoriji SAD i zbog toga oni ne bi bili izloženi posebnim proverama vladinih službi, što ih čini savršenim "materijalom" za regrutaciju.\nIako se u početku verovalo da deca špijuna nisu bila upoznata s aktivnostima svojih roditelja, izvori američkog lista govore drugačije.\nOni tvrde da je Foli bio upoznat s celom situacijom i da je pokazivao veliko intersovanje za aktivnosti svojih roditelja.\nAdvokat porodice Foli dematovao je ove tvrdnje medija i optužio ih da u javnost iznose "obično smeće".\nAmerička tajna služba\nSVET Industrijska špijunaža - na meti je ponovo Rusija\nSVET Putin: Mogao bih s Trampom na "ti"\nSVET Ambasada: SAD vrši pritisak na Butinu\nSVET "Kina i Rusija najveće pretnje"


Poslovni sastanci u restoranu Sat - Restoran Sat\nPraznični period je sada već iza nas i lagano se vraćamo u redovne, svakodnevne obaveze kako privatne, tako i poslovne. Kažu da kada odabereš da radiš posao koji voliš nećeš raditi ni jedan dan u životu. Mi u restoranu Sat kažemo da kada se poslovni sastanci održavaju u našem restoranu poslovi se zaključuju na obostrano zadovoljstvo, dok ni jedna strana nema osećaj da je sastanak zaista poslovan.\nMožda sada mislite da to baš i nema nekog značaja, da nije važno kako ćete se osećati u nekom objektu dok ste na poslovnom ručku. Međutim, uverićemo vas da je baš to jedna od glavnih stavki koja će vas kao domaćina sastanka prikazati vašim partnerima u najboljem svetlu.\nOsnovna stvar koju morate imati u vidu je pristup i obučenost osoblja. Nije isto posluživati zaljubljeni par, porodicu ili prijatelje, i poslovne sastanke. Od velike je važnosti da osoblje koje vam pruža uslugu poseduje manire dostojne važnih poslovnih sastanaka. To će ostaviti pozitivan utisak na vaše saradnike, uvideće da ste osoba koja pravi dobre izbore.\nLokacija i prostor su takođe bitna stvar kada organizujete poslovni ručak ili večeru. Ukoliko se sastajete sa inostranim partnerima, tvrđava je lokalitet koji pruža istorijsku i kulturološku sliku o gradu domaćina, što će ostaviti pozitivan utisak na njih. Takođe, u našoj letnjoj bašti svojim poslovnim partnerima možete priuštiti opuštenu radnu atmosferu sa pogledom na Novi Sad, Frušku Goru i Dunav.\nPored svega navedenog, uticaj sastanaka ove vrste daje i na značaju vremena. Kada su u pitanju “suvi radni sastanci”, efikasnost istih opada sa vremenom. Ipak, manje formalna atmosfera će opustiti i vas i vaše saradnike, pružiti osećaj samopouzdanja i smirenosti u komunikaciji.\nNadamo se da nećete mnogo razmišljati i da će vam ove informacije pomoći u odabiru lokacije za vaš poslovni sastanak. Pored toga restoran Sat se potrudio da vam uz sve kvalitete koje nudi kroz lokaciju, hranu i piće, maksimalno olakša i rezervacije. Možete ih izvršiti online samo jednim klikom ovde.


Premijer Hrvatske Andrej Plenković učestvovaće u četvrtak i petak na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, objavila je Vlada u sredu. Skup će biti prilika za susret s premijerom Srbije Aleksandrom Vučićićem "u vreme zategnutih odnosa između dveju susednih zemalja", prenosi agencija "Hina".\nPlenković je u utorak rekao da će biti "s Vučićem na jednom panelu i sigurno ćemo imati prilike da razgovaramo. Želim da ova vlada rešava probleme, a odnosi sa Srbijom važni su za Hrvatsku", rekao je šef hrvatske vlade novinarima.\nHrvatska je u decembru "privremeno blokirala pristupne pregovore Srbije s EU zbog neispunjavanja obaveza prema hrvatskoj nacionalnoj manjini", dok "iz Srbije stižu optužbe da se u Hrvatskoj rehabilituje ustaštvo i pretnje da će Beograd svim raspoloživim sredstvima braniti hrvatske Srbe ako budu ugroženi", piše Hina.\nPremda on ne prisustvuje, "duh novoizabranog američkog predsednika Donalda Trampa i njegova populistička retorika jako se osjećaju na tom skupu", dodaje Hina.\nPopulistički otpor političkim elitama, migraciji i slobodnoj trgovini omogućili su Trampu pobedu na predsedničkim izborima 8. novembra i odrazili se i na ovogodišnji forum u Davosu, koji je posvećen temi "Liderstvo koje odgovara i liderstvo koje je odgovorno".


VRHUNSKI BRENDOVI, RENOMIRANI PROIZVOĐAČI, PREMIUM KVALITET\nStalna podrška, rasprostranjena servisna mreža su ono što nas izdvaja na tržištu\nInternet prodavnica akucentar.com vlasništvo je firme Blue Mosaic iz Beograda. Već dugi niz godina bavimo se prodajom starter akumulatora i stacionarnih baterija. Trudimo se da pored premium proizvoda, našim klijentima pružimo i vrhunsko iskustvo internet kupovine.\nSve dostupne proizvode šaljemo na adresu kupca kurirskim službama na teritoriji Srbije. Trudimo se da poručene proizvode dostavimo u najkraćem roku, uz najpovoljniju cenu isporuke. Nakon slanja porudžbine klijenti u svakom trenutku mogu da dobiju informaciju o stanju porudžbine i vremenu isporuke.\nTrudimo se da se u našoj ponudi nadju najkvalitetniji proizvodi dostupni na tržištu. Zbog toga smo za Vas odabrali proizovdjače koji su svojim prisustvom na tržištu već dugi niz godina dokazali da su lideri na polju starter akumulatora i stacionarnih baterija.


Rast mobilnog marketinga, iPhone i Android aplikacije za turizam\nPredviđanja govore da će svet možda već u prvom kvartalu 2012. dobiti 6â€‘milijarditog mobilnog pretplatnika, a Azija svog 3â€‘milijarditog. Indija bi trebalo da postane svetski lider i pretekne Kinu u ukupnom broju mobilnih pretplatnika.\nPenetracija broadbandâ€‘a na svetskom nivou u ovoj godini preći će 10% svetske populacije, a penetracija IPTVâ€‘a tek 1%. Broj instaliranih PC računara dostići će dve milijarde.\nSmatra se da će recesija usloviti slabiju prodaju smartfon i tablet aparata – za korisnika su to nice to have, ali ne i must have uređaji. Očekuje se da će tableti i eReaderâ€‘i slabije ići, a da će se za smartfone ipak naći novca. Predviđa se da će se prodaja mobilnih aparata ove godine realizovati u vrednosti od preko 200 milijardi dolara na globalnom nivou.\nOvo je godina Evropskog fudbalskog prvenstva i Olimpijskih igara u Londonu, dakle prilika da se podstakne klađenje preko mobilnih aparata (mâ€‘gambling). Današnja mobilna tehnologija lako izjednačava online prisustvo sa fizičkim, što je svakako dobar potencijal za biznis.\nProgramerima ide 70% od prodajne cene njihovih aplikacija koje se prodaju na Apple sajtu. Prihod koji je Apple ostvario preko ovog sajta tokom tog perioda iznosio je $1.1 milijardu, što znači da je App Store generisala nekih $3.6 milijarde ukupnih prihoda do sredine ove godine. In-Stat predviđa da će celokupni prihodi od preuzimanja aplikacija preći $29 milijardi do 2015. godine.\nPodaci zajedničke studije kompanija Vanson Bourne i Antenna Software među IT i poslovnim liderima u SAD i Velikoj Britaniji pokazuje značajan rast investicija u razvoj mobilnih aplikacija u narednih 18 meseci. Čak trećina kompanija planira četiri ili više mobilnih projekata u periodu od 12 do 18 meseci.\nProsečno ulaganje u mobilne projekte iznosiće oko 590.000 GBP u narednih 18 meseci, što je gotovo dvostruko u odnosu na dosadašnjih 269.000 GBP godišnje.\nProblemi koji se najčešće javljaju kod mobilnih aplikacija:\nPetina ispitanika smatra da je aplikacija, na kraju razvoja, veoma teška za korišćenje; 45% ispitanika nije zadovoljno brzinom razvoja mobilnog projekta, dok 42% nije zadovoljno krajnjim troškovima.\nPreuzeto od: economy.rs, ITsvet.com, PCpress.rs


Art magazin - 30. Internacionalni simpozijum skulpture TERRA\nDo sada je na simpozijumu "TERRA" učestvovalo blizu 400 vajara. U fundusu simpozijuma nalazi se oko 1000 skulptura. Određen broj skulptura nalazi se u prostoru stare ciglane, u parkovima IGM "Toza Marković", u zgradi SO Kikinda, na gradskom trgu, stalnoj postavci Narodnog muzeja Kikinda, dok se u Beogradu nalazi jedna velika skulptura. Simpozijum "TERRA" je 1999. godine, uz beogradskog slikara Todora Stevanovića, bio jugoslovenski predstavnik na LXVIII Bijenalu Likovne umetnosti u Veneciji. Nakon održavanja Bijenala, pet skulptura je poklonjeno gradu Veneciji i nalaze se u tamošnjem legatu.\nSkulpture sa simpozijuma "TERRA" se prezentuju na godišnjim izložbama koje se održavaju u galeriji "TERRA" i na delu gradskog trga početkom jula svake godine. Otvaranje godišnje izložbe ujedno predstavlja i svečani početak aktuelnog saziva Simpozijuma "TERRA".


Hongkong: Uhapsen bivsi urednik “Epl dejlija”\nTanjug 21. jula 2021. 12:44\nHONGKONG – Policija Hongkonga uhapsila je danas bivšeg urednika sada već ugašenog lista “Epl dejli”, koji je pre nekoliko nedelja bio primoran da prestane sa radom nakon što su vlasti zamrznule njegovu imovinu.\nLam Man-Čung, koji je bio glavni i odgovorni urednik tog lista, uhapšen je pod sumnjom da je kovao zaveru sa stranim snagama, s ciljem ugrožavanja nacionalne bezbednosti, preneo je list “Saut Čajna Morning Post” koji se poziva na neimenovani izvor.\nOn je osma osoba iz tog medija koja je uhapšena u poslednjih nekoliko nedelja, prenosi agencija AP.\nDvoje drugih novinara “Epl dejlija”, zamenica glavnog i odgovornog urednika Čan Pui-Man, i novinar Fung Vai-Kong, takođe su privedeni u sredu nakon ukidanja njihove kaucije, prema izveštajima lokalnih medija.\nSAD: Nadamo se da će se Iran vratiti nuklearnom sporazumu