Na Zapadnom Balkanu pandemiju koriste za promociju antievropskih stavova | EurActiv Serbia\nEvropska služba za spoljne poslove (EEAS) ocenila je da se kriza u vezi s pandemijom korona virusa na Zapadnom Balkanu koristi za tvrdnje da Evropska unija "okreće leđa" tom regionu. Istovremeno neke države iskorišćavaju trenutnu situaciju za ostvarivanje geopolitičkih interesa.\n"Na Zapadnom Balkanu kriza se koristi za jačanje postojećeg narativa da EU okreće leđa tom regionu, u kojem nastavljaju da bujaju teorije zavere prema kojima je korona virus američko biološko oružje", navela je EEAS u dopunjenom specijalnom izveštaju o dezinformacijama u vezi s pandemijom, objavljenom 1. aprila.\nIzvori bliski Kremlju, kao i nekoliko lokalnih izvora u članicama EU, zemljama Istočnog partnerstva, Zapadnog Balkana, Bliskog istoka i zemljama Afrike tvrde da EU ne uspeva da izađe na kraj s pandemijom i da je blizu raspada, da je sebična i da izdaje sopstvene vrednosti, dok su, suprotno EU, Rusija i Kina "odgovorne sile", kao i da EU koristi krizu za ostvarivanje svojih interesa, navodi se u izveštaju.\n"Tvrdnje da se EU raspada zbog krize sa korona virusom dominiraju društvenim mrežama u svim analiziranim regionima", navodi EEAS.\nU izveštaju se dodaje da se širom sveta nastavlja bujanje dezinformacija u vezi s pandemijom korona virusa, s potencijalno štetnim posledicama po javno zdravlje.\n"U EU i drugde, cilj koordinisanih poruka dezinformativnog sadržaja je da ranjive manjine nazove uzrokom pandemije i da podstakne nepoverenje u sposobnost demokratskih institucija da ponude efikasne odgovore", piše u dopunjenom izveštaju.\nNeke države i akteri koje države podržavaju, teže, kako se navodi, "iskorišćavanju zdravstvene krize za ostvarivanje geopolitičkih interesa, često direktno dovodeći u pitanje kredibilitet Evropske unije i njenih partnera".\n"U Kini, državni mediji i vladini zvaničnici promovišu nedokazane teorije o poreklu korona virusa, a u medijskim izveštajima ističu se izrazi zahvalnosti nekih evropskih lidera za kinesku pomoć", piše u izveštaju.\nNavodi se i da "kineski mediji pod kontrolom države promovišu ideju da je kineski model superioran u borbi protiv korona virusa".\n"Hvala, brate Si!"\nU tekstu posvećenom izveštaju EEAS, briselski portal Euraktiv navodi da je EU u ponedeljak odobrila paket pomoći od 38 miliona evra za Zapadni Balkan, od čega će najveći deo, 15 miliona evra, otići Srbiji, pandemijom "najteže pogođenoj zemlji regiona".\nUprkos tome, navodi Euraktiv, na bilbordima u Srbiji zahvalnost za pomoć izražava se jedino kineskom predsedniku Si Djinpingu, rečima "Hvala, brate Si!".\nEuraktiv navodi i da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić 15. marta, kada je proglasio vanredno stanje, negodovao zbog nespremnosti EU da pomogne.\n"Evropska solidarnost ne postoji. To je bila bajka na papiru. Poslao sam posebno pismo jedinoj zemlji koja može da pomogne, a to je Kina", rekao je tada Vučić, podseća Euraktiv.


Dodik: Srpska može sama\n26.6.2015. u 14:19 | Komentari: 0\nBEOGRAD / BANJA LUKA - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da Republika Srpska ima sposobnost da se razvija i da je u uslovima totalne izolacije pokazala da može sama.\n"Republika Srpska je pokazala stabilnost da se sama razvija u veoma oskudnim uslovima podrške finansijskih sredstava iz svijeta. Srpska je godinama bila isključena iz sistema donatorstva i dobijala novac samo za projekte koji su bili na bitnim strateškim pravcima za Muslimane", rekao je Dodik na tribini Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva "Prosvjeta" u Beogradu.\nOn je objasnio da Srpska nije, za razliku od Federacije BiH, dobijala sredstva za svoje škole, vrtiće i da je uspjela da sama iz svojih izvornih sredstava da obnavlja domove izbjeglicama.\nDodik je objasnio da je Republika Srpska obezbijedila krov nad glavom ili finansijsku pomoć da sami grade kuće ili je gradila stanove svim porodicama poginulih boraca i invalida do četvrte kategorije.\n"Republika Srpska je svoj BDP, koji je 1998. godine bio oko milijardu maraka, povećala danas na osam milijardi i četiristo, a da je BDP po glavi stanovnika sada oko 5.000 dolara", rekao je Dodik.\nOn je naveo da Republika Srpska danas ima investicije koje se mjere vrijednošću oko dvije milijarde maraka ili oko milijardu evra i gradi autoput od Banjaluke do Doboja koji će biti završen 2017. godine.\n"Gradimo autoput ne slučajno prema Srbiji. Republika Srpska je utvrdila strateški putni pravac, preko Doboja, Šamca, Brčkog Bijeljine, na granicu sa Srbijom. Mi ćemo sa Srbijom dogovoriti dodirnu tačku i izgraditi autoput, koji će nesmetano povezivati i integrisati krajeve Srpske i Srbije", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da će krajem godine Republika Srpska završiti Termoelektranu "Stanari", ističući da se baš u Srpskoj prvi put na ovim prostorima nakon 45 godina gradi termoelektrana na ovim prostorima.\nDodik je naveo da je Srpska uspjela da vlastitim sredstvima izgradi put preko prevoja Čemerno u Hercegovini koja je do tada bila izolovana, izgradila modernu bolnicu u Bijeljini i počela rekonstrukciju Kliničkog centra u Banjaluci.\nOn je naglasio da u Republici Srpskoj danas postiji povećanje industrijske proizvodnje, a prosječna plata veća je nego u Federaciji BiH.\n"Republika Srpska ima sposobnost da se razvija, ali u uslovima totalne izolacije mislim da smo učinili maksimalne napore i pokazali da možemo sami. To je bio ključni politički i svaki drugi motiv", rekao je Dodik.\nOn je, međutim, upozorio da u Republici Srpskoj još nema popisa stanovnika i ocijenio da postoji namjera da bude "upisano 380.000 Muslimana koji imaju državljanstvo stranih država, kako bi došli do povećanog procenta u BiH".\n"Ali, mi i naša crkva znamo da u Republici Srpskoj živi milion i 300.000 Srba i da imamo na raspolaganju, uz sve što nam je Bog dao, 1.290.000 hektara obradive zemlje, što je skoro hektar po glavi stanovnika. A, stalno jaučemo kako nam ne ide", rekao je Dodik.


Kao i svake godine, počevši od 1994. od kada se i organizuje ovaj turnir tribine sale Bijeljinske gimnazije bile su pune, a ove godine pred publikom je nastupilo preko 70 ekipa.\nOsvajač ovogodišnje zimske lige u malom fudbalu je ekipa „Sloge La Vita“ koja je u finalu ubjedljivo savladala fudbalere „Peđe Buhe“ rezultatom 7:1 dok je u utakmici za 3. mjesto „Vodovod i Kanalizacije“ bio bolji od ekipe „Hemingveja“ pobjedivši 3:2.\nNajbolji strelac na turniru je igrač „Sloge La Vita“ , Marinković, za najboljeg golmana proglašen je golman ekipe „Peđa Buha“ Bekir Hodzić dok je najbolji igrač zimske lige u malom fudbalu igrač „Sloge La Vita“, Davor Arnautović.\nDa sve protekne u najboljem redu pobrinuli su se organizatori turniri, tačnije, Gradska Boračka organizacija\nŠto se tiče nagradnog fonda on je ove godine iznosio 20 000 KM a osvajaču zimske lige,ekipi „Sloge La Vita“ pripala je nagrada od 8000 KM, drugoplasirana ekipa „Peđa Buha“ osvojila je 2000, dok je „Vodovod i Kanalizacije“ za osvojeno 3. mjesto osvojio nagradu u vrijednosti 1000 KM.\nZimska liga održana je u organizaciji Gradske boračke organizacije, a pod pokroviteljstvom grada Bijeljina, a turnir je bio i humanog karaktera jer su na njemu bili angažovani i demobilisani borci i ratni vojni invalidi.\nViše iz ove kategorije « Radnik dobija teren sa vještačkom travom U Bijeljini otvoren prvi turnir u kjokušin karateu /FOTO/ »


Ronaldo i Zidan\nKako se navodi, Zidan je prekinuo svoj odmor u Italiji i telefonom pozvao Ronalda, koji je sa reprezentacijom Portugala u Rusiji na Kupu konfederacija, i pitao ga da li zaista želi da napusti Španiju, posle optužbi da je utajio porez, što je fudbaler negirao.\nZidan je navodno rekao Ronaldu da je "Real ekipa koja pobeđuje zahvaljujući njemu" i da ga treba "koliko zbog takmičarskog duha, toliko i zbog ciljeva".\nMarka je navela da je Ronalda pozvao i kapiten Reala Serhio Ramos, koji je pokušao da ga ubedi da ostane na "Santjago Bernabeu".\nPortugalski mediji su u petak preneli da je Ronaldo odlučio da ode iz Španije ovog leta. List "A Bola" preneo je da je Portugalac razočaran zbog optužbi da je utajio porez, ali i zbog nedostatka podrške kluba.


OSCE: Zakonska obaveza osigurati sredstva za finansiranje izbora - Portal 072info\n“Kontinuirano propuštanje da se osiguraju sredstva za finansiranje općinskih izbora u BiH predstavlja kršenje odredbi Izbornog zakona BiH, narušava demokratiju i ustavni poredak te podriva nezavisnost i nepristrasnost institucija na državnom nivou”, komentar je OSCE-a na neusvajanje budžeta i lokalninm izborima zakazanim za 2020. godinu.\nRok u kojem su nadležne institucije BiH bile dužne osigurati sredstva za izbore istekao je 22. maja, posjećaju iz OSCE-a.\n“Pokušaji opstrukcije izbornog procesa, uključujući tu i namjernu opstrukciju procesa osiguravanja sredstava za finansiranje izbora, mogli bi dovesti do povrede političkih prava svih građana BiH”, poručuju.\nOSCE podsjeća sva nadležna tijela, uključujući Vijeće ministara BiH, Predsjedništvo BiH i Parlamentarnu skupštinu BiH, na njihovu zakonsku obavezu da osiguraju adekvatna sredstva za finansiranje izbora.\n“Potrebno je hitno osigurati neophodna sredstva, usvajanjem Budžeta institucija BiH ili donošenjem posebne odluke o finansiranju”, zaključuju.\nPrethodni članakSatler: Do 2022. planiramo osigurati krov nad glavom za više od 10.000 ljudi\nSljedeći članakGrađani se u 2019. godini najviše žalili na rad policijskih službenika GPBiH\nBh. političari godinama prikrivaju imovinsko stanje: Teško je opravdati milionske iznose koje su izdvajali


AMERIKA: Mailovi Trumpa mlađeg potvrđuju komunikaciju s Rusijom\nDonald Trump Mlađi i Natalia Veselnitskaya\nNovobjavljeni mailovi pokazuju da je tokom izbora u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 2016. godine, ruska pravnica povezana sa vladom u Moskvi, obećala najstarijem sinu predsjednika Donalda Trumpa inkriminirajuće podatke o demokrati Hillary Clinton.\nMailovi također pokazuju da je Donaldu Trumpu mlađem rečeno da su ponuđene informacije dio napora ruske vlade da pomogne izboru njegovog oca.\nKada ga je „New York Times” obavijestio da se sprema da objavi tu informaciju, Trumpov sin je sam objelodanio prepisku sa američkim publicistom, koji je ugovarao sastanak Ruskinje Natalie Veselnitskaye i Trumpovog štaba.\nU nastojanju da preduhitri „New York Times”, Donald Trump mlađi na Twitteru je jutros objavio, kako tvrdi, kompletan niz mailova, koji su doveli do prošlogodišnjeg sastanka sa ruskom pravnicom, navodno povezanom sa Kremljem.\nU porukama stoji rečenica Roba Goldstona, poznanika koji je organizovao sastanak: „Očigledno su u pitanju poverljive informacije s visokog nivoa, ali je dio podrške Rusije i njene vlade gospodinu Trumpu.”\nNova informacija odnosi se na veliko pitanje, koje postavljaju obje strane: da li je Trumpov štab sarađivao sa Rusijom da bi pobijedio na izborima i da li je potencijalno prekršio zakon?\nDan Abrams, pravni analitičar televizijeske mreže ABC pokušao je da odgovori: „Dosluh sa Rusijom nije krivično djelo definisano zakonom. Ali postoji zakon o finansiranju kampanje, postoji izborni zakon, koji jasno kaže da se od stranih državljana ne smiju prihvatati stvari od vrijednosti.”\nDonald Trump mlađi jutros je na Twitteru objavio: “Mediji i demokrate su uložili mnogo toga u priču o Rusiji. Ako je ovaj besmisleni sastanak sve što imaju, jasno je da su očajni.”\nSenatori iz obje partije traže da svi koji su bili na tom sastanku budu ispitani u Kongresu – uključujući Donalda Trumpa mlađeg, Trumpovog zeta Jareda Kushnera i Paula Manafort, tadašnjeg šefa Trampovog izbornog štaba.\nDemokratski senator iz države Virginia Mark Warner kaže: „Ovo je prvi put da je javnost vidjela jasan dokaz da su se visoki članovi Trampovog izbornog tima sastali sa Rusima u pokušaju da dođu do informacija, koje bi mogle da nanesu štetu Hillary Clinton.”\nDonald Tramp mlađi izrazio je spremnost da sarađuje sa odborom za obavještajna pitanja, ali njegov advokat tvrdi da predsjednikov najstariji sin nije uradio „ništa loše”.


Umro Palestinac koga je izraelska vojska ranila na demonstracijama\n► Umro Palestinac koga je izraelska vojska ranila na demonstracijama\nPalestinac koji je ranjen vatrenim oružjem izraelske vojske na protestu u pojasu Gaze podlegao je povredama, saopštilo je danas palestinsko Ministarstvo zdravlja.\nPalestinski zvaničnici saopštili su sinoć da su izraelske snage ubile dva Palestinca tokom protesta na granici Izraela i pojasa Gaze, iako je na snazi primirje između Izraela i palestinskog islamističkog pokreta Hamas.\nU tom protestu je povređeno 307 osoba, navelo je ministarstvo i dodalo da je 107 ranjeno vatrenim oružjem a ostali su povređeni od suzavca.\nU protestu je učestvovalo oko 2.000 Palestinaca.\nHamas, koji vlada pojasom Gaze, i Izrael poštovali su u petak prekid vatre, utoliko što Hamas nije ispaljivao rakete na Izrael, a Izrael nije bombardovao Gazu.\nHamas svakog petka predvodi proteste na granici da bi se skrenula pažnja na blokadu koju su Izrael i Egipat uveli Gazi nakon što je ta organizacija preuzela vlast 2007. godine.


Alibaba: Rast prodaje za 55% – Bankar.me\nAlibaba: Rast prodaje za 55%\nProdaja kineskog giganta za trgovinu preko interneta Alibabe porasla je u drugom fiskalnom tromesečju za 55 odsto.\nTome su doprinijeli i dvostruko veći prihodi u sektoru računarstva u oblacima, saopštila je danas kompanija.\nProdaja grupacije je u kvartalu završenom u septembru porasla na godišnjem nivou na 34,29 milijardi juana (5,14 milijardi dolara), ali je neto profit pao za 66 odsto, na 7,62 milijarde juana (1,14 milijardi dolara), prenosi agencija Frans pres.\n“Grupacija Alibaba je imala sjajan kvartal. Naši rezultati su odraz rastuće sposobnosti da, kroz inovativna iskustva u trgovini, izadjemo u susret našim mobilnim korisnicima kojih je 450 miliona“, navodi se u saopštenju generalnog direktora kompanije Danijela Džanga.\nBroj mobilnih korisnika je od kraja prethodnog kvartala, završenog u junu, porastao za 23 miliona, navodi AFP.\nKompanija Alibaba je dominantan kineski igrač u onlajn trgovini, čija patforma Taobao drži više od 90 odsto onlajn tržišta za direktne kupoprodajne transakcije medju klijentima, dok njena manja platforma, Tmal, drži više od 50 odsto tržišta za transakcije medju preduzećima i klijentima.\nPOJMOVIAlibaba Finansijski izvještaji poslovanje Alibabe\nPrevious Trump gura Evropu u recesiju, prijeti nova bankarska kriza\nSljedeći Uber revolucija: Umjesto gužve letjećete na posao


VEČE FLAUTE U GIMNAZIJI\nutorak, 18 mart 2008 01:03\nU okviru Nacionalne koncertne sezone 08/09 sinoć je u svečanoj sali valjevske gimnazije održan treći koncert iz ovog ciklusa posvećen muzici pisanoj za flautu. I pored toga što je Valjevo prošle nedelje bilo domaćin desetog festivala flautista, večerašnji nastup naše najveće flautistkinje Laure Levai- Aksin i pijanistkinje Iris Kobal ispraćen je ovacijama.\nObe umetnice su profesori na Novosadskoj akademiji umetnosti, vrsni koncertni izvođači potvrđeni kroz veliki broj nastupa u zemlji i inostranstvu. Dobitnice su nekoliko desetina međunarodnih nagrada kao i velikog broja priznanja u zemlji. Kao duo nastupaju više od tri decenije.\nNa koncertu u gimnaziji izvele su dela Baha, i majstora muzike 20. veka, Pulanka, Widora, Boce. Laura Levai je posebno zablistala u obradi violinske kompozicije La ronde des Lutins, italijanskog kompozitora Antonija Bazzinija kao i u svojevrsnom performansu, pisanom za solo flautu pod imenom Lookout američkog avangardnog kompozitora Roberta Dika.\nPodjednako angažovane u virtuoznim ali u delima duboko proživljenim Laura Levai i Iris Kobal Valjevcima su pružile izuzetan umetnički užitak koji je po svoj prilici i glavni kriterijum na osnovu kog je Koncertna sezona pravljena.\nVeć sledećeg ponedeljka slušaćemo nove umetnike na podijumu gimnazijske sale ali ono što se nameće kao utisak Koncertne sezone u Valjevu jeste da ona iz nedelje u nedelju biva sve bolje prihvaćena od publike. Takva reakcija otvara nove pravce u kreiranju kulturnog programa grada. Ovaj projekat pokazuje da u Valjevu imamo ljude sposobne da savršeno organizuju jedan ovakav program, publiku željnu kvalitetne muzike apsolutno oslobodjene i najmanje trunke komercijalnog i populističkog, mladi potencijal na koje će ovi koncerti delovati i edukativno i inspirativno, kao i prostore u kome je moguće praviti sjajne koncerte.\nDa li će se večeri umetničke muzike završiti sa poslednjim u nizu u okviru ovog ciklusa ili će ovaj projekat biti svojevrsna inicijalna kapisla za neke nove pomake u umetničkoj muzici u Valjevu ostaje nam da vidimo.


Da, Murinjo je odbio "Orlove", ali ne zbog Reala, realnija druga opcija! - Sportske.net\nDa, Murinjo je odbio "Orlove", ali ne zbog Reala, realnija druga opcija!\nPotvrđeno je da Portugalac nije prihvatio da se vrati na početak veka, čeka bolju ponudu, ali nije prioritet Reala. Mnogo realnija je druga opcija o kojoj Murinjo ćuti...\n"Posebni" rekao NE, da li čeka Argentinca?!Nema mira u Realu, ultimatum Solariju?Prekobrojan na 'Meaci' - Italijan se seli u Primeru?Siti uslovio Real, prodaja samo uz "anti-Junajted" klauzulu!Junajted ne odustaje od šopinga u Milanu, poznata i cena!\nŽoze Murinjo je odbio ponudu Benfike, jasno, kako smo i pisali, on ne želi da radi do kraja sezone, nije u pitanju lojalnost Portu, već je sedeo na klupu "Orlova" gde je i dobio otkaz, ali ne zbog loših rezultata već neslaganja sa protivnikom.\nJuče su se pojavile informacije da je glavni kandidat za klupu Reala, da je Solari pod pritiskom i da je čak suočen sa ultimatumom.\nAli, to nije sve, prema nekim informacijama, Murinju Real nije jedina, niti je on Madriđanima prva opcija. Oni bi pre želeli Alegrija ili Poketina.\nMurinjo ima još jednu opciju, koja je realnija u ovom trenutku, naime, radi se o Interu.\nDve su stvari važne, prvo, Simeone verovatno neće doći u junu, drugo, Kinezi nisu zadovoljni Spaletijem. Ni Antonio Konte nije opcija, navijači su protiv, uz to, Konte i Marota jesu radili zajedno u Juventusu, ali je i tamo bilo neslaganja, trener je odšetao posle tri sezone, drugog dana priprema jer mu nisu dovedeni igrači koje je želeo.\nBilo kako bilo, svi bi želeli Murinja, Morati koji i dalje ima snažan uticaj je posavetovao Stivena Žanga da ne okleva na kraju sezone, a Murinjo ima podršku i Havijera Zanetija.\nStoga, čini se da bismo na leto mogli da vidimo veliki povratak čoveka koji je sa Interom osvojio "tripletu" i imao najuspešniju sezonu u istoriji italijanskog fudbala


Svi pismeni prevodi za koje Vam je potrebna overa sudskog prevodioca/tumača (lične karte i pasoši, vozačke dozvole, uverenja o nekažnjavanju, o sklapanju braka, ovlašćenja svih vrsta, kao i slična tipska dokumenta i izvodi iz svih matičnih knjiga, svedočanstva o završenom stepenu školovanja) mogu biti prevedeni veoma brzo, u roku od 1-2 dana. Ukoliko je potreban hitan prevod, možete nam se obratititi telefonom, čak i posle radnog vremena. Potrudićemo se da Vam uvek izađemo u susret.\nU slučaju sklapanja braka, kada je jedan maternji govornik holandskog, naš prevodilac će doći da usmeno prevodi tokom ovog svečanog čina, a posle toga će brzo i kvalitetno prevesti i overiti potrebna dokumenta. Isto tako će biti i u slučaju overa kod notara, u slučaju kupovine-prodaje nepokretnosti, kao i na sudu, u svim prilikama, kada je potrebno tokom svih sudskih postupaka.\nZa overeni prevod potrebno je da nam pošaljete skenirani dokument da bismo odmah počeli sa prevođenjem, a prilikom preuzimanja prevoda, potrebno je da nam date na uvid i originalni dokument. Ukoliko niste iz Beograda, ako iz bilo kog drugog razloga ne možete da preuzmete prevod u našoj kancelariji, poslaćemo ga kurirskom službom – danas za danas ili danas za sutra.\nZa iznose preko 5 000,00 RSD slanje kurirskom službom je besplatno; ukoliko je reč o manjem prevodu, slanje danas za danas je po ceni od 250 RSD, a danas za sutra – 180 RSD. Kao prevodilačka agencija ne možemo da garantujemo vreme isporuke od trenutka predaje pošiljke u PTT Srbije, ali ćemo sa svoje strane učiniti sve da sam prevod bude urađen u što kraćem vremenskom periodu maksimalno kvalitetno.\npismeno prevođenje sa holandski jezika\npismeno prevođenje na holandski jezik\nprevođenje sa holandskog jezika sa overom sudskog prevodioca/tumača\nprevođenje na holandski jezik sa overom sudskog prevodioca/tumača\nusmeno prevođenje sa holandskog jezika\nusmeno prevođenje na holandski jezik\nUkoliko imate potrebu za pismenim ili usmenim prevođenjem sa holandskog ili na holandski jezik, ili pak za prevođenjem sa overom sudskog tumača, obratite nam se.


Patrijarh Irinej: Živa je naša vera, ohrabrenje za srpstvo\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Sep.2019, 05:36\n"Ovo što je vekovima sejano na ovim prostorima, ne može se uništiti ni dekretom ni odlukom ljudi, sve je to oblačak koji će se razići. Ono što bog blagoslovi, to čovek ne može uništiti", poručio je patrijarh u manastiru Podlastva, prenele su podgoričke "Vijesti".\nPatrijarh je večeras stigao u manastir >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Podlastva, gde se obeležava veliki jubileji Srpske pravoslavne crkve - 1.500 godina tog manastira kao i 800 godina samostalnosti SPC.\n"Vlada mišljenje da je umrla vera u Crnoj Gori, ovo danas što vidim, ove crkve što su okitile prostore, oživljeno sveštenstvo, to je čudo Božje, jedno veliko ohrabrenje", rekao je patrijarh.\n"Slavimo osam vekova autokefalnosti i 15 vekova ove crkve. Neka je blagosloven ovaj dan i svi koji ste prisutni, da manifestujemo našu veru i duhovni život koji nas je toliko podigao. Da se vratimo istini i neće nas Bog ostaviti. Neka je Bog sa vama", kazao je patrijarh srpski Irinej.\n"Ovde je dolazio i Sveti Sava, pa redom svi patrijarsi su dolazili u ovu sadašnju Crnu goru i drevnu Boku Kotorsku. Do Svetog Petra, pa do Petra II Tajnovidca”, kazao je mitropolit.\n“Vaša svetosti u ime celoga Grblja sa posebnom čašcu i radošću, želim da vas pozdravim i poželim dobrodošlicu u svetu zemlju, svetog cara Lazara Grbaljskog i kosovskog", kazao je Carević.\nOvo je nakon punih 27 godina, prvi dolazak poglavara SPC u Boku i Budvu.\nPoslednji put ove krajeve posetio je 1992. tadašnji patrijarh Pavle, podsećaju Vijesti.\nPortal In4s prethodno je preneo da je posle svečanog dočeka koji je priređen za srpskog patrijarha u manastiru Rođenja Presvete Bogorodice - Podlastva počela večernja služba.\nKako je najavila Pravoslavna mitropolija crnogorsko primorska, programom je posle održavanja večernje službe predviđena i Svečana akademija.\nSutra ujutru patrijarh će sa više arhijereja služiti Svetu patrijaršijsku liturgiju sa osvećenjem paraklisa Svetog cara Lazara i manastirskih konaka sa svenarodnim saborom, objavljeno na sajtu Mitropolije.\nU hramu je na južnom delu oltarskog zida delimično sačuvan manji deo starog freskopisa iz XV veka, dok je u najvećem delu hrama postoji noviji freskopis, manjeg kvaliteta, slikan preko prethodnog živopisa. U toku svog viševekovnog trajanja manastir je razaran, paljen i uništavan, a poslednji put je postradao u velikom zemljotresu iz 1979. godine.\nCG: Danas i sutra obeležavanje velikih jubileja SPC\nCetinje -- U prisustvu patrijarha Irineja, danas i sutra biće obeležen veliki jubileji Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori...SPC naime obeležava 1.500 godina postojanja Manastira Rođenja Presvete Bogorodice - Podlastva i 800 godina samostalnosti SPC, najavila je Pravoslavna mitropolija crnogorsko...


Dačić: Dokle ćemo pričati o tome da Srbija narušava nečiji identitet - Izazov\nDačić: Dokle ćemo pričati o tome da Srbija narušava nečiji identitet\nRadio-televizija Srbije 15. avgusta 2019. 15:45\nIvica Dačić je ponovio da Srbija želi bratske i prijateljske odnose sa Crnom Gorom, ali je istovremeno zapitao čemu sve to služi i da li će se ikada biti pozitivnih stvari u tim odnosima, ili će se stalno pričati o tome da Srbija narušava nečiji identitet.\nDačić je, na konferenciji za medije nakon sastanka sa japanskim ministrom spoljnih poslova Tarom Konom, istakao da je Srbiji Crna Gora najbliža država i da bez obzira da li se neko izjašnjava kao Srbin ili Crnogorac, zvanični Beograd želi bratske i prijateljske odnose i u onome što nas spaja i onome što nas razdvaja.\n"Ne znam, možda i naš identitet ugrožava to što u mnogim našim delegacijama ima mnogo ljudi iz Crne Gore ili što na svim našim veseljima i svadbama se čuju crnogorske pesme", naveo je šef srpske diplomatije.\nDodao je da u Srbiji niko nikada nije podneo nijednu krivičnu prijavu zbog toga.\nMinistarstvo kulture Crne Gore najavilo je da će podneti prijavu protiv organizatora i učesnika humanitarnog koncerta "Za naše Kosovo i Metohiju" u Herceg Novom, zbog, kako su naveli, kršenja niza zakonskih odredbi, isticanja simbola drugih država, skrnavljenja državne himne, i nezaobilaznih političkih i nacionalističkih poruka.\nVučić opet o optužbama Marinike Tepić: Nikad u životu nisam video ni čuo direktora…\nVučić opet o optužbama Marinike Tepić: Nikad u životu nisam video ni…


'Telekom Srbija' postao vlasnik 'Kopernikusa'\nRTS\t05.11.2018 13:14\nKompanija 'Telekom Srbija' saopštila je da je zvanično postala vlasnik 100 odsto udela 'Kopernikusa', drugog po veličini kablovskog operatora u Srbiji.\nTom akvizicijom "Telekom" je povećao svoju televizijsku korisničku bazu za oko 30 odsto, a učešće na tržištu televizije za sedam odsto.\nOd sada će i korisnici "Kopernikusa" imati pristup najnovijim tehnologijama i sadržajima koje pruža "Telekom", a kao paket dobrodošlice dobiće 27 novih televizijskih kanala, saopštio je "Telekom".\n"Kopernikus" ima više od 200.000 televizijskih i internet korisnika, posluje u 60 gradova širom Srbije i pruža usluge televizije, interneta i fiksne telefonije sa kvalitetnom infrastrukturom koja omogućava pružanje najsavremenijih usluga u više od 300.000 domaćinstava.\nPoslovni planovi "Telekoma", koji predviđaju i akviziciju kablovskih opeatora, usmereni su ka pozicioniranju kompanije kao regionalnog lidera u oblasti telekomunikacija i deo su globalnog trenda ukrupnjavanja telekomunikacionog tržišta, navodi se u saopštenju.\nBrze pruge napreduju, a vozovi idu 50 na satProdate tri ambasade, stan na Petoj aveniji i dalje enigmaKako putarine pune državni budžetZa 210.000 evra prodaje se nekadašnji gigant u RakoviciSmederevska železara najveći izvoznik, slede Fijat i Tigar tajersAfera 'Franak': Gotovo svi dužnici prešli na evreIstekao rok za 'švajcarce'Koliko para 'Egzit' donese SrbijiZreli za zamenu: Srpski avioni stari tri decenije i dalje leteKraj izdavanja stanova na crno: Kazne od 150.000 do do 350.000 dinaraTelekom kupio još jednog kablovskog operatoraVlada Srbije otpisala Srbijagasu dug od 1,2 milijarde evraJKP Beogradski metro potrošio dve trećine budžeta na plateKod komšija po hranuSrpska nacionalna klasa: Od Tita do 'Fijata'NIS isplaćuje dividendu: Evo koliko po akcijiOd danas manje cene rominga, internet jeftiniji za oko 90 odstoProdavnice na severu Kosova sutra neće raditi: Srbi žive od zaliha hraneKakvo je mesto domaćih banaka u tekućem finansijskom sistemuPoreski dug "Zastava oružja" dostigao 10 milijardi dinara


Vesti online / Srpski informativni portal / Makedonija (ne) ulazi u NATO?\nU 120-članom Sobranju, 68 poslanika je glasalo za održavanje referenduma s pitanjem:\n- Da li ste za članstvo u EU i NATO-u, uz prihvatanje sporazuma o imenu između Republike Makedonije i Grčke - prenosi Rojters.\n* Zaev: Nema ustupaka za strateške ciljeve\n* MK: Mogući vanredni parlamentarni izbori?\n* "Zaev ne prestaje da laže i manipuliše"\nOn je pozvao opoziciju da se uključi u proces i pozove građane da izađu na referendum, istakavši da se radi o "istorijskoj odluci koja definiše budućnost države".\nPodestimo se da je Makedonija pokrenula pretpristupne pregovore sa NATO-om, nakon što je zvanično primila poziv za pregovore o članstvu na samitu Alijanse u Briselu 12. jula.\nNa konferenciji za novinare, tada je, sa nacionalnim koordinatorom NATO-a za Makedoniju Stevom Pendarovskim, Mekej izjavio da očekuje da će Makedonija postati 30. članica NATO-a za otprilike 18 meseci, nakon završetka međunarodnih procedura u toj državi i nakon ratifikacije od strane svih zemalja članica Alijanse.


Centri za smeštaj i kontrolu na Siciliji su prenatrpani, migranti beže masovno, a novi brodovi i gumenjaci na otvorenom moru zovu u pomoć, ako im ne odgovori Italija, jer Malta neće, ostaje im da čekaju da ih pokupi libijska obalska straža ako hoće i vrati tamo odakle su i pošli ili da im se dogodi tragedija da nestanu u morskim dubinama.\nKolaps je najadekvatnija reč koja rezimira sve ono što se događa na sicilijanskim obalama i na putevima gde beže. Više od jedne trećine migranata su Tunižani koji, kako izjavljuje tužilac Agriđenta Luiđi Patronađo, "ne beže, za razliku od drugih migranata iz Afrike, od političkog progona ili rasizma u toj zemlji, već traže u Italiji bolje uslove za život". Tužilaštvo je ovih dana identifikovalo i stavilo u zatvor veliki broj onih koji rade na pomaganju pri uvođenju svojih sunarodnike u Italiju, među njima su i oni koji su već proterani jednom iz Italije i opet su se vratili.\nMinistar Spoljnih poslova Luiđi Di Majo upozorava da migranti predstavljaju sada opasnost po javnu bezbednost i za mogućna dela nasilja, a da ne govorimo o opasnosti po zdravlje stanovništva, jer oni koji beže neće ostati izolovani, već će negde, ako im snage javnog reda ne uđu u trag, potražiti utočište na silu.\nPosle bekstva iz centra za smeštaj u Kaltaniseti, kada je pobeglo 184 migranta uprkos ogradi, zaključanim ulazima i video nadzoru, juče je iz Porto Empedokle pobeglo njih 125. Najvećem broju se ušlo u trag, ali ne svima, takvi nisu prošli kontrolu i ne može se znati ima li među njima pozitivnih na korona virus. Tunižani, osim što su najbrojniji migranti, najagresivniji su i znaju kako da se kreću da bi pobegli.\nKao hitna mera za spasavanje od ovakvog stanja izvan kontrole sada se određuju kasarne koje nisu u upotrebi da se iz prenatrpanih centara smesti jedan broj migranata i iznajmljuje se jedan brod na tri meseca sa smeštajnim kapacitetom za 800 osoba.\nGradonačelnik Kaltanisete Roberto Gambino traži od ministra Lamorđeze da se obezbedi da u njegov grad ne uđu izbeglice, jer su uočeni da se kreću u njegovom okruženju gde žive građani i ako ih snage javnog reda ne spreče u tome, građani će se naći u ogromnoj opasnosti, već su u stanju potpune panike, reč sigurnost ne postoji više, tražeći istovremeno da ne šalju više migrante u centar u Kaltaniseti, jer je već prenatrpan.\nMinistar Unutrašnjih posova Lamorđeze juče je boravila u Tunisu, već po koji put poslednjih meseci, tražeći od tamošnjih vlasti da ispoštuju potpisani Dekret o zaustavljanju polazaka njihovih građana sa tuniskih obala. Ministarstvo Unutrašnjih poslova Italije već je učinilo mnogo u ekonomskoj pomoći toj zemlji, stavilo je na tuniski sto 30 miliona evra u trogodišnjem planu, tome se dodaje ekonomska pomoć Ministartsva spoljnih poslova, potom novac iz Fonda EU, tražeći od Tunisa i povećanje kvote za repatrijaciju njenih građana.\nTunis je, međutim, sa svoje strane zatražio jedan radar za nadzor obale, potom obučavanje osoblja obalske straže za efikasan nadzor kao i održavanje tamošnjih čamaca za nadzor obale. Sve je na dugom štapu, migrantska najezda tek pristiže sa toplim avgustom i očekuje se pokret ogromnog broja a gde je rešenje istinski se ne zna.\nVANREDNO STANJE NA SICILIJI: Migranti masovno beže, blokirana luka Empedokle\n27. 07. 2020. u 18:56\nItalija migranti Ilegalni migranti Sicilija


„Uradimo zajedno ono što možemo zarad boljeg položaja mladih“ | Giving Balkans\n„Uradimo zajedno ono što možemo zarad boljeg položaja mladih“\nUradimo- Zajedno-Nismo sami.jpg\nUdruženje „Uradimo zajedno“ od 2016. godine pruža podršku najugroženijim grupama i pojedincima, sa posebnim akcentom na mlade koji odrastaju bez roditeljskog staranja, kojima, u saradnji sa drugim organizacijama i institucijama pruža podršku u procesu osamostaljivanja.\nJovana Krajnović i Ivana Rakić iz Udruženja „Uradimo zajedno“ ispričale su nam više o radu ovog udruženja i otkrile šta sve zajedno možemo uraditi za razvoj zajednice i pomoć njenim najugroženijim članovima.\nKako je nastalo udruženje „Uradimo zajedno“? Sa kojom idejom je sve počelo? Kako je izgledao vaš razvojni put od osnivanja do danas?\nJovana: Udruženje „Uradimo zajedno“ postoji od 2016. godine, kada smo pokrenuli akciju „Mojih 18“. Ovu inicijativu smo započeli prikupljanjem novčanih sredstava putem prodaje polovnih knjiga i donacija, kako bismo taj novac usmerili na mlade iz hraniteljskih porodica koji su se osamostaljuju i kojima treba finansijska podrška.\nMeđutim, počeli su da nam da se javljaju i ljudi koji su mladima mogli da ponude posao ili različite vidove obuke i treninga, što nas je ohrabrilo da nastavimo u tom pravcu. Brzo smo uvideli da je najdelotvornija ona podrška koja mladima omogućava da se oslone na svoje snage, da steknu zaposlenje i da imaju socijalnu mrežu podrške na koju mogu da se oslone.\nRazvoju organizacije pomoglo je to što smo uvek radili zajedno sa ustanovama i drugim organizacijama čiji je cilj da podržavaju mlade iz ranjivih grupa. Na primer, sa Centrom za porodični smeštaj i usvojenje Kragujevac imamo izuzetnu saradnju od početka našeg rada, a u čijim se prostorijama danas realizuju naše aktivnosti sa mladima. Prvo je saradnja sa partnerima bila u cilju organizacije obuka, okruglih stolova, i kontaktiranja poslodavca koji bi mogli da zaposle mlade. Nakon toga smo krenuli da zajednički realizujemo projekte, te tako i rad naše organizacije dobija jednu ozbiljniju formu.\nJovana: Rad u nevladinom sektoru je značajan jer daje slobodu da se osmisle inovativna rešenja i da se mladima pruže oni vidovi podrške koji im nedostaju i na način koji ih trajno osnažuje. Kroz aktivnosti Udruženja, pogotovo one koje su bile usmerena na unapređenje zapošljivosti mladih, trudili smo se da što više radimo na tome da budemo spona između javnog i privatnog sektora, a onda svih nas sa mladima. Nevladin sektor ima mogućnosti da sagleda potrebe ugroženih grupa na jedan sveobuhvatan način i da u skladu sa tim daje neophodne impulse za generisanje pozitivnih promena u društvu.\nKako je COVID-19 kriza uticala na rad i aktivnosti udruženja „Uradimo zajedno“? Na šta ste bili najviše fokusirani u prethodnom periodu?\nIvana: Kao i na sve, uticala je tako da smo neke aktivnosti morali da usporimo, a neke prilagodimo novim uslovima. Takođe, uticala je na to do planiramo naš budući rad tako da jedan deo aktivnosti sa mladima može da se odvija onlajn. To činimo uz podršku partnera SOS Dečija sela Srbija koji su nam obezbedili neophodne aparate, opremu i sredstva u skladu sa preporučenim merama Vlade u borbi protiv COVID-19 pandemije kako bi se rad sa mladima nastavio nesmetano. Vreme u kojem živimo nas navodi da moramo bolje da planiramo i budemo fleksibilni.\nKoji su najveći izazovi sa kojima se suočavaju mladi koji odrastaju u alternativnoj brizi i na koji način im „Uradimo zajedno“ pomaže da ih prevaziđu?\nIvana: Fokus rada „Uradimo zajedno“ je na tome da pomaže mladima da se uspešno osamostale po napuštanju sistema alternativne brige, kao i podizanje svesti zajednice i donosilaca odluka o izazovima sa kojima se mladi suočavaju. Proces osamostaljivanje ja izazovan za svaku mlada osobu, a posebno za mlade bez roditeljskog staranja, jer su primorani da se osamostale pre svojih vršnjaka, često odmah po završetku srednje škole. Veliki broj mladih po izlasku iz sistema nema rešeno pitanje stanovanja ni zaposlenja.\nKljuč uspešnog osamostaljivanja je da proces pripreme počne na vreme, tako da mlada osoba izgradi svoju mrežu podrške, da stekne veštine za samostalan život, uključujući tu veštine i znanja potrebna za sticanje adekvatnog zaposlenja. Ujedno, jako je važno da mladi budu dobro informisani o svojim pravima i dostupnim vidovima podrška, kao i da se njihovo mišljenje uvažava prilikom planiranja procesa osamostaljivanja.\nJedan od vaših zadataka je podrška mladima koji odrastaju bez roditeljskog staranja u procesu osamostaljivanja. Koja vrsta podrške je najpotrebnija i kako je vi pružate i kako ostali akteri u društvu mogu da je pruže?\nJovana: Mladima u procesu osamostaljivanja je potrebna sveobuhvatna podrška, koja uključuje sve relevantne aktere i prilagođena je njihovim individualnim potrebama. U cilju pružanja takvog vida podrške, učestvovali smo u formiranju, a sada radu, lokalnih mreža podrške mladima iz hraniteljskih porodica u četiri grada, u Kragujevcu, Kruševcu, Kraljevu i Čačku.\nOve lokalne mreže podrške okupljaju organizacije, institucije i kompanija koje sarađuju na aktivnom uključivanju mladih u društvo i podizanju njihove zapošljivosti, a osnovane su u sklopu projekta “Međusektorska sigurnosna mreža za aktivno uključivanje mladih u hraniteljskim porodicama“. Ovaj projekat sprovodi Centar za porodični smeštaj i usvojenje Kragujevac, u saradnji sa Razvojnim biznis centrom Kragujevac i našim udruženjem, a finansira ga Evropska unija i kofinansira Vlada Republike Srbije.\nOno što jasno prepoznajemo tokom dosadašnjeg rada jeste da sistem socijalne zaštite ne može sam da adekvatno odgovori na potrebe mladih. Usešće drugih sistema je veoma važno, od obrazovnog, zdravstvenog, do privatnog sektora, a kada je reč o zapošljavanju, senzibilizacija i uključivanje poslodavaca su od ključne važnosti. Zato koristimo svaku priliku da pozovemo sve one koji su u prilici da se uključe u sistem podrške mladima bez roditeljskog staranja.\nDa li u svom radu sarađujete i sa drugim neprofitnim organizacijama i udruženjima, kojima i na koji način?\nIvana: Gotovo sve aktivnosti koje sprovodimo su u saradnji sa drugim neprofitnim organizacijama ili ustanovama sistema socijalne zaštite. Sa jedne strane nam je to najbolja prilika da učimo, jer smo mlada i još uvek mala organizacija, a sa druge strane verujemo da tako mladima pružamo najkvalitetniju podršku, kada udružujemo snage. Priliku da na ovaj način unapređujemo podršku mladima dobili smo u okviru projekta „Jaki mladi – nove perspektive“ koji realizuje Fondacija SOS Dečija sela Srbija, u saradnji sa Fondacijom Herman Gmajner i Nemačkim saveznim ministarstvom za ekonomsku saradnju i razvoj.\nSa organizacijama Centar Zvezda i Moj Krug, sarađujemo u okviru projekata koje podržava Trag Fondacija i Kinderperspectief fondacije iz Holandije. U sklopu aktuelnog projekta, Centar Zvezda je otvorio „Kuću mogućnosti“ u Kragujevcu, u čemu imaju i našu podršku.\nU partnerstvu sa Udruženjem hranitelja “Čuperak“ realizovali smo projekat “Nismo sami“, u okviri kojeg smo sa mladima, osim na jačanju njihove porodične i socijalne mreže podrške, radili na istoimenom dokumentaracu o izazovima sa kojima se suočavaju u procesu osamostaljivanja.\nJovana: Naš fokus je sada na projektu koji realizujemo u partnerstvu sa Fondacijom SOS Dečija sela Srbija. Cilj ovog dvogodišnjeg projekta je da 50 mladih iz ranjivih grupa iz Kragujevca unapredi svoju zapošljivost, kroz pohađanje treninga za ovladavanje osnovnim životnim veštinama, obuke, prakse i mentorsku podršku.\nUjedno, u okviru ovog projekta, dobićemo podršku Fondacije SOS Dečija sela i za nas, profesionalce, u cilju jačanja kapaciteta naše organizacije za kvalitetniju podršku mladima. Implementacija je počela u junu ove godine, a sada je u toku trening program sa prvom grupom mladih, koji se sprovodi po njima prilagođenoj metodologiji.\nOsim aktivnosti koje smo već pomenuli, izdvojili bismo i rad na razvoju mobilne aplikaciji “Klikom do podrške“, u čemu kao partnerska organizacija podržavamo Centar za porodični smeštaj i usvojenje Kragujevac. Mobilna aplikacija će biti namenjena mladima iz hraniteljskih porodica koji se osamostaljuju, sa ciljem da im na jednom mestu ponudi sve relevantne informacije za proces osamostaljivanja, pomoć u proceni koja znanja i veštine za samostalan život im nedostaju, kao i gde mogu da dobiju potrebnu podršku.\nAplikaciju razvijamo u saradnji sa mladima i sa nestrpljenjem očekujemo da ona bude spremna za korišćenje.\nNa koji način mislite da „Uradimo zajedno“ doprinosi razvoju filantropije u Srbiji?\nIvana: „Uradimo zajedno“ se kao organizacija razvijalo sa idejom da je potrebno da se svi akteri, na način koji mogu, uključe u kreiranje boljih uslova za životi mladih. Trudimo se da radimo na podizanju svesti o tome koliko je važno da delujemo svi zajedno, da bismo nešto postigli i da bi to bilo održivo.\nTakođe, nastojimo da ukažemo na raznolikost načina na koje različiti akteri, uključujući i pojedince, mogu da se uključe. Na primer, kada je reč o unapređenju zapošljivosti mladih, podrška može biti u vidu davanja stipendija, pružanja treninga i obuka, šanse za zaposlenje i na druge načine. Sve one koji mogu da podrže mlade iz ranjivih grupa pozivamo da nam se obrate i da Uradimo zajedno ono što možemo zarad boljeg položaja mladih.\nKako se finansira „Uradimo zajedno“, sa kojim različitim tipovima donatora sarađujete i na koji način?\nJovana: Rad udruženje se finansiran kroz realizaciju projekata, a naši donatori su do sada bili SOS Dečija sela Srbija ( Fondacija Herman Gmajner i Nemačko savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj), Trag fondacija i Kinderperspectief fondacija, kao i Evropska unija preko projekata koje smo sprovodili u saradnji sa našim partnerima.\nJovana: Naš glavni cilj je nastavimo sa osnaživanjem mladih iz ranjivih grupa tako da podrška bude u skladu sa njihovim potrebama i na način da se oni u punoj meri uključe u osmišljavanje i zagovaranje mera i politika koje se na njih odnose. Fokus našeg rada svakako će ostati unapređenje zapošljivosti mladih bez roditeljskog staranja, uz sve ostale vidove podrške neophodne za njihovo uspešno osamostaljivanje.\nTakođe, nastojaćemo da učestvujemo u svim inicijativama koje imaju za cilj promociju pozitivnih društvenih promena i jačanje neprofitnog sektora, kao generatora ovih promena.


Pohvala iz Pentagona: Rusi presreću „bezbedno i profesionalno“ - 06.06.2017, Sputnik Srbija\nAvion B-52 bio je na „uobičajenoj misiji“ u međunarodnom vazdušnom prostoru iznad Baltika, kada ga je presreo ruski avion, saopštio je danas portparol... 06.06.2017, Sputnik Srbija\n20:05 06.06.2017 (Osveženo: 20:49 06.06.2017)\n© AFP 2021 / JOYCE NALTCHAYANPentagon\nDejvis je dodao da za sada nema informacija o tome koliko se ruski avion približio američkom, ali je naveo da „ogromnu većinu“ ovakvih presretanja ruska avijacija izvodi „bezbedno i profesionalno“.\nRanije danas je saopšteno da je ruski avion Su-27 poleteo da bi presreo američki bombarder B-52 iznad Baltika i ispratio ga dok se ne udalji od granice Rusije. Avion se nakon toga vratio u svoju bazu, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\n„Šestog juna je ruska kontrola vazdušnog prostora iznad neutralnih voda Baltičkog mora detektovala vazdušnu metu koja je letela duž državne granice Rusije. Za presretanje mete u vazduh je podignut lovac Su-27 dežurnih snaga protivvazdušne odbrane Baltičke flote“, navodi se u saopštenju.\n„Posada ruskog Su-27 koja se približila vazdušnom objektu na bezbednu udaljenost, identifikovala ga je kao američki strateški bombarder B-52 i počeo da ga prati“, piše u saopštenju.


Saopštenje sa 8. sjednice Savjeta Agencije za sprječavanje korupcije\nNa današnjoj sjednici Savjeta ASK razmatran je Nezvanični radni dokument Evropske komisije o stanju u poglavljima 23 i 24 za Crnu Goru iz novembra 2019. godine, u dijelu koji se odnosi na djelokrug rada Agencije.\nSavjet ASK je ocijenio da je navedeni radni dokument objektivno sagledao pozitivne aspekte funkcionisanja Agencije, kao i one oblasti u kojima ima prostora za dalje unaprjeđenje i poboljšanja u radu i rezultatima ovog državnog organa. Takođe je ocijenjeno da radni dokument sadrži određeni broj preporuka koje će biti u fokusu rada Agencije u budućem periodu.\nSavjet je dao uputstvo organima Agencije za sprječavanje korupcije da do kraja januara sačine predlog mjera koje bi vodile realizaciji navoda i preporuka iz nezvaničnog radnog dokumenta Evropske komisije.\nTakođe, Savjet je zaključio da je neophodno intenzivirati neposrednu saradnju sa Evropskom komisijom u cilju unaprjeđenja budućih ocjena iz dokumenata Evropske komisije koji se odnose na rad Agencije za sprječavanje korupcije.\nZapisnik sa 8. sjednice Savjeta ASK


Zvezdarski odbornici izabrali izvršnu vlast : Gradska opština Zvezdara\nZvezdarski odbornici izabrali izvršnu vlast\nNa sednici Skupštine GO Zvezdara izabrano je novo rukovodstvo Opštine. Predsednik Gradske opštine Zvezdara naredne četiri godine biće Vladan Jeremić dok je za zamenicu predsednika izabrana Dragana Đurić.\nZahvaljujući se na izboru, predsednik GO Zvezdara Vladan Jeremić je rekao da je počastvovan i svestan odgovornosti i da će ta odgovornost u narednom periodu značiti još više energije, više rada i nepostojanje radnog vremena kada je u pitanju potreba da se izađe u susret građanima Zvezdare.\n„Kada sam pre četiri godine postao član Veća, postavio sam agendu određenog broja stvari i problema koje je trebalo rešavati i zajedničkim radom , predanošću i dobrom energijom smo uspeli većinu stvari da rešimo“, rekao je Jeremić.\nOn je istakao da novo rukovodstvo očekuje sada veći spisak stvari koje je potrebno uraditi počev od Petog parkića, Mirijevskog Bulevara, groblja u Malom Mokrom Lugu, Stepinog gaja, platoa ispred Vukovog spomenika, izgradnja dve škole i dva vrtića a sve u cilju poboljšanja kvaliteta uslova života stanovnika opštine Zvezdara.\nNa sednici su za članove Veća GO Zvezdara izabrani Miloš Stojilković, Aleksandar Đuričić , Gordana Mišev, Miroslav Lazić, Dr Nikola Vujanović, Milorad Mićić, Miroslav Marinović, Stanko Radovanović, Violeta Filip, Dušan Ignjatović i Bogdan Leković.\nZvezdarski odbornici izabrali su za zamenika predsednika Skupštine GO Zvezdara Gorana Filipovića.\nNa istoj sednici potvrđeni su mandati odbornika koji zamenjuju odbornike kojima je prestao mandat, izabrana radna tela Skupštine Zvezdara i predsednik i član nadzornog odbora iz reda osnivača JP SC “Olimp-Zvezdara”.


U sredu u Kulturnom centru svečana akademija posvećena Milanu Rakiću - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo U sredu u Kulturnom centru svečana akademija posvećena Milanu Rakiću\nPostavljeno 28 sеptеmbrа, 2020\nOpština Mionica će u sredu 30. septembra u 19 časova u velikoj sali Кulturnog centra prirediti Svečanu akadamiju posvećenu pesniku Milanu Rakiću.\nNa svečanosti posvećenoj jednom od najvećih srpskih pesnika će i ovog puta biti uručena plaketa sa likom Milana Rakića, rad akademskog vajara Zorana Ivanovića, za najbolju zbirku poezije u prethodnoj godini u izboru Udruženja književnika Srbije. Dobitnik nagrade za najbolju zbirku poezije u prethodnoj godini je Zoran M. Mandić za knjigu „Odbrana izbora“.\nPored laureata, gosti će biti predstavnici Udruženja književnika Srbije, član Upravnog odbora UКS-a i predsednik odbora za međunarodnu saradnju Vidak Maslovarić , urednik Tribine ,,U francuskoj 7“ Miljurko Vukadinović i glavni i odgovorni urednik Кnjiževnih novina Bratislav R. Milanović. U umetničkom delu programa nastupiće televizijski, filmski i pozorišni glumac i član Narodnog pozorišta iz Beograda Zoran Ćosić i profesorka solfeđa Ana Ristivojević.\nPrethodna objava OŠ “Milan Rakić” na obrazovnoj mapi sveta\nSledeća objava Mesari Jovanović potreban mesar do 45 godina starosti


Ruski i ukrajinski predsednici, Vladimir Putin i Petro Porošenko, sastaće se 2. oktobra sa fransuskim i nemačkim liderima u Parizu, kako bi razmotrili napore za rešenje ukrajinskog konflikta, saopšteno je danas iz Kremlja.\nVladimir Putin i Petro Porošenko na jednom od ranijih sastanaka\nNavodi se da će pre samita ministri inostranih poslova raspravljati o ukrajinskoj krizi 12. septembra u Berlinu, a kancelarija francuskog predsednika je potvrdila da će sastanak biti održan.\nNasilje je uglavnom suzbijeno, posle 1. septembra, kada je ukrajinski parlament podržao da se da više autonomije prodručju koje drže proruske snage, u skladu sa mirovnim sporazumom, prenosi Rojers.\n“Lideri su pozdravili prekid vatre, koji se održava na jugoistoku Ukrajine”, saopštio je Kremlj, posle telefonskog razgovora četiri lidera.\nSastanak Putina i Lukašenka 14. septembra u Sočiju


Završeni radovi na Koridoru 10 od Levosoja do Makedonije | Nedeljnik Istine\nZavršeni radovi na Koridoru 10 od Levosoja do Makedonije\nZavršeni su radovi na delu Koridora 10 u dužini od 21,5 kilometara, od sela Levosoje u opštini Bujanovac do granice sa Makedonijom, rekao je u subotu direktor Koridora Srbije Dmitar Đurović.\n„Naš sledeći korak je završetak radova i na naplatnoj rampi što očekujemo da bude gotovo u narednih nekoliko meseci“, rekao je Đurović novinarima prilikom obilaska završene deonice Koridora 10 i dodao da očekuje da u narednih nekoliko meseci država počne da ubira prihode od putarine na toj deonici autoputa.\nOn je kazao da su pri kraju i radovi na deonici Donji Neradovac – Srpska Kuća u dužini od osam kilometara u opštini Vranje, gde se završetak puta u punom profilu i puštanje u saobraćaj očekuje do kraja septembra.\nUskoro asfaltiranje i deonice Terna\nOn je naveo da su na deonici Terna, od Vladičinog Hana do Donjeg Neradovca, koja ima 26 kilometara, skoro završeni zemljani radovi i dodao da očekuje da će do kraja godine na toj deonici biti asfaltirano između tri i sedam kilometara.\n„Važno je istaći da će uskoro početi radovi i na deonici od Grdelice do Vladičinog Hana. Za te deonice smo potpisali pet novih ugovora sa četiri kompanije, u toku su završni pripremni radovi, avans će tim firmama biti uplaćen 2. septembra i nakon toga očekujemo da radovi počnu“, rekao je Đurović.\nBez komentara za “Završeni radovi na Koridoru 10 od Levosoja do Makedonije”


Prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić izrazio je zadovoljstvo što je danas u Požarevcu 20 porodica sa prostora bivše Jugoslavije dobilo ključeve svojih novih domova, saopštilo je Ministarstvo spolljnih poslova.\nMinistar je podsetio i da je juče u Novom Sadu uručeno 276 stanova, koji su izgrađeni u okviru Potprojekta 5 Regionalnog stambenog programa, kao i stanovi u Požarevcu.\nSvečanosti su prisustvovali i predstavnici OEBS-a i UNHCR-a u Srbiji.\n- Požarevac je od danas vaš novi zavičaj, novi dom. Podsećam vas da je ova država, ne samo država srpskog naroda, već i svih građana koji u njoj žive, a koja je, između ostalog, zasnovana na načelima građanske demokratije, socijalne pravde i kao takva, neguje evropske principe i vrednosti. Vlada Republike Srbije posvećeno radi na očuvanju ovih vrednosti, kako u redovnom, tako i u vanrednom stanju, što je u doba pandemije novog korona virusa i pokazala. Briga za svakog pojedinca imperativ je našeg delovanja -zaključio je ministar Dačić.\nTaksisti pevaju Miljacku Dačiću


Ford i Alibaba potpisali ugovor u cilju onlajn prodaje automobila u Kini - Auto Republika\nFord Motor i Alibaba Group Holding su potpisali ugovor koji podrazumeva kooperaciju u oblasti digitalne konektivnosti, „cloud“ tehnologije i prodaje, što bi moglo da uključi prodaju Fordovih automobila u Alibabinu Tmall prodajnu platformu.\nAlibabina filijala fokusirana na digitalni marketing, Alimama, i operativni sistem AliOS, biće među entitetima koji će sarađivati s Fordom u okviru trogodišnjeg ugovora.\nJedna od trasa koja je pod razmatranjem je prodaja Fordovih automobila na Tmallu, izjavila je portparolka Alibabe. Rojters je prošle srede izvestio da američka kompanija planira potpisivanje ugovora koji bi popravio strategiju vezanu za Kinu i stimulisao prodaju.\n„Ugovor cilja da istraži nove načine i redefiniše prodaju vozila, kao i da utvrdi kako da iskoristi digitalne kanale u cilju identifikacije novih prodajnih mogućnosti“, saopšteno je iz Alibabe.\nKineska firma i američki proizvođač automobila će inicijalno pokrenuti „pilot studiju“. Šef Forda, Džim Heket, izjavio je da je saradnja sa tehnološkim firmama nastavak vizije kompanije da kreira „pametna vozila“.\nProdaja Forda u Kini je prilično loša poslednjih meseci jer se „plavi oval“ muči da drži korak sa trendovima koji se neprestano menjaju, uključujući i potražnju za osnovnim modelima automobila u manjim gradovima.\nU međuvremenu, Alibaba pojačava svoje prisustvo u automobilskom sektoru sa Banma Technologies, partnerstvom sa SAIC Motor kompanijom, sa kojom razvija automobile povezane internetom.\ntags: alibaba digitalni marketing ford izdvojeno prodaja automobila\nprevious Volkswagen Polo GTI do 100 km/h ubrzava brže nego što to fabrika tvrdi (video)\nnext Audi R8 V10 Plus protiv McLarena 570S


Mihajlović: Opštine da budu ažurnije u ozakonjenju objekata – RTV Panonija\nHomeVestiMihajlović: Opštine da budu ažurnije u ozakonjenju objekata\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović posetila je danas kuću porodice Tioslava Petrovića u Rakovici, koja je među prvima dobila rešenje o ozakonjenju, i pozvala opštine da budu ažurnije u ozakonjenju nelegalnih objekata.\n„Prvo ozakonjenje u Rakovici po Zakonu o ozakonjenju bespravno izgrađenih objekata je urađeno brzo, lako i jeftino – upravo onako kako je Vlada i predvidela“, rekla je Mihajlović novinarima ispred kuće u Ivanjičkoj ulici br. 8, za koju je zahtev za legalizaciju prvi put podnet 2003.\nMihajlović je istakla da se čekalo na razne papire i birokratiju da bi ta kuća mogla da se ozakoni.\n„Apelujemo na sve lokalne samouprave da budu ažurnije nego u prethodnih mesec danas. Beograd je dobar primer, kao i Jagodina i još neke lokalne samouprave, ali neke opštine još nisu krenule u ovaj proces“, naglasila je ministarka.\nMihajlović je podsetila da oko 700.000 vlasnika nije nikada podnelo zahteve za legalizaciju, i da ih je još toliko podnelo u prethodnom periodu.\nPotpredsednica Vlade je poručila da će kuće onih koji su bez dozvole počeli ili nastavili da grade nakon usvajanja zakona, u prethodna dva meseca, sigurno biti srušene i da su u Beogradu već spremna rešenja za rušenje pojedinih objekata.


Sneg u celoj Srbiji, u Doljevcu proglašena vanredna situacija\nDruštvo Autor:RTS11. jan. 202108:12 > 09:14\nU opštini Doljevac proglašena je vanredna situacija zbog izlivanja vodotokova. Iz sela Šainovac evakuisano je 16 meštana koji su smešteni u Doljevcu, prenosi RTS.\nSneg je usporio saobraćaj na autoputu „Miloš Veliki“ na deonici Preljina-Obrenovac i na Divčibarama, gde je visina snežnog pokrivača 30 centimetara.\nU Zlatiborskom okrugu preko 20 cm snega na kolovozu\nPrema rečima rukovodioca Zimske službe JKP „Beograd put“ Željka Maravića na rašćišćavanjuse radi već drugu noć neprekidno i do sada nije bilo većih problema.\n„Prvo smo uklanjali sneg mašinama a zatim smo posipali puteve. Sneg je težak pa smo uz asistenciju komunalnih službi otklonili grane koje pod težinom snega padaju. Kada se završi prvi prioritet a to je 80 odsto, onda se pristupa i sporednim ulicama. Ne smemo da dozvolimo da ulice pod usponom budu klizave“, rekao je za RTS Maravić.


Nacrt novog Zakonika o krivičnom postupku predviđa suspenziju službenika optuženih za korupciju - Kosovo Online\nNacrt novog Zakonika o krivičnom postupku predviđa suspenziju službenika optuženih za korupciju\n12. Januar 2021. • 14:01\nKosovski ministar pravde Seljim Seljimi predstavio je danas dopunjeni Nacrt zakona o krivičnom postupku, za koji se očekuje da unapredi borbu protiv korupcije i olakša suđenje u odsustvu, prenosi Ekonomija Onlajn.\nSeljimi je rekao da će prema novom Zakoniku o krivičnom postupku svako službeno lice koje zloupotrebi službeni položaj i bude optuženo, biti odmah suspendovano.\nTakođe je rekao da će usklađivanje nekih zakonskih odredbi olakšati intervenciju institucija za oduzimanje imovine stečene krivičnim delima.\nSeljimi je pojasnio da su izvršenim izmenama predviđene suspenzije javnih službenika sa posla, u slučaju podizanja optužnice za krivična dela korupcije i zloupotrebe službenog položaja.\n"Prvo pitanje je vezano za borbu protiv korupcije, napravili smo dve veoma važne intervencije. Po prvi put su uvedeni članci u vezi sa suspenzijama viših zvaničnika koji se gone za korupciju i zloupotrebu položaja. Prema novom Zakonu o krivičnom postupku, službenici će biti suspendovani odmah po podizanju optužnice. Uskladili smo odredbe krivičnog postupka sa novim zakonom o proširenim ovlašćenjima za oduzimanje imovine i sada imamo jači deo intervencije institucija u oduzimanju svake imovine koja je oduzeta uz krađu, korupciju i krivična dela", rekao je Seljimi.\nPredloženi članovi se primenjuju na sve službenike optužene za krivična dela korupcije, omogućavajući na taj način postupanje bez obzira na funkciju ili dužnost koju obavljaju.\nŠto se tiče istrage i suđenja u odsustvu za krivična dela, Seljimi je istakao da su otklonjene sve tehničke greške i da će taj predlog biti primenjen nakon stupanja na snagu zakonika.\nDo takvog predloga se došlo, jer postoje mnogi slučajevi kada je bilo poteškoća u obezbeđivanju prisustva okrivljenog u postupku, a posebno za ozbiljnija krivična dela poput ratnih zločina.\nSelimi je naglasio da će ovo zakonsko rešenje omogućiti povećanje efikasnosti organa za sprovođenje zakona u vezi sa oduzimanjem imovine stečene krivičnim delima.\n"Nacrt zakona u potpunosti preispituje odredbe o oduzimanju imovinske koristi stečene krivičnim delima, usklađujući ove odredbe sa novim Zakonom o proširenim ovlašćenjima za oduzimanje imovine, za koji procenjujemo da će kroz ove izmene povećati efikasnost organa sprovođenje zakona", rekao je Seljimi.\nSeljim Seljimi korupcija Zakon\nAgencija za borbu protiv korupcije: Nema dokaza da je ministar Kući bio u sukobu interesa\nAgencija za borbu protiv korupcije zatvorila je slučaj o sukobu interesa ministra ekonomije i životne sredine Bljerima Kućija, piše Reporteri.\nŠaša: U 2021. napredak u dijalogu i borbi protiv korupcije, nada za viznu liberalizaciju\nVlada usvojila akcioni plan za borbu protiv korupcije\nNa protestima u Skoplju sinoć povređeno 47 policajaca, dva teško\nEvropski parlament glasa o izveštaju o Srbiji, traži se priznanje Kosova i sankcije Rusiji


Banja Luka: Klub Bošnjaka danas o Zakonu o radu u RS-u\nNaslovnica Krajina Banja Luka Banja Luka: Klub Bošnjaka danas o Zakonu o radu u RS-u\nBanja Luka – Klub delegata iz reda bošnjačkog naroda u Vijeću naroda Republike Srpske (RS) razmatrat će danas na sjednici u Banjoj Luci Zakon o radu u tom bh. entitetu, koji je uz protivljenje Saveza sindikata i opozicije, usvojen na posebnoj sjednici Narodne skupštine RS-a 29. decembra 2015. godine.\nUkoliko nijedan od klubova ne stavi veto na Zakon o radu, predsjednik RS-a potpisuje ukaz o proglašenju zakona, koji zatim ide na objavu u “Službenom glasniku RS-a“.\nNakon što je skupštinska većina usvojila Zakon o radu u RS-a, Predsjedništvo Saveza sindikata RS-a je 29. decembra 2015. pozvalo entitetskog predsjednika “da spriječi uništavnje radničkih prava, na način da ne potpiše ukaz o proglašenju ovog zakona koji je protiv volje radnika“.\nMeđutim, Dodik je isti dan odgovorio da će potpisati ukaz o proglašenju Zakona o radu u RS-a.\nSindikalci su najavili da će ići u daljnju, pravnu borbu kroz obraćanje Ustavnom sudu RS-a za ocjenu ustavnosti i zakonitosti o načinu donošenja ovog zakona.\nMeđutim, u tu proceduru se može ići tek nakon što zakon stupi na snagu. Tada već i zvanično počinje njegova primjena u RS-u.


Kako saznajemo, ubijeni Stefan Totić je pre više od 20 godina punio novine kao "najmlađi srpski kasapin".\nStefanova slika davno je objavljena u jednim dnevnim novinama i on je tada rekao da "više voli kafanu nego Moćne rendžere", kao i da je najdraži gost u mesari i kafani kod njegovog oca bio pokojni Šaban Šaulić. Zbog ovih izjava o Stefanu se pričalo godinama.\nDo pucnjave u kojoj je ubijen Stefan Totić a ranjen njegov saputnik Đorđe S. (25) došlo je kod Dušanovačkog mosta na Voždovcu oko ponoći. Nepoznati napadač, ili više njih, zapucao je sa motora na Đorđa i Stefana koji su bili u svom automobilu - Đorđe za volanom, a Stefan na suvozačevom mestu.\nMesto gde je su mladići upucani\nOdmah nakon što su projektili pogodili Stefana, njegov prijatelj Đorđe je automobilom krenuo ka Urgentnom centru, međutim kod Veterinarskog fakulteta u Bulevaru oslobođenja doživeli su saobraćajnu nesreću. Nažalos, za Totića je tada već bilo kasno, a drugi mladić je sa povredama koje nisu opasne po život primljen u bolnicu.\nJutro nakon pucnjave na licu mesta se i dalje mogu videti forenzičke i policijske ekipe, a prve informacije govore da je meta napada bio upravo mladić koji je preminuo, jer su svi ispaljeni projektili bili grupisani na suvozačevo mesto.\nTakođe, pretpostavlja se da su napadači upucanim mladićima napravili sačekušu ispod nadvožnjaka na Dušanovcu, ali bi bliže detalje kao i motiv pucnjave trebalo da utvrdi istraga.\nIstraga bi trebalo da rasvetli i motiv sinoćnjeg upucavanja, a već danas pojedini mediji objavili su da je reč o obračunu zbog narkotika.\nIZREŠETAN SA 29 PROJEKTILA NA DUŠANOVCU Prika i Ivanov negirali da su učestvovali u likvidaciji Blaža Đurovića\nSAČEKUŠA NA DUŠANOVCU Muškarac (49) likvidiran ispred kuće, nosio nanogicu\nTRI GODINE ČEKANJA Više od 30.000 plastičnih flaša izvučenih iz Neretve konačno IDE NA RECIKLIRANJE


Zvizdić: Ispunili smo sve uvjete za dobijanje kandidatskog statusa za EU - Klix.ba\nOdgovori na Upitnik Zvizdić: Ispunili smo sve uvjete za dobijanje kandidatskog statusa za EU\n25.2.2019. u 12:27\nEvropska komisija Denis Zvizdić Upitnik Evropske komisije\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine završilo je kompleksan proces odgovaranja na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije. Ovim povodom na današnjoj konferenciji za medije obratio se predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić.\nOn je istakao da je za BiH izuzetno bitno dobivanje kandidatskog statusa te da su protekle četiri godine definitivno bile najznačajnije godine kada je riječ o napretku naše zemlje na putu ka EU.\nKako kaže, Vijeće ministara BiH ispunilo je obećanje da će raditi sve na realizaciji vanjskopolitičkih ciljeva, odnosno EU i NATO integracija. Državni premijer je podsjetio da je Vijeće ministara BiH obećalo ispunjavanje svih obaveza vezanih za EU i MAP, što je na kraju i učinjeno.\n"Usvajanje Prvog godišnjeg nacionalnog plana (ANP) je naš odnos prema važećim zakonima, strategijama i odlukama Predsjedništva BiH. Ovdje ne bih govorio o usvajanju ANP-a, već o vladavini prava. Mi moramo poštivati važeće zakona. Zakon o odbrani BiH, Strategija vanjske politike Predsjedništva BiH i odluke Vijeća ministara BiH jasno navode da se mora učiniti sve da dođe do aktivacije MAP-a", rekao je Zvizdić.\n"Mi samo treba da se ponašamo u skladu s važećim zakonima. Sve dok oni važe, mi ih moramo poštivati. To bi trebalo biti svima jasno", rekao je Zvizdić.\nOn je rekao da dobivanje kandidatskog statusa ne ovisi više o BiH, već od nadležnih institucija EU. Kako kaže, on se nada da će EU shvatiti važnost dobivanja kandidatskog statusa i nepovratnog stavljanja BiH na tračnice koje je vode ka EU.\n"To bi bila najbolja i najpozitivnija poruka građanima BiH. Očekujem da ćemo takvu poruku zaprimiti u toku ove godine", rekao je Zvizdić.\nDirektor Direkcije za evropske integracije Vijeća ministara BiH Edin Dilberović upitan je o tome da li će EU tražiti od BiH da provede presude međunarodnih sudova. On je rekao da se nada kako je BiH ovim odgovorima ostvarila uslove za pripremu mišljenja te da se drugi uslovi mogu rješavati kroz otvaranje poglavlja.


Treći regionalni sastanak nadzornih organa za prijavu imovine i sukob interesa\nPredstavnici Agencije za sprječavanje korupcije učestvuju na trećem regionalnom sastanku nadzornih organa za prijavu imovine i sukob interesa koji se održava u Sofiji, 20..i 21. oktobra 2016 godine.\nSastanku koji organizuje Regionalna antikorupcijska inicijativa (RAI), u saradnji sa Komisijom za sprječavanje i utvrđivanje sukoba interesa Republike Bugarske, prisustvuju pomoćnik direktora ASK-a za sprječavanje sukoba interesa i kontrolu finansiranja političkih subjekata i izbornih kampanja Savo Milašinović, i pomoćnica direktora za prevenciju korupcije, integritet, lobiranje i primjenu međunarodnih standarda Svetlana Rajković.\nCilj sastanka je sprovođenje Strategije za razvoj jugoistočne Evrope do 2020, jačanjem regionalne saradnje u području prijave imovine i sukoba interesa. Sastanak je okupio visoke predstavnike ministarstava pravde i nadzornih organa iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Kosova, Makedonije, Moldavije, Crne Gore, Rumunije i Srbije, koji raspravljaju o Nacrtu regionalnog pravnog instrumenta čiji cilj će biti razmjena podataka iz oblasti sukoba interesa i prijavljivanja imovine.\nTreći regionalni sastanak je dio tekućeg procesa jačanja regionalne saradnje, odnosno nastavak sesija održanih u Zagrebu 2015. i Tirani 2016. godine. Održava se uz podršku Austrijske agencije za razvoj i Regionalnog savjeta za saradnju.


Jeste Jokić postigao 22 poena, ali to nije bilo dovoljno da se upiše novi trijumf, a naš centar je bio ozbiljno kritičan prema sebi:\n- Napravio sam mnogo katastrofalnih grešaka. Donosio sam loše odluke, moram da budem bolji u tome - rekao je Jokić posle utakmice.\nNikola Jokić highlights (22 points) vs. Lakers: Feb. 13, 2020\nOn je ima tri izgubljene lopte u nekim od prelomnih momenata susreta uz probleme sa ličnim greškama.\n- Niko ne voli da gubi, ali smo poraženi od jednog od najboljih timova u NBA ligi. Sviđa mi se pozicija na tabeli na kojoj se nalazimo - dodao je Jokić.\nOvo je veoma bitno zbog potencijalne prednosti domaćeg terena u plej-ofu, a to će sasvim izvesno obezbediti kada je u pitanju prva runda.\nOvo su ujedno bili poslednji mečevi u NBA lige dok se ne završi Ol-star događaj, koji se ovog vikenda igra u Čikagu.


ČEPURIN: Srbija je pravi prijatelj Rusije\nČEPURIN: Srbija je pravi prijatelj Rusije\nUlazak Srbije u Evropsku uniju (EU) neće uticati na prijateljske odnose te zemlje sa Rusijom, izjavio je danas ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin.\n„Beograd ne vidi protivrečnost između svojih napora za ulaskom u EU i željom da razvija tradicionalno prijateljske odnose s Rusijom“, kazao je Čepurin Itar-tasu, dodajući da su „Srbi kategorički protiv teze ‘ili-ili’, i da je to ispravno“.\nPo rečima Čepurina, termin „okrenutost politike Srbije prema Briselu teško da je korektan“.\n„Srbija već drugu deceniju bez obzira na smenu rukovodstva kao svoj spoljnopolitički prioritet opredeljuje ulazak u EU. Beograd sada vodi pregovore i računa da će ući u EU 2020. Ali, on istovremeno naglašava želju, a sada naglašava još jače, da želi da očuva i razvija dobre odnose sa svojim istorijskim drugom, bratskom Rusijom“, kazao je on.\nPo njegovim rečima, danas je teza „nikada protiv Rusije“ neverovatno popularna u srpskom društvu.\n„Za razliku od niza svojih suseda u regionu, Srbija je jasno kazala da neće uvoditi nikakve sankcije Rusiji. To su rekli i srpski lideri – Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić. Srbija je u teškom trenutku pokazala da je pravi prijatelj Rusije. Ona pri tom odbija da igra protiv svojih ekonomskih interesa“, rekao je Čepurin.


Niko ne može da garantuje da će „Fajzer“ isporučiti dogovorenu količinu vakcina Srbiji - Sputnjik Srbija\n19:41 13 April 2021\n20:13 11.12.2020 (osveženo 20:20 11.12.2020) Preuzmite kraći link\nSa „Fajzerovom“ ispostavom u Beogradu dogovorena je isporuka svih 1,8 miliona doza vakcine Srbiji tokom 2021. godine. Da li će ova količina biti isporučena prema planu koji je predviđen, niko ne može da garantuje, ali se nadamo da ćemo dobiti dovoljno vakcina za postizanje kolektivnog imuniteta.\nOvo za Sputnjik kaže državni sekretar pri Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek na pitanje da li se može reći da je Srbija prevarena zbog toga što se svakodnevno menjaju podaci o tome kada bi mogla da počne masovna vakcinacija stanovništva, s obzirom na to da je već polovina svih zaliha vakcina na globalnom nivou već kupljena od strane razvijenih zemalja.\nNa to je ukazala premijerka Srbije Ana Brnabić navodeći i podatak da je, primera radi, Kanada unapred kupila toliko vakcina da može pet puta da vakciniše svakog Kanađanina. Ona je dodala da veruje da će zemlje poput Kanade biti solidarne i da će vakcine dati ili prodati drugima, ali da „one neće doći dok se imućnije zemlje prvo ne vakcinišu i steknu dodatnu prednost nad ostalim svetom“.\nDa li će „Fajzer“ moći da ispoštuje dogovoreno\n„Mi smo u situaciji da imamo nešto optimističniju sliku po pitanju vakcina, ali je borba teška i mučna, i odvija se svaki dan. Juče sam razgovarala sa proizvođačem vakcina koja će uskoro biti registrovana u EU, i do kojeg smo jedva došli. On nam je rekao: 'Da, možete da dobijete vakcinu od nas, u četvrtom kvartalu 2021. godine, do tada smo prodali'“, rekla je premijerka.\nPitanje je da li će Fajzer moći da obezbedi milion i osamsto doza vakcine za Srbiju, kaže državni sekretar Mirsad Đerlek.\nSrbija od samog početka vodi bilateralne i međunarodne pregovore o nabavci vakcine obezbedivši početkom novembra 1.8 miliona doza uz plaćanje avansa od 8 miliona dolara, a prema rečima premijerke verovatno će morati da se izdvoji još između 50 i 60 miliona dolara za vakcinu protiv virusa korona.\n„Da li će moći „Fajzer“ da organizuje toliku proizvodnju i da isporuči ne samo nama milion i osamsto doza, a sigurno su cifre za neke druge države enormno velike, to ćemo morati da sačekamo da bih mogao da dam konkretan odgovor, jer ovom prilikom se moram ograditi oko toga. To je priča koju sam ja dobio od „Fajzerove“ ispostave u Beogradu da je dogovoreno o isporuci ovih količina, da li je to sigurno, to u ovom trenutku ne mogu da potvrdim“, svedoči Đerlek za Sputnjik.\nMasovna vakcinacija u maju 2021.\nOn podseća da dolazak bilo koje vakcine u Srbiju zavisi i od stava Agencije za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) koja vrši procenu i odobravanje vakcina, ali da je predviđeno da Srbija u prvom kvartalu dobije 350.000 doza (do kraja januara), u drugom i trećem po 500.000 i u četvrtom 450.000 doza vakcine protiv korona virusa.\nPrema njegovim rečima, masovna vakcinacija u Srbiji prema tom planu mogla bi da počne na proleće, odnosno u maju mesecu.\nDvadeset doza ruske vakcine "Sputnjik ve" nalaze se na ispitivanju u Agenciji za lekove i medicinska sredstva.\nPred ALIMS-om se trenutno nalazi dokumentacija za registraciju „Fajzer-Biontek“ vakcine, kao i 20 doza „Sputnjik Ve“ vakcine koje se nalaze na laboratorijskoj proveri.\n„Imamo mi još vremena, ne možemo se tako brzo izjašnjavati da je Srbija prevarena, posebno što je Sputnjikova vakcina kod nas već u Agenciji na ispitivanju. Ja sam pratio izjave predsednika Putina i drugih članova vrha države Rusije, da su svi oni spremni da pomognu svima koji su zainteresovani ne samo u smislu vakcina, već i u saradnji u borbi sa kovidom. Tako da ćemo videti kako će se završiti situacija sa „Fajzerom“, još je to u Agenciji“, kaže Đerlek za Sputnjik.\nBatut i Torlak spremni\nNaš sagovornik ukazuje da ono što je stub Evropske unije, a to je bila solidarnost i jednakost, ni u prvom ni drugom talasu nije došlo do izražaja, kao i sada kada su vakcine u pitanju. On dodaje da ipak postoje neke zemlje koje su prioritet u odnosu na druge kao i da „izgleda da se svi bolje upoznamo kada dođe do neke teške situacije“.\nĐerlek navodi da se svakodnevno vodi velika borba za obezbeđivanje vakcina, ali da se sve menja iz časa u čas, slično kao što je to bilo u slučaju „borbe“ za respiratore na početku pandemije.\n„Nije baš slična roba, ali je evidentno da je pomama i potražnja za vakcinama slična kao i za respiratorima. Tako da možda stanje u ovom trenutku nije obećavajuće, ali ne znači da za desetak, petnaest dana neće biti bolje. Ono što mogu da kažem je da smo mi spremni da preuzmemo sve količine vakcine. Zajedno sa Batutom i Torlakom smo sve razradili i nadamo se da ćemo dobiti dovoljne količine vakcine kako bismo postigli kolektivni imunitet“, zaključuje Đerlek.\nRusija: Zapad diskredituje vakcinu „Sputnjik Ve“, moguće i provokacije\nvakcinacija, imunitet, Fajzer/Biontek, Srbija, vakcina


Nova koalicija ima samo tanku većinu - 61 od 120 mesta u Knesetu. Pored toga, članovi dolaze iz čitavog političkog spektra obično nisu međusobno usklađeni, međutim, stranke su jedinstvene u neslaganju sa Netanijahuom.\nMeđutim, Netanijahu je učinio sve da zadrži vlast i nastojao je da podijeli članove koalicije, što bi moglo da okonča ovaj politički eksperiment prije nego što je i počeo.\nNeki su kritikovali činjenicu da je Benet verovatno sledeći premijer, uprkos tome što njegova stranka ima samo sedam mandata.\nSavez je oformio Jair Lapid iz stranke Budućnost, koji je imao mandat za formiranje vlade, ali je dozvolio da Benet prvo zauzme funkciju premijera, prije nego što ga Lapid zamijeni za dve godine, prema njihovim planovima.\nNa sednici će se, takođe, glasati za novog predsednika parlamenta, javlja DPA.\nUkoliko se nastavi sa formiranjem nove Vlade, bila bi to prva bez Netanijahua u poslednjih 12 godina.


"Zemljotresi" tresu naselje Sarlah | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/“Zemljotresi” tresu naselje Sarlah\nVlasnici velikog broja kuća u naselju Sarlah potpisali su peticiju u kojoj tvrde da im zbog miniranja koje vrši kompanija “Aktor” u sklopu izgradnje tunela ispod Sarlaha, pucaju fasade na kućama i poavljuju se brojne druge štete na objektima.\nMeštani naselja Sarlah koji tvrde da su oštećeni, potpisali su i peticiju sa zahtevom da im se nadoknadi šteta na objektima.\nPo rečima predsednika MZ Sarhal Gorana Đurića, u Skupštini opštine Pirot im je rečeno da nisu nadležni za gradilište koridora 10, u preduzeću “Aktor”, koje je izvođač radova obevešteni su da je gradilište osigurano, a u osiguravajućoj kompaniji su ih uputili da angažuju građevinske veštake.\n-Hteli smo kolektivno svi meštani da osiguramo kuće, međutim kazali su nam da je kolektivno osiguranje nemoguće, kao i osuguranje od eksplozija. Kuće se mogu osigurati samo od elementarbnih nepogoda i požara. Angažovanje privatnog veštaka, koji bi procenio štetu, je izuzetno skupo, tako da ćemo najverovatnije organizovati protest – najavljuje Đurić i dodaje da su sa izvođačima radova merili potrese koji nastaju usled miniranja.\n-U jednom navratu potres je bio jačine 2.9 stepeni Rihterove skale, a u drugom 0,19 stepeni. Za vreme miniranja potresi su tako jaki da nam padaju čaše sa stolova i regala, a uočene su i pukotine na kućama kod više vlasnika kuća-kaže Đurić.\nU kompaniji “Aktor” nisu želeli da komentarišu ovaj slučaj.\nakot aktor fasade istaknuto miniranje piort sarlah štete temelji tunel\n13. March 2014. at 06:40\nma trebe da miniraju i sve u vazduh!!!


UTVRĐEN MAKRO-FISKALNI OKVIR ZA 2019. GODINU: Očekuje se nastavak privrednog rasta od 3,5 odsto, uz stabilnu inflaciju od 2,3 odsto\nMinistar finansija, Siniša Mali, izjavio je da je Međunarodni monetarni fond (MMF) zadovoljan ekonomskim napretkom koji je Republika Srbija postigla i koji postiže, i dodao da je ovo treća godina da ćemo imati suficit u budžetu i rekordna godina kada je u pitanju privredni rast.\n"Međunarodni monetarni fond je zadovoljan napretkom koji smo postigli i koji postižemo, ali prostora za napredak i dalje ima. Tokom posete Delegacije MMF, razgovarali smo o izuzetnim ekonomskim rezultatima koje je Repulika Srbija postigla u prethodnom periodu i koji predstavljaju krunu reformi koje sprovodimo, a koje su započete 2014. godine", izjavio je Siniša Mali.\nOn je na konferenciji za novinare povodom prvog razmatranja rezultata sprovođenja novog programa makroekonomskih i strukturnih reformi, podržanog Instrumentom za koordinaciju politike "The Policy Coordination Instrument" (PCI) održanoj u Vladi Srbije, istakao da su sa MMF-om usaglašeni fiskalni okviri za 2018. godinu.\n"Sa MMF smo usaglasili fiskalne rezultate za 2018. godinu. Očekujemo da ovu godinu završimo sa pozitivnim saldom na nivou opšte države u iznosu od 28,3 milijardi dinara, odnosno oko 0,6 odsto BDP. Ovo je treća godina da ćemo imati suficit u budžetu i rekordna godina kada je u pitanju privredni rast", istakao je ministar.\nPrema njegovim rečima, prioritet u narednom periodu je očuvanje dostignuća u fiskalnoj oblasti koja su postignuta uz velike napore, a uz podršku inicijativama koje bi trebalo da podstaknu rast, kao što je povećanje javnih investicija i smanjenje poreskog opterećenja.\nUtvrđen je i makro-fiskalni okvir za 2019. godinu, u kojoj se očekuje nastavak pozitivnih kretanja i privredni rast od 3,5 odsto, uz stabilnu i nisku inflaciju od 2,3 odsto. Planirani rezultat za 2019. godinu je deficit od oko 28 milijardi dinara, tj. 0,5 odsto BDP.\nTakođe, jedan od ciljeva će biti i povećanje efikasnosti upravljanja u javnim preduzećima.\nMali je naveo i da u prvoj polovini ove godine imamo odlična makroekonomska kretanja o čemu govori podatak da je Srbija u prvoj polovini ove godine ostvarila privredni rast od 4,9 odsto, što nas svrstava u najbrže rastuće ekonomije u Evropi.\n"Osnov za reviziju 2018. godine jeste značajno snažniji rast investicija od očekivanog, kao i poboljšanje neto izvoza i potrošnje. Ovakva kretanja korespondiraju sa poboljšanjima u sektoru građevinarstva i poljoprivrede koji su glavni izvori dodatnog rasta posmatrano sa proizvodne strane", istakao je Mali.\nIstičući da su tokom čitave 2018. godine fiskalni rezultati bolji od planiranih, ministar finansija je rekao da je u republičkom budžetu na kraju septembra ostvaren suficit od 49,3 milijarde dinara.\n"Javni dug centralnog nivoa vlasti, na kraju septembra smanjen je na ispod 56 odsto BDP. Planirano je da učešće javnog duga u BDP-u do kraja 2018. godine bude blizu 50 odsto, a da na početku 2019. godine bude i manje od toga. Naša intencija je da javni dug bude još niži, s obzirom na to da se smanjenjem javnog duga smanjuju i izdaci za kamate i otvara prostor za veće investicije i veće plate i penzije", kazao je Mali.\nOn je dodao i da je rast privredne aktivnosti praćen snažnim poboljšanjem na tržištu rada uz rast broja zaposlenih.\n"Stopa nezaposlenosti u drugom kvartalu ove godine iznosila je 11,9 odsto, i više je nego prepolovljena u odnosu na 2012. godinu. Inflacija je niska i stabilna", dodao je on.\nSiniša Mali je rekao i da je u prvoj polovini 2018. godine neto priliv stranih direktnih investicija iznosio 1,3 milijarde evra, što je za 8,6 odsto više u odnosu na prvu polovinu prošle godine.\nŠef Misije MMF u Srbiji Džejms Rouf rekao je da MMF očekuje realni rast BDP Srbije u ovoj godini od 4,2%, a u narednoj godini od 3,5 procenata.\n"I dalje se postižu dobri makroekonomski rezultati. U 2018. godini je došlo do ubrzanja rasta zahvaljujući privatnoj potrošnji i dinamičnim stranim direktnim investicijama i izvozu", naveo je Rouf, i dodao da je nastavljeno poboljšanje uslova na tržištu rada, uz znatan rast zaposlenosti u formalnom sektoru, pad nezaposlenosti i stabilan rast zarada u privatnom sektoru", rekao je Rouf i naglasio, odgovaravši na pitanja novinara, da Srbija ima bolje ekonomske pokazatelje od zemalja u regionu.\nGuvernerka Narodne banke Srbije, Jorgovanka Tabaković, izjavila je da je ta finansijska institucija zadovoljna saradnjom sa MMF-om i Vladom Srbije kao i ostvarenim rezultatima.\nIstakla je da sa dva podatka može da ilustrije šta znači konkretno dobra koordinacija i saradnja Vlade i NBS, odnosno koordinacija monetarne i fiskalne politike.\n"Pre četiri godine teško je neko mogao da veruje da će Srbija imati desetogodišnje hartije od vrednosti. Danas u portfelju dinarskih hartija od vrednosti Srbija ima više od 60 odsto HOV sa ročnošću dužom od pet godina. To znači da investitori veruju u budućnost i održiv rast Srbije i zato ulažu u dugoročne hartije. Pre četiri godine kamata na te hartije, kada su prvi put ponuđene je iznosila 14 procenata a danas iznose 4,8 procenata", istakla je guvernerka i navela da je to merljiv rezultat jer je dokaz poverenja onih koji u Srbiju ulažu.\nDrugi podatak koji je guvernerka iznela je da u odnosu na četiri godine unazad mi imamo danas 200.000 više zaposlenih ljudu u privatnom sektoru.\nPrema njenim rečima ostvarena je makroekonomska stabilnost, inflacija je niska, ostvarena je stabilnost cena i dodala da je "na nama da taj rezultat održimo".\nTabaković je kao značajan rezultat podvukla i snižavanje nivoa problematičnih kredita, čije se učešće u ukupnom obimu odobrenih kredita danas svelo na svega 6,5 procenata. Ona je podsetila da je njihova vrednost za "16 procentnih poena niža u odnosu na trenutak kada smo počeli da sprovodimo strategiju za rešavanje problematičnih kredita uz podršku i podsticaj Misije MMF".\nIzvor: Izvod iz vesti sa vebsajta Ministarstva finansija, 4.10.2018.


Utorak, 6. 9. 2005.\n"Agrokor" prečicom kupio "Dijamant"\nBEOGRAD - Milko Štimac, predsednik Komisije za hartije od vrednosti, izjavio je juče da ne zna na koji način je "Agrokor" postao većinski vlasnik fabrike ulja "Dijamant" pošto nije bilo veće trgovine akcijama ovog preduzeće na berzi, kao ni ponude za preuzimanje. Pretpostavlja se da je Ivica Todorić, vlasnik hrvatske kompanije "Agrokor", udeo od 60 odsto stekao preuzimanjem 26,96 odsto akcija investicionog fonda South east ei fund, kao i 24,90 odsto vlasništva anonimne firme DSDB, odnosno Društvo Sadra DOO Beograd.\nDirektor ovog deoničarskog društva, inače osnovanog 31. marta ove godine, jeste Ljiljana Knežević, za koju se ne zna da li je u bliskim rodbinskim vezama sa generalnim direktorom "Dijamanta" Savom Kneževićem. Osnivač ovog preduzeća je firma Addison intertrade inc, Trident Trust Company Limited, sa Devičanskih ostrva. Dodatnu nedoumicu izaziva i činjenica da se u Centralnom registru "Agrokor" i dalje vodi kao vlasnik samo 8,70 odsto akcija.\nMeđutim, prema nezvaničnim informacija, "Agrokor" je kupio akcije Sadre i investicionog fonda legalno 31. avgusta preko tkz. blok transakcije, po ceni od 12.050 dinara. Ova vrsta transakcije ne ulazi u redovnu trgovinu i mora da ispuni posebne uslove u pogledu cene i količine akcija. Transakcija se posebno evidentira, a promena vlasnika u Centralnom registru vidi se tek posle nekoliko dana, što bi u slučaju "Dijamanta" trebalo da bude danas.\nNe pomaže čak ni zatvaranje radnji\nSkuplji poček preko kreditne kartice\nFirma zaključana, direktor u vojsci\nVelja Ilić crta treću trasu autoputa


Potpisujem :: 2016: EU GODINA ZA ZAUSTAVLJANJE NASILJA PREMA ŽENAMA I DEVOJČICAMA\nEvropski ženski lobi je pokrenuo peticiju kojom poziva aktuelne i buduće predsednike Evropske komisije da uspostave 2016. godinu kao Evropsku godinu za zaustavljanje nasilja prema ženama i devojčicama.\nEvropska unija mora da podigne svest o ovom pitanju i afirmiše svoju političku posvećenost za zaustavljanje nasilja prema ženama. Uspostavljanjem Evropske godine za zaustavljanje\nnasilja prema ženama i devojčicama, EU bi igrala vodeću ulogu u podizanju svesti o nasilju prema ženama, a istovremeno bi predložila konkretne mere protiv održavanja nasilja prema ženama.\nLink za potpisivanje peticije: http://goo.gl/BjezgP\nPOTPIŠITE i PODELITE peticiju! #2016EUYear to #endVAW\nEvropska unija mora da podigne svest o ovom pitanju i afirmiše svoju političku posvećenost za zaustavljanje nasilja prema ženama. Uspostavljanjem Evropske godine za zaustavljanje nasilja prema ženama i devojčicama, EU bi igrala vodeću ulogu u podizanju svesti o nasilju prema ženama, a istovremeno bi predložila konkretne mere protiv održavanja nasilja prema ženama.


autor: Milica Šolaja 02.11.2021 0\nDevetnaesti po redu Međunarodni festival kratkometražnog filma „Filmski front“ održan je u periodu od 28. do 31. oktobra. Festival se nakon dve godine, u periodu pandemije, vratio na velika vrata Kulturnog centra.\nFoto: Lilit Andrić/Filmski front\nOva manifestacija, koja već 19 godina u Novom Sadu neguje autorski izraz i afirmiše nezavisne produkcije, i ove godine uspela je da privuče pažnju velikog broja gledalaca. Pod simboličnim sloganom „Samo na filmu“ otvorena je projekcijom nagrađivanog ostvarenja „Oaza“ Ivana Ikića, koja je takođe i srpski kandidat u trci za Oskara.\nPosetioci su imali priliku da pogledaju preko 50 kratkometražnih filmova podeljenih u pet selekcija: dve takmičarske i tri revijalne selekcije. Ove godine u stručnom žiriju bili su reditelj Nemanja Ćeranić, Gvozden Đurić i Jelena Gavrilović koji su proglasili za pobednika Nikolu Vučinića iz Crne Gore za film „Velika dostignuća” iz selekcije Srbija/region, dok je pubilika na licu mesta za najbolje ostvarenje proglasila film „Catarina” francuskog reditelja Pierre Amstutz Rocha, iz Međunarodne selekcije.\nTokom četiri festivalska dana prikazivani su kratki horor filmovi iz celog sveta (Horor Front selekcija), ostvarenja novosadskih autora (Novosadska selekcija), a za najmlađu publiku animirani filmovi za decu (Frontić selekcija). Na konkurs je prijavljeno više od 1000 filmova iz celog sveta, a većinski zastupljena tema koja je bila u fokusu jesu međuljudski odnosi unutar porodice. Najveći broj prijavljenih filmova bio je iz Irana, kao što je praksa već godinama unazad.\n„Veoma smo zadovoljni kako je protekao ovogodišnji festival, ono što je bila naša najveća briga jeste kako će se stvari odvijati zbog pandemije i da li se ljudi trenutno više odlučuju na to da sede kod kuće i gledaju filmove. Međutim, ispostavilo se suprotno, tokom četvorodnevnog trajanja festivala svi program su ispraćeni u velikom broju posetilaca”, rekla je direktorka festivala Nina Latinović.\nLatinovićeva je dodala i da su ove godine uručena i dva posebna priznanja – za film „Pištolj i kacige” u režiji Marka Marjanovića Marinčića, kao i hrvatskom reditelju Josipu Lukiću za film „Bijeli Božić”.


Delegacija Internacionalnog univerziteta boravila u Nišu | SANA\nHome Vijesti Delegacija Internacionalnog univerziteta boravila u Nišu\nDelegacija Internacionalnog univerziteta boravila u Nišu\n4. 06. 2015. 16:11\nKabinet gradonačelnika grada Niša danas je primio profesore Internacionalnog univerziteta iz Novog Pazara doc.dr Draganu Randjelović , doc.dr Aleksandra Ivanovića i menadžera VŠJ u Nišu Samira Ljajića.\nU razgovoru sa gradskim većnikom za omladinu i sport Milanom Pešićem, pohvaljen je i podržan projekat “Prepoznaj, nauči, riješi” koji je prezentovan u mnogim gradovima u srednjim školama, uključujući i grad Niš.\nRazgovor je tekao u smjeru buduće saradnje i podrške od strane grada projektu “Prepoznaj, nauči, riješi” koji daje širi doprinos obrazuvanju mladih. Ovom prilikom dogovorena je podrška grada za štampanje publikacije za mlade sa temama koje su činile sadržaj ovog projekta.\nPotom je u gradskoj kući održana konferencija za novinare svih elektronskih i štampanih medija grada Niša, na kojoj su predstavnici Internaconalnog univerziteta i gradski vijećnik za omladinu i sport Milan Pešić odgovarali na pitanja novinara.\nIstičemo ogroman značaj ove posjete koja nama pruža mogućnost za dalju saradanju i podršku od strane grada Niša za realizaciju budićih aktivnosti a ujedno i promociju IUNP-a.\nPrevious articleNesvakidašnja donacija Reintegracije\nNext articlePredsjednik Mešihata primio delegaciju Univerziteta „Sultan Fatih“


Na današnji dan, umro je crnogorski vladika Petar I Petrović Njegoš.\n1735 - Rođen je američki državnik Džon Adams, jedan od najistaknutijih boraca za američku nezavisnost, prvi potpredsednik (1789-97) i drugi predsednik SAD (1797-1801).\n1762 - Rođen je francuski pisac Andre de Šenije koji je u svom delu uskladio stare pesničke forme sa novom osećajnošću, pa ga istoričari književnosti najčešće predstavljaju kao poslednjeg pesnika klasicizma i prvog romantičara.\n1830 - Umro je crnogorski vladika Petar I Petrović Njegoš koji je po dolasku na vlast 1782. doprineo razvoju crnogorske državnosti. Doneo je 1796. prvi zakon (Zakonik Petra I) i ustanovio centralni sudski organ (Kuluk) 1803. godine.\n1905 - Tokom prve (februarske) ruske revolucije, ruski car Nikolaj II Aleksandrovič Romanov "Oktobarskim manifestom" ponudio je šire biračko pravo, izabrani parlament (Duma) sa zakonodavnom vlašću i garanciju gradjanskih sloboda.\n1910 - Umro je švajcarski filantrop Žan Anri Dinan, tvorac ideje o Crvenom krstu i jedan od osnivača Medjunarodnog komiteta Crvenog krsta 1863, dobitnik Nobelove nagrade za mir 1901.\n1918 - Slovačka je proglasila odvajanje od Mađarske i ujedinjenjem sa Češkom formirala Čehoslovačku, prvu državu stvorenu posle raspada Austro-Ugarske u Prvom svetskom ratu.\n1922 - Dva dana posle "Marša na Rim", Benito Musolini (Mussolini) je formirao prvu fašističku vladu u Italiji.\n1938 - Milione Amerikanaca uhvatila je panika dok su na radiju CBS slušali radio dramu koju je prema noveli Herberta Džorda Velsa "Rat svetova" snimio Orson Vels (Welles), misleći da se radi o stvarnom napadu Marsovaca na Zemlju.\n1975 - Princ Huan Karlos preuzeo je vodjstvo Španije od teško obolelog diktatora Fransiska Franka.\n1975 - Kod Praga se srušio avion DC-9 jugoslovenske kompanije "Inex-Adria", u kojem je poginulo 75 putnika, čehoslovačkih turista koji su se vraćali sa letovanja na Jadranu.\n2006 - Bivšem čileanskom diktatoru Augustu Pinočeu određen je kućni pritvor zbog torture, ubistava i kidnapovanja tokom njegove 17-godišnje vladavine. Pinoče je umro 10. decembra 2006. u bolnici u Santjagu. Procenjuje se da je tokom njegove diktature u političkim nemirima i progonima ubijeno oko 3.000 ljudi, dok je oko 28.000 bilo podvrgnuto raznim oblicima mučenja.\n2008 - Preminuo je slikar i karikaturista Ismet-Ico Voljevica, autor strip karikature Grga u zagrebačkom Večernjem listu.\n2017 - Koncentracije ugljen-dioksida u atmosferi, koje prouzrokuju globalno zagrevanje, zabeležile su rekord u 2016. godini, saopštila je Svetska meteorološka organizacija.


HOTSPORT TIKET DANA: Francuzi, Nemci, Italijani i Španci 'skockali' smo dobitnu kombinaciju... - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»HOTSPORT TIKET DANA: Francuzi, Nemci, Italijani i Španci ‘skockali’ smo dobitnu kombinaciju…\nMirko Marković| 2020-01-25T11:13:09+02:00\t25. jan 2020. 10:45|0 komentara|HotSport\nJedan gol je nedostajao da ponovo budemo uspešni, ali danas sledi novi izazov i slična taktkika, verujemo u uspehe favorita u najboljim takmičenjima na našem kontinentu.\nMARSEJ – ANŽE 1 (1.80)\nZahuktala se ekipa Vilaša Boaša i počeli su da beleže dobre rezultate, a plan je da se sačuva druga pozicija na tabeli i sledi pohod do nove pobede.\nMENHENGLADBAH – MAJNC 1 (1.60)\nČini se da je domaćin prokockao sve kredite i da više nemaju pravo na kiks ako žele da ostanu u vrhu, pa će pokusati da ostvare pun pogodak.\nVALENSIJA – BARSELONA 2 (1.70)\nEvidentno je da su gosti u krizi igre, koja moze da se premosti pored promene trenera i pobedama, a uz buđenje Mesija biće lakše da se upiše uspeh na čuvenom stadionu “Mestalji”.\nFIORENTINA – ĐENOVA 1 (1.70)\nDugo su se mučili “ljubičasti” da izadju iz rezultatskih promašaja i polako ulaze u prepoznatljiv ritam, a sledeći zadatak je da se pobede gosti iz Đenove čiji je zadatak opstanak, mada na strani igraju loše.


HRW: U Bosni i Hercegovini etnička diskriminacija ključna prepreka\nBosanskohercegovački političari još uvijek nisu ukinuli status građana drugog reda za Jevreje, Rome i druge manjine deceniju nakon odluke Evropskog suda za ljudska prava kojom je utvrđeno da bosanskohercegovački ustav krši njihova prava, izjavio je u petak Human Rights Watch(HRW).\nNakon ove odluke, sud je presudio u još tri predmeta da bosanskohercegovački ustav krši pravo građana da se kandidiraju za javne funkcije, međutim, ni jedna od tih odluka nije provedena.\nProcjenjuje se da se 400,000 građana Bosne i Hercegovine(BiH), što je 12% stanovništva, ne može kandidirati za funkciju predsjednika ili člana parlamenta zbog svoje vjere, etničke pripadnosti ili mjesta prebivališta. Ustav također zabranjuje ljudima koji se ne žele izjašnjavati o etničkom identitetu da se kandidiraju za najviše funkcije. Jedna od osoba koja je podnijela predstavku Evropskom sudu je doktor, Bošnjak koji je preživio genocid u Srebrenici i koji živi u dijelu zemlje u kojem se za člana tročlanog predsjedništva mogu kandidirati samo bosanski Srbi.\n"Nečuveno je da jedna evropska država ima ustav koji već 24 godine diskriminira vlastite građane," kazao je Clive Baldwin, viši pravni savjetnik organizacije HRW. "Bosanske vlasti trebaju prestati davati prioritet interesima glavnih etničkih grupa nad jednakim pravima za sve građane i izmijeniti diskriminirajući ustav."\nBaldwin je bio jedan od pravnika koji je zastupao jednog od podnositelja zahtjeva u prvom slučaju Evropskog suda.\nUstav, kojeg su napisali evropski i američki eksperti kao dio Dejtonskog mirovnog sporazuma kojim je 1995. godine zaustavljen rat u BiH, privilegira tri glavne etničke grupe – Bošnjake, Hrvate i Srbe i naziva ih "konstitutivnim" narodima.\nKada je riječ o 17 nacionalnih manjina, među kojima su Jevreji i Romi, ustav ih naziva "Ostalima" i uskraćuje im pravo da se kandidiraju za predsjednika i Dom naroda, tj. gornji dom parlamenta.\nVjeruje se da je BiH jedina zemlja na svijetu sa ustavom koji neke svoje građane kategorizira kao "Ostale".\nEvropski sud je 22. decembra 2009. godine presudio da ustav BiH drektno diskriminira manjine, ne dopuštajući im ravnopravno sudjelovanje u demokratskim izborima. Predstavku sudu podnijeli su bosanski Rom, Dervo Sejdić i bosanski Jevrej, Jakob Finci.\nAli od ove značajne presude do danas ustav nije izmijenjen, a prošla su tri opća izborna ciklusa, koja su provedena na osnovu diskriminatornog ustava i izbornog zakona.\nUoči 10-godišnjice od donošenja presude, HRW razgovarao je sa Sejdićem i Fincijem, kao i sa advokatima i podnositeljima naknadnih predstavki.\nSejdić vidi direktnu vezu između diskriminatornog ustava i stalne marginalizacije i diskriminacije bosanskih Roma, najveće nacionalne manjinom u zemlji. "Promjena ustava dovela bi do većeg političkog sudjelovanja romske populacije u BiH i vjerujem da bi se svi ostali aspekti značajno poboljšali", navodi Sejdić. "Ako su predstavnici Roma prisutni i ako sudjeluju u raspravama i odlučivanju, onda je sigurno da će se i teme koje su relevantne za Rome češće razmatrati u krugovima u kojima se donose odluke."\nSejdić je naveo primjer raspodjele sredstava namijenjenih za pomoć interno raseljenim licima, koja su se trebala podijeliti na tri jednaka dijela dok se tome nije usprotivila jedna Romkinja koja je na sastanku sudjelovala u svojstvu posmatračice. Finci pak ističe da zbog nepostojanja političke volje nisu pokrenute nikakve aktivnosti u pogledu vraćanja imovine koja je od Jevreja oduzeta tokom holokausta i u vrijeme komunističke vladavine.\nPokušaji izmjene ustava i zakona su propali, a proces je blokiran još od 2016. godine.\nMeđunarodna zajednica, uključujući Sjedinjene Države, Ujedinjeno Kraljevstvo, Njemačku i Francusku, koja je sudjelovala u kreiranju Dejtonskog mirovnog sporazuma i diskriminatornog ustava, ima odgovornost da nastavi tražiti rješenja i treba izvršiti pritisak na bh zvaničnike kako bi prekinuli diskriminaciju, navodi se iz Human Rights Watch-a.\nEvropska unija ima poseban utjecaj i odgovornost u smislu pritisaka ka reformama, bez obzira na trenutni zastoj u procesu proširenja koji je usporio Bosnu i Hercegovinu da napreduje na svom putu prema članstvu u EU. Institucije EU i države članice trebaju poslati signal bh vlastima da bliže veze s EU i saradnja s državama EU ovise o ukidanju diskriminacije u ustavu države.\nPilav: Borba protiv neravnopravnosti konstitutivnih naroda\nU svom posljednjem izvještaju o napretku BiH iz maja ove godine, Evropska komisija navodi da BiH treba provesti presudu Sejdić-Finci i osigurati jednakopravnost za svoje građane. Komisija također ističe da BiH treba izmijeniti diskriminirajući zakon o ombudsmanu za ljudska prava, koji na sličan način diskriminira građane na osnovu etničke pripadnosti, nacionalnosti i prebivališta.\nVijeće Evrope bi trebalo upotrijebiti raspoložive mehanizme da potakne BiH da provede odluke suda.\nBh zvaničnici trebaju čim prije nastaviti rad na formiranju radne grupe za ustavne promjene u čiji rad treba uključiti i Vijeće za nacionalne manjine i relevantne stručnjake u cilju provedbe sudske odluke o ljudskim pravima.\n"Evropske države i SAD pomogle su u izradi ovog ustava koji je na hiljade bh građana učinio građanima drugog reda", kazao je Baldwin. "Te iste države sada trebaju pomoći da se okonča ova diskriminacija".


Džonson imenovao Liz Tras za ministarku spoljnih poslova\nTanjug 15. septembra 2021. 22:10\nLONDON – Britanski premijer Boris Džonson poručio je danas da je došao trenutak da se njegova nova vlada pozabavi rešavanjem nejednakosti u celoj zemlji i obnovom posle pandemije kovida-19, u obraćanju nakon izvršene rekonstrukcije svog ministarskog tima.\n„Kabinet koji sam danas imenovao neumorno će raditi na objedinjavanju i podizanju cele zemlje. Još bolje ćemo raditi na oporavku od pandemije i ispunjavanju vaših prioriteta“, poručio je Britancima Džonson na Tviteru, prenosi Rojters.\nU rekonstruisanoj vladi Gevin Vilijamson više nije ministar obrazovanja, a Robert Baklend odlazi sa pozicije ministra pravde.\nDominik Rab više nije ministar spoljnih poslova, njega će zameniti Liz Tras, dosadašnja ministarka spoljne trgovine, ali je dobio dve nove funkcije – biće zamenik premijera i naslediće Baklenda na poziciji ministra pravde.\nNova ministarka trgovine biće An-Mari Trevelijan.\nSa mesta ministra za stambeno zbrinjavanje, zajednice i lokalnu upravu smenjen je Robert Dženrik, dok Priti Patel ostaje ministarka unutrašnjih poslova, a Riši Sunak zadržava posao kancelara i ministra finansija.


Unapređenje prava korisnika sistema socijalne zaštite kroz smanjenje sagorenosti stručnih radnika – IDEAS\nStručni radnici su najveći resurs u socijalnoj zaštiti, a istraživanja ukazuju da je kod više od 50% prisutan povišen nivo sagorenosti. Sagorenost ima negativne posledice po funkcionisanje stručnih radnika, te samim tim utiče i na rad sa korisnicima centara, kao najugroženijim grupama građana. Korisnicima je time ugroženo i otežano ostvarivanje osnovnih prava iz oblasti socijalne zaštite. Iako sagorenost negativno utiče na zaposlene i korisnike i ograničava efektivnost socijalne zaštite, trenutno ne postoji sistemski odgovor na ovaj problem.\nCilj projekta je da, kroz kreiranje predloga za smanjenje sagorenosti stručnih radnika koji su zaposleni u centrima za socijalni rad, utiče na povećanje poštovanja prava najugroženijih grupa građana, korisnika centara za socijalni rad.\nIDEAS, kao organizacija koja se bavi zaštitom i unapređenjem kvaliteta života najugroženijih kategorija stanovništva, dobila je podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja kako bi se putem primene participitavne metodologije kreirali predlozi za promenu zakonodavnog okvira, a u cilju ublažavanja organizacionih faktora koji utiču na sagorenost. Osnovni tim će činiti stručni radnici iz različitih delova Srbije: Beograda, Sremske Mitrovice, Kragujevca i Pirota, koji će biti direktno uključeni u rad na projektu, a stručni radnici iz ostalih opština i gradova će biti uključeni kroz radne grupe koje će funkcionisati putem interneta.\nTeme koje će u okviru projekta biti obrađene su: predlog metodologije za određivanje obima posla u službi za stare, predlog metodologije za određivanje obima posla u službi za decu i mlade, smanjenje obima administrativnog rada tako da oduzima 20% vremena i unapređenje organizacione socijalizacije. Izveštaj će biti prosleđen svim centrima za socijalni rad kako bi svi stručni radnici mogli da daju povratne smernice, a biće dostupan svima putem web sajta. Ovakvo istraživanje će znatno doprineti daljem razvoju organizacije rada centara za socijalni rad, te samim tim poboljšati pružanje usluga korisnicima.\nProjekat je realizovao IDEAS u saradnji sa Centrom za socijalni rad u Pirotu, a uz finansijsku podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.