Na deset opština na kojima posluje „Gradsko stambeno“, veliki broj zgrada ima potpisan ugovor o održavanju, na osnovu koga vlasnici posebnih delova zgrade plaćaju mesečnu naknadu uplatnicama JKP „Infostan tehnologije“. Ugovorom su obuhvaćene popravke manjih kvarova i hitne intervencije, kao što su oslobađanje lica i stvari iz zaglavljenog lifta, popravka vodovodnih cevi, odgušenje kanalizacionih vertikala i slično.\nMeđutim, zbog stanja u kom se nalaze stambeni objekti, u sve većem broju zgrada u Beogradu potrebno je izvesti radove većeg obima koji podrazumevaju znatna finansijska ulaganja vlasnika posebnih delova zgrade.\nZbog rastuće potrebe za ovakvim radovima, a sa druge strane zbog teške ekonomske situacije, JP „Gradsko stambeno“ omogućava da se ovakvi radovi ipak izvedu i to:\n2. Plaćanjem na rate (putem uplatnica JKP „Infostana tehnologije“) do šezdeset meseci.\n3. Najboljom garancijom na tržištu (garanciju daje JP „Gradsko stambeno“ u skladu sa ponudom izabranog ponuđača).\nVeliki radovi najčešće podrazumevaju radove većeg obima ili veće vrednosti. Sa aspekta neophodnosti i brzine izvođenja radova, najtačnija definicija velikih radova bila bi da su to svi radovi koji ne spadaju u hitne intervencije i u neodložne radove. Dakle, veliki radovi ne spadaju u radove koji se na zgradi izvršavaju bez odlaganja radi zaštite života i zdravlja ljudi, njihove sigurnosti, zaštite imovine od oštećenja, i dovođenje zgrade, njenih delova, uređaja, instalacije i opreme u stanje ispravnosti, upotrebljivosti i sigurnosti, ali su važni sa aspekta funkcionisanja zgrade i kulture stanovanja.\nUkinuta je ranija praksa da se pre početka radova od vlasnika posebnih delova zgrade prikuplja deo novca unapred, u gotovini. Ukidanjem avansa ubrzan je početak radova, a i izbegnuti su potencijalni problemi, pre svega nerazumevanje i razmirice među komšijama. Otplata radova počinje tek pošto radovi budu okončani.\nPlaćanje radova vrši se preko gradskog servisa objedinjene naplate komunalnih usluga, uplatnicama JKP „Infostan tehnologije“. JP „Gradsko stambeno“ odobrava plaćanje radova u do 60 mesečnih rata. Konačan broj rata zavisi od ukupnog iznosa neophodnog za izvođenje radova, broja posebnih delova zgrade i kvadrature istih.\nJP „Gradsko stambeno“ je u obavezi da postupak Javnih nabavki sprovodi u skladu sa Planom Javnih nabavki za tekuću godinu, koji se između ostalog nalazi na sajtu JP „Gradsko stambeno“. U zavisnosti od vrste postupka koji se sprovodi (otvoreni, kvalifikacioni i dr.) realizuje se procedura prikupljanja ponuda svih zainteresovanih izvođača, odnosno vrši se izbor sa liste kvalifikovanih izvođača JP„ Gradsko stambeno“. Garanciju na izvedene radove daje JP „Gradsko stambeno“ u skladu sa ponudom izabranog ponuđača.\nUslov da JP „Gradsko stambeno“ razmatra Zahtev stambene zgrade jeste da je ona poverila održavanje JP „Gradsko stambeno“, odnosno da sa našim preduzećem ima potpisan Ugovor o održavanju. Ukoliko niste sigurni da li je Vaša zgrada poverila održavanje JP „Gradsko stambeno“, možete kontaktirati naš Pozivni centr svakog radnog dana u periodu od 7.30 do 20.30, subotom od 07.30 do 15.30, nedeljom od 07.30 do 11.30 časova, na broj 0800 200 011 (poziv je besplatan iz fiksne i mobilne mreže).\nDrugi uslov je da zgrada ima legitimne organe, odnosno Upravnika stambene zajednice.\nValidan Zahtev za dostavljanje Ponude (za izvođenje velikih radova), se podnosi isključivo pisanim putem i dostavlja se teritorijalno nadležnoj Radnoj jedinici JPGS , ili direkciji preduzeća.\n• Adresa stambene zgrade (naziv ulice, broj zgrade, naziv opštine)\n• Pečat Stambene zajednice\nZahtev može biti podnet i u formi JPGS koji možete preuzeti ovde\nPo prijemu Zahteva, stručna služba nadležne Radne jedinice izlazi na teren i izrađuje predmer radova.\nTreći korak – Slanje ponude za investicione radove\nPonuda koja se dostavlja Upravniku stambene zajednice, sadrži precizan predmer radova, vrednost radova i broj mesečnih rata na koje je preduzeće u mogućnosti da odobri stanarima putem uplatnicama JKP „Infostan tehnologija“. Ponuda sadrži i obrazac odluke sa potpisima koje je neophodno dostaviti radi pokretanja postupka Javne nabavke. Odluku prate potpisi većine (51%) vlasnika površine posebnih delova stambene zgrade.\nČetvrti – Postupak nabavke\nPeti korak – Zaključivanje ugovora za izvođenje radova\nPo odabiru izvođača JP „Gradsko stambeno“ telefonskim putem kontaktira Upravnika stambene zajednice radi potpisivanja ugovora o poveravanju poslova izvođenja radova.\nNakon potpisanog ugovora sa stambenom zajednicom JP „Gradsko stambeno“ zaključuje ugovor sa izabranim izvođačem radova. Nakon čega se u skladu sa potpisanim ugovorom započinje sa izvođenjem radova u roku definisanim ugovorom i u trajanju koje je takođe definisano ugovorom.\nGaranciju na izvedene radove daje JP „Gradsko stambeno“ u skladu sa ponudom izabranog ponuđača i ona je definisana ugovorom, u zavisnosti od vrste radova, korišćenih materijala i sl. Plaćanje počinje nakon završetka radova, dinamikom i u iznosima koji su precizirani ugovorom. Plaćanje se vrši putem gradskog servisa objedinjene naplate komunalnih usluga-uplatnicama JKP „Infostan tehnologije“, ratama na mesečnom nivou.\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti Pozivnom centru JP „Gradsko stambeno“, svakog radnog dana u periodu od 7.30 do 20.30, subotom od 07.30 do 15.30, nedeljom od 07.30 do 11.30 časova, na broj 0800 200 011 (poziv je besplatan iz fiksne i mobilne mreže).\nObrazac dokumenata koji je potreban za postupak izvršenja velikih radova:\n• Obrazac Zahteva za dostavljanje Ponude


Vesić:U Beogradu od 16 sati normalno snabdevanje gasom - EMBARGO 011\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da će danas od 16 sati biti nastavljena normalna isporuka gasa, jer je „Srbijagas“ uspeo da obezbedi dodatne količine ovog energenta iz Mađarske.\nVesić je rekao da je imao sastanak sa rukovodstvom „Beogradskih elektrana“ i Sekretarijatom za energetiku u vezi sa energetskom situacijom koja je nastala posle otežanog snabdevanja gasom zbog havarije u Bugarskoj.\nIstakao je da će preduzeće „Srbijagas“ od 16 sati nastaviti sa isporukom gasa, te da je na taj način prevaziđena potencijalna kriza koja je postojala u snabdevanju gasom „Beogradskih elektrana“, saopšteno je iz Gradske uprave.\n„S obzirom na to da Elektrane danas i ne greju jer je temperatura viša od 12 stepeni Beograđanke i Beograđani nisu ni osetili ovaj problem koji se pojavio danas“, rekao je Vesić, navodi se u saopštenju.\nVesić:Beograd danas posle 50 godina moze da gradi metro


Tanjug 8. avgusta 2018. 20:16\nAMIJEN – Velika Britanija i Francuska obeležile su danas stogodišnjicu bitke kod Amijena koja je utrla put ka pobedi saveznika u Prvom svetskom ratu.\nSvečanosti u gotičkoj katedrali u tom gradu na severu Francuske prisustvovali su britanska premijerka Tereza Mej i princ Vilijem, francuska ministarka odbrane Florans Parli, vojni zvaničnici, ambasadori savezničkih zemalja i bivši nemački predsednik Joahim Gauk.\nPrinc Vilijem je rekao da je Amijen je bio simboličan za britansko-francusko savezništvo i saradnju bez koje bi pobeda bila nemoguća.\n„Danas se vraćamo da naučimo više o iskustvu onih koji su u tome učestvovali tokom leta 1918., kako bi odali počast palim žrtvama svih nacija, prisetili se svih onih koji su učestvovali u tom velikom poduhvatu i proslavili prijateljske veze koje povezuju naše nacije“, rekao je on.\nOva bitka počela rano ujutru na današnji dan 1918. kada je 900 savezničkih topova otvorilo vatru u iznenadnom napadu na nemacku vojsku, a trajala je tri dana.\nSaveznčke snage izgubile su 19.000 vojnika, dok je među Nijemcima bilo 27.000 ubijenih i povređenih.\nU ofenzivi je učestvovalo skoro 100.000 australijskih, britanskih, kanadskih i francuskih vojnika, podseća Rojters.


Vesti - FEFA alumnistkinje nagrađene za najbolju StartUp ideju: EasyPass - FEFA Fakultet\nFEFA alumnistkinje nagrađene za najbolju StartUp ideju: EasyPass\nJana Antić i Marijana Jovanović bile su deo preduzetničkog inkubatora u Splitu koji je okupio učesnike iz čitavog sveta – u takmičenju je učestvovalo 34 timova iz 10 zemalja. Zemlje među kojima se našla i Srbija bile su i Letonija, Poljska, Indija, SAD, Peru, Španija, Malta, Slovenija, Hrvatska i Bosna.\n“Ovo je bilo naše prvo takmičenje na kojem smo uvidele šta znači ,,pitchovati’ (pičovati) ideju i odgovarati na nezgodna pitanja iskusnih članova žirija. Iako se nismo spremale mesecimo kao većina timova, podrška profesora sa fakulteta i naša ogromna želja i vera u ideju su nam pomogli da se predstavimo u najboljem svetlu”, rekla je Jana.\nNjihova preduzetnička ideja EasyPass primarno povezuje profesore i pojedince kojima su potrebni privatni časovi iz najrazličitijih predmeta. Lako zakazivanje, edukativni članci, obezbeđivanje vidljivosti velikom broju učenika i nastavnika, kao i dodatna zarada, samo su neki od benefita koje pruža ova platforma.\nPlasman u finale nije doveo EasyPass do pobede ali osvojena nagrada za najbolju StartUp ideju omogućila je da se dodatno razvije uz pomoć 6 meseci biznis konsaltinga sa firmom Ensoco iz Londona. Istovremeno, finalistkinje su osvojile i korišćenje softvera za project management, Freedcamp, kredit u iznosu od $10.000 za korišćenje proizvoda i usluga Infobip-a, kao i putovanje u Wroclaw na Wolves konferenciju.\nOsim nagrada, značajnu vrednost za dalje razvijanje poslovanja pružilo je i potencijalno širenje u regionu, zahvaljujući networking-u. Povezivanje sa ljudima iz Startup ekosistema, deljenje znanja i iskustva, kao i saveti iskusnijih učesnika u biznisu predstavljaju dodatne vrednosti koje su istakle Jana i Marijana.\n“Priznanje na ovom takmičenju i činjenica da se većini žirija jako dopala ideja predstavlja motivaciju za dalji razvoj. Nagrada koju smo dobile, najpre konsalting, jeste zapravo ono što nam najviše treba i stigla je u pravom trenutku. Kako se platforma razvila do određenog nivoa za ovih godinu dana postojanja, bez obzira na naše velike planove i želje, svesne smo da saveti iskusnijih mogu da nam pomognu, ubrzaju sam proces i sačuvaju nas od eventualnih grešaka. Još uvek nismo svesne šta nas sve čeka u budućnosti ali smo spremne za velike pobede”, utisak je Marijane povodom celokupnog takmičenja.\nPosebnu zahvalnost uputile su doc. dr Aleksandru Vučkoviću koji ih je i motivisao da se prijave i delom im pomogao u pripremi same prezentacije rešenja. Ponosni smo na naše studente i profesore koji neprestano pokazuju rezultate zajedničkog rada i kontinuiranog napretka.\nNaše studentkinje među prvih 5 u svetu na takmičenju iz kreativne ekonomije\nStudentkinje ekonomije i audio-vizuelne produkcije FEFA fakulteta Anica Kovačević, Marija ...


Dan online - Sport: Partizan odustao od Evrokupa - 2016-08-13\nSport SUOČEN SA SUSPENZIJOM OD STRANE KSS Partizan odustao od Evrokupa\nSuočeni sa suspenzijom od strane Košarkaškog saveza Srbije, što znači da ne mogu da registruju nove igrače (u ovom prelaznom roku došla su ih sedmorica) čelnici Partizana odlučili su da klub odustane od učešća u Evrokupu.\n- Obraćam Vam se u ime KK Partizan NIS sa željom da Vam se na prvom mjestu zahvalim na nedvosmislenim namjerama da se naš klub vrati u evropska klupska takmičenja pod okriljem ECA, kao i konkretnim potezima koji su u tom pravcu povučeni. Kao što je i Vama poznato, ambicije našeg kluba su da igra sa najkvalitetnijim evropskim rivalima i naš cilj je da se u dogledno vrijeme vratimo u Evroligu. Ipak, nedavna i još uvijek veoma aktuelna dešavanja u evropskoj košarci nisu zaobišla ni Srbiju, naš košarkaški savez a samim tim i naš klub. Nakon niza sastanaka koji su održani u prethodnom periodu, KK Partizan NIS pred sobom ima situaciju u kojoj nema drugog izbora osim da odustane od učešća u Evrokupu. Prije izvjesnog vremena, klubu je najavljena, a potom i u djelo sprovedena suspenzija od strane KSS ukoliko klub ne odustane od učešća u Evrokupu. U praksi, to znači nemogućnost registracije igrača što nas stavlja u bezizlaznu situaciju u kojoj jedina solucija za naš klub predstavlja povinovanje zahtevima matičnog saveza koji sprovodi odluke FIBA, piše između ostalog u obraćanju predsjednika Partizana, Nikole Pekovića, prvom čovjeku Evrolige (ECA) Đordiju Bertomeuu.\nRukovodstvo Partizana će pokušati da izdejstvuje učešće u FIBA Ligi šampiona. Jedna od mogućnosti je i da Mega Leks ustupi svoje mjesto u ovom takmičenju.


Šta kažu stručnjaci o nastavku pandemije ? - www.lobi-info.rs\nKarantini i zatvaranje granica zbog pandemije virusa korona (COVID-19) mogli bi da ostani na snazi čak i u najrazvijenijim zemljama sveta do poslednjih nedelja jula prema najgorem mogućem, a do sredine juna prema najboljem mogućem scenariju, navodi BCG .\nPrognoze stručnjaka koji su radili ovu analizu kažu da će vrhunac broja novoobolelih u SAD biti u prvoj nedelji maja dok se vrhunac rasta u Velikoj Britaniji očekuje tek u trećoj nedelji maja.\nU to vreme, na vrhuncu će biti i rast epidemije u Brazilu, koji je trenutno jedna od retkih zemalja koja nije uvela mere potpunog karantina ali u pojedinim oblastima postoje propisi za ograničavanje kretanja i ponašanja.\nVrhunac epidemije u Rusiji se očekuje prve nedelje maja, dok se za Indiju prognozira da će kriva dostići maksimum tek u trećoj nedelji juna.\nPrema poslednjim podacima u svetu je potvrđeno 1.493.727 zaraženih koronavirusom. Od toga je broj umrlih porastao na 87.466, a broj izlečenih na 319.101.


Za novu radost podno Rudnika - KRAGUJEVAČKI SPORT\nZa novu radost podno Rudnika\nPosle dve pobede u nizu, fudbalere Radničkog 1923 u nedelju od 13 časova očekuje gostovanje ekipi Metalca u Gornjem Milanovcu, u utakmici 21. kola Prve lige Srbije. Kragujevčani su slavili na poslednja tri gostovanja podno Rudnika, pa će ovu tradiciju pokušati da nastave u nedelju.\nIako će naspram sebe imati ekipu iz samog vrha tabele, “crveni” na ovo gostovanje odlaze uzdignuta čela, rešeni da se komšijama iz Gornjeg Milanovca revanširaju za poraz na “Čika Dači” u 6. kolu.\nRadnički 1923 je u poslednjih par utakmica drastično podigao nivo igre, a kao posledica svega došli su i dobri rezultati. Nakon pobede nad Bačkom (2:1), Kragujevčani su slavili i na gostovanju starom rivalu, ekipi Smedereva, sa minimalnih 1:0.\nVelike zasluge za ovaj pomak u igri i rezultatima kragujevačkog prvoligaša idu na račun Darka Milisavljevića. On je promenom formacije uspeo da pronađe dobitnu formulu i svoju ekipu konačno usmeri u željenom pravcu. Ono što posebno raduje, to je jedna nova energija među igračima, koji polako počinju da vraćaju poljuljano samopouzdanje i veru u sopstvene mogućnosti.\n– Promenili smo taktiku i način razmišljanja u svlačionici, i nekako odmah je sve krenulo nabolje. Nastojaćemo da produžimo ovaj niz dobrih igara, a ja lično ću se potruditi da nastavim sa dobrim partijama i pružim svoj doprinos što boljim rezultatima ekipe – kaže Đorđe Maksimović, strelac pobedonosnog gola na gostovanju u Smederevu.\nShodno tome, “crveni” gostovanje u Gornjem Milanovcu dočekuju u vedrom raspoloženju, rešeni da produže tradiciju dobrih rezultata kraj Despotovice. Naime, Kragujevčani su se sa poslednja tri gostovanja ekipi Metalca vraćali sa pesmom na usnama. Posebno je upečatljiva bila pobeda izvojevana proteklog proleća, efektnim pogotkom Stevana Kovačevića u samom finišu utakmice.\n– Vezali smo dve pobede u nizu, što je svakako uticalo na rast samopouzdanja u našim redovima. Iskreno, očekivali smo uspon forme, samo smo se nadali da će do njega doći nešto ranije. Što se tiče Metalca, ja lično smatram da je to jedna od najboljih ekipa u ligi. Naše međusobne utakmice su po pravilu donosile dosta uzbuđenja i neizvenosti. Imamo tradiciju dobrih rezultata u Gornjem Milanovcu, ali to ništa ne mora da znači. Mi smo, kao što sam već napomenuo, u uzlaznoj formi i nadam se da ćemo uspeti da zabeležimo pozitivan rezultat na ovom gostovanju. Očekujem da će doći veliki broj naših navijača da nas podrži u nedelju i omogući nam da se osećamo kao da igramo kod kuće, u Kragujevcu – poručio je Kovačević, koji će i u nedelju “dirigovati” igrom Kragujevčana na sredini terena.\nMetalac se od ispadanja iz Super lige Srbije u sezoni 2016/17 stalno nalazi pri vrhu tabele u Prvoj ligi Srbije, ali mu nikako ne uspeva da napravi onaj ključni korak ka povratku u superligaško društvo. Pretprošlu sezonu Milanovčani su završili na trećoj poziciji, a prošle im se na startu baraža isprečio upravo naš tim, koji je slavio posle penal serije.\nI ove sezone Metalac igra dobro i trenutno se nalazi na trećoj poziciji prvoligaške tabele sa 33 osvojena boda, dva manje u odnosu na vodeći dvojac koji čine beogradski Grafičar i Zlatibor.\nMilanovčani i ove sezone imaju jednu od najboljih ekipa u ligi, pa se sa pravom ubrajaju među najozbiljnije kandidate za plasman u Super ligu Srbije. U ekipi trenera Aleksandra Stankovića posebno se izdvojio Aleksandar Katanić, ubojiti napadač i trenutno prvi strelac lige sa 15 postignutih golova.\nInače, Radnički i Metalac su dve ekipe koje se dobro poznaju. A kako i ne bi, kada su se samo u toku prošle sezone sastajale čak četiri puta. Kragujevčani su bili uspešniji, ubeleživši tri pobede, uključujući i onu posle penal serije u polufinalu baraža, ali su se zato Milanovčani revanširali trijumfom na “Čika Dači” početkom ove sezone.\nU svakom slučaju, očekuje nas jedan jako zanimljiv i rezultatski neizvestan komšijski derbi, u kome će, kao po običaju, sitnice odlučivati o konačnom pobedniku.\nPrevious Popravni na Bubnju za jesenju titulu (subota, 13 h)\nNext Sušičani protiv Mokre gore za završetak uspešne jeseni (nedelja, 13 h)


Jovana Radovanović poverenik i v.d. predsednika palanačkog odbora Demokratske stranke\nOna će tu funkciju obavljati do sprovodjenja izborne procedure\nRadoslav Milojičić- Kena je podneo ostavku na mesto predsednika Opštinskog odbora Demokratske stranke, zbog izbora na funkciju čelnika Izvršnog odbora DS-a. Tako je izvesno da će palanačke demokrate, posle sedam godina, dobiti novog predsednika.\nNeophodno je sprovodjenje izborne procedure, a do tada funkciju poverenika i v.d. predsednika, OO DS-a u Palanci, obavljaće Jovana Radovanović. Ona je dobila poverenje ostalih članova Opštinskog odbora, a, kako saznajemo, izbori za predsednika stranke, trebalo bi da bude sprovedeni do kraja godine.\nInače, Jovana Radovanović je godinama istaknuti funkcioner, ne samo palanačkog ogranka DS-a, već i na nivou Srbije. Obavljala je funkciju predsednice Demokratske omladine, član je Glavnog odbora, a i u Palanci je bila zamenik predsednika SO i član Opštinskog veća. Trenutno je zamenik šefa Odborničke grupe DS-a u lokalnom parlamentu.


Javna kuhinja u Brčkom čeka novac - Klix.ba\nBiH Javna kuhinja u Brčkom čeka novac\n29.3.2012. u 15:19\nJavna kuhinja u distriktu Brčko već tri mjeseca ne pruža usluge svojim korisnicima, s obzirom da se čeka usvajanje budžeta, izjavila je danas šef brčanskog Centra za socijalni rad Nataša Stevanović.\nOna je novinarima rekla da je tender za funkcionisanje Javne kuhinje proveden 27. decembra, ali sredstva za tu namjenu ne mogu biti obezbijeđena na osnovu odluke o privremenom finansiranju, koja je na snazi do usvajanja budžeta za fiskalnu 2012. godinu.\nPoslanik SDP-a Mustafa Sinanagić izjavio je danas da bi bilo dobro da Crveni krst/križ u Brčkom organizuje funkcionisanje Javne kuhinje, ali to nisu podržali neki poslanički klubovi u lokalnom parlamentu.\nŠef Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge u Vladi distrikta Brčko Admir Čandić rekao je novinarina da se procedura izbora onoga ko će da pruža usluge javne kuhinje vrši shodno raspoloživim sredstvima, putem tendera, koji nezadovoljni ponuđači pokušavaju da obore.\n"Ovakav način rješavanja problema građana koji su u stanju socijalne potrebe nije dobar. I prošle godine smo predložili da se preko Crvenog krsta/križa organizuje rad Javne kuhinje, čime bi broj njenih korisnika mogao da bude i veći od sadašnjih oko 180", dodao je Čandić.\nOn je napomenuo da 300.000 KM, koliko se godišnje izdvaja za rad Javne kuhinje, nije dovoljno.


Odalović: Nemamo informacije o potencijalno novim grobnicama • RTK\nOdalović: Nemamo informacije o potencijalno novim grobnicama\nPredsednik Komisije za nestala lica u Vladi Srbije Veljko Odalović izjavio je da su za nastavak rasvetljavanja sudbine nestalih osoba na Kosovu potrebne informacije o novim masovnim grobnicama.\n“Nadam se da ćemo ove godine konačno dobiti informacije o Košarama, minskim poljima, tražimo ponovnu pretragu Livočkog jezera, Žilivoda, ali to su sve što su naše informacije. Mene brine to što ne dobijamo s druge strane informacije i ja se nadam da će kosovsko društvo otvoriti”, rekao je Odalović u emisiji “Razgovor” RTK2, koja je na program večeras.\nOn je naveo da je mala verovatnoća da medju nestalima ima još živih, mada ne isključuje mogućnost pogotovo što su razmenjene sve informacije poput jedne izjave koju je u ime države potpisao da u zatvorima u centralnom delu Republike Srbije nema ni jednog Albanca koji je na listi nestalih.\n"Mi smo pre dve godine pronašli jednu ženu kojaj je bila na listi nestalih, verovatno je porodica prijavila, pronašli smo je srećno udatu sa četvoro dece u Sremčici… Ima još nekoliko lokacija koje treba da proverimo, ali i da sve proverimo i pronađemo posmrtne ostatke to opet neće rešiti sve slučajeve”, rekao je Odalović.\nOn tvrdi da u procesu pronalaženja nestalih nedostaju informacije iz Prištine i to je po njemu, nešto što baca senku na ukupan proces.\n“Posto ne mogu da verujem da na ovom prostoru nema ljudi koji su u posedu informacija o nestalim licima. Primera radi uzmimo slučaj dr Andrije Tomanovića koji je u sred bela dana izveden na očigled stotine ljudi i kojem se gubi svaki trag, koji je odveden sa radnog mesta. Albansko društvo mora da progovori, jer time što ćuti prikriva zločince. Zašto bi nosili hipoteku pojedinih zločinaca. Neka onaj koji je zločin počinio odgovara, nebitno da li je to neko ko je srpske ili albanske nacionalnosti. Ajmo da se tim suočimo kako bi skinuli teret zbog pojedinaca koji su zločin činili. Možda će formiranje ovog ( Specijalnog ) suda pomoći tome, mora da se odvoji da se prepozna ko je počinio zločin, nemože to da bude kolektivna krivica”, naveo je Odalović.\nZa proleće je najavio nastavak istražnih radnji na lokalitetu kod Rudnice, dodajući da će to biti vrlo brzo i krajnje transparentno i da neće da rade ni sami ni pod okriljem noći.\n“Potrebno je da Priština to radi na isti način, da nastave da rade pretragu Livočkog jezera, da nastave da rade pretragu Košara, Žilivoda da dođemo do informacija da li se u Žilivodama u onim jamama, odnosno oknima gde je vađen ugalj na 25-27 metra.\nPočelo je na toj lokaciji iskopavanje, desio se požar, da li to sad preti da se sudbina radnika Elektroprivrede nikad ne razjasni”, upitao je Odalović I naveo da oko Obilića ima na desetine takvih jama iz kojih je izvađen ugalj.\n“Oko Suve Reke idemo na proveru nekoliko lokacija. Naše informacije su i Radonjičko i Livočko jezero, naše su informacije Košare, al i Istok i Suva Reka i Klečka. Ono čime sam nezadovoljan je to što ne dobijam sa druge strane inforamciju. Mi ćemo insitirati da se sve to proveri do kraja kroz mehanizam Radne grupe. Pokušavam da ne delim nestala lica jer su doživla istu sudbinu po nacionalnosti ili nekoj drugoj pripadnosti, pokušavam da o njima govorim bez raličitosti. Od 1655, 525 lica je prijavljeno našoj komisiji za nestala lica radi se o Srbima i dugim nealbancima, ostalo su etnički Albanci”, preneo je Odalović.\nO poternici za 15 Srba iz Djakovice kaže da ju je izdao medjunarodni organ Euleks, na osnovu optužnice suda, ističući da še radi o o jednoj vrlo potencijalno opasnoj praksi.\n“Da li to znači da će svaki sud, Osnovni sud u bilo kojoj opštini, ako po sličnom metodu i stavi na spisak lica za koja on smatra da su odgovorni počinili zločin i proslede ih UNMIK-u ili Euleksovom tužilaštvu, da li to znači da će se po automatizmu to prihvatiti kao fakat i postupati po njemu. To ne sme da zaustavi odlazak Srba u Djakovicu..”, kategoričan je Odalović.\nOn je rekao da mandat Specijalnog suda utvrdjuje međunarodna zajednica, ali da će Srbija insistirati na onome što je civilizacijsko.\n“Mi nijednog trenutka nismo rekli, a postao je mehanizam i ušli su u određene procedure i zločine koji se desio na Livadicama i zločin koj se desio u Goraždevcu i atentat na Stanimira Vukićevića kada je vozač poginuo, na Aleksandra Acu Petrovića kada je džip dignut u vazduh u sred Prištine, kada je poginuo. To su sve događaji koji treba da budu procesuirani. Ne može ovo da se zaboravi. Ne može da se ćuti i nad zločinima koji su se desili 17-tog marta 2014 godine, tada su ubijeni ljudi, ne može da niko nije kriv za to. Da li će se ovaj ili neki drugi sud baviti ovim, ono što Vlada Srbije zahteva i na onom na šta će insitirati to je da se utvrdi odgovornost za te zločine”, rekao je Odalović.\nOn je poručio da albanska strana treba dobro da razmisli ukoliko zakon o Specijalnom sudu ne bude bio izglasan I da neće pomoči argumnetacija da nije izglasan zato što Srbi nisu ušli u institucije.\n“Verujem da će biti dovoljno odgovornosti da se ispoštuje potpisano, da se Srbi vrate u insitiucije i da nastave svoju misiju koja nimalo nije laka. Nije bilo lako Srbima da izadju na izbore, nije bilo lako onima na listama da prihvate mandate da učestvuju i rade. Mi smo i kao zajednica dosta bili podeljeni oko toga i danas su Srbi još podeljnei oko toga a biće još više podeljeni ako ovo ne bude dalo određene benefite ukoliko se srpskim predstavnicima u institucijama ne omogući da upravo u institucijama ostvare ona prava i interese i da u zajednici kada se vrate kažu da su napravili boljitak. To je svrha. U Briselu se tako razgovalo i tako se i dalje razgovara. Ko ne poštuje to je sad ono na šta treba da se da odgovor i srpskoj i albanskoj zajednici, ali međunarodnoj nije ovo sada samo pitanje Srba, jer je garant svih ovih dogovora EU”, naveo je Odalović koji je I sekretar u Ministarstvu inostranih poslova Srbije.\nOn smatra da Srbi treba da budu u institucijama u punom kapacitetu I ostvarivati ono što smo preuzeli zajedno kao obavezu ili ćemo dovesti u pitanje svrhu svega ostalag prethodnog.\nSocijalistička partija Srbije, čiji je Odalović funkcioner, nema drugačiji stav i drugačiji odnos prema svemu ovome na Kosovu u odnosu na SNS, Pokret socijalista ili neku dugu stranku.\nOdalović kaže da SPS ima krajnje korektan i konstruktivan stav i ako nije zastupljen u institucijama u očekivanom od pojedinaca i generalno od javnosti procentu, nije neko ko je apsolutno van sistema i neko ko ne podržava pravce.\nO nameri vladajuće stranke kosovskih Albanaca – Demokratske partije Kosova da pokrene rezoluciju o genocide Srbije nad Albancima na Kosovu, Odalović je rekao da bi razumeo i pohvalio ih da su pokrenuli rezoluciju osude svih zločina.\n“To je poruka koja treba da bude poruka iz kosovskog parlamenta. Znači da se svi zločini osude i da se istraje na utvrđivanju odgovornih za zločine, ali selektivno prebirati i tako pokušati da se jedan dokument plasira, koji ništa ne rešava, od njega nam neće biti bolje. Niti DPKu , niti Albancima. Srbima će biti gore, to je možda ako bi se najgori scenario ostvario to bi Srbe udaljilo, još dalje od institucija i napravilo bi novi jaz izmedju. Ako neko želi da time to što pokušava da radi zaustavi neke procese koji su procesi ka nekom, da kažem ne integrisanju u punom kapacitetu, ka zajedničkom životu i rešavanju nekih problema koji su zajednički. Ako to neko ima nameru da zaustavi mislim da taj neće dobiti podršku ni vani. O ovome sasvim sigurno će biti još rasprave ali ja mislim da to apsolutno ne stoji. Ne može se zaboraviti, dve i po hiljade Srba i ostalih ne albanaca ubijeno, ne može to da se previdi kao što ne mogu se prevideti ni zločini nad Albancima. Znači prosto, Nataša Kandić je izišla sa podatkom da oko sedam hiljada ljudi-Albanaca stradalo u ovim dešavanjima”, naveo je Odalović.


Na Međunarodni dan ljudskih prava - stotine hiljada lica bez državljanstva širom Evrope\nSva lica u Evropi bi trebalo da uživaju zaštitu prava predviđenih Univerzalnom deklaracijom o ljudskim pravima, Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Međutim, uprkos naprednom sistemu zaštite ljudskih prava, stotine hiljada lica bez državljanstva u Evropi i dalje nema ili ima ograničen pristup ovim i drugim ljudskim pravima. Ovi “pravni duhovi” nemaju pravo glasa i zbog toga su svakog dana izloženi socijalnoj isključenosti. Time se značaj ljudskih prava stavlja u pravu perspektivu, jer nam upravo poštovanje ljudskih prava garantuje mogućnost da se naš glas čuje, da se udružimo sa ostalima i da učestvujemo u demokratskim procesima.\nU Srbiji se danas, zbog nerešenog pitanja državljanstva, onemogućava ostvarivanje osnovnih ljudskih prava hiljadama pojedinaca. Među njima ima onih koji nisu upisani u matične knjige rođenih, usled čega su ostali i bez državljanstva. Pojedini su bili upisani u knjige državljana koje su uništene, dok su drugi nakon raspada zajedničke države ostali bez državljanstva ili su stekli državljanstvo bivše republike u kojoj više ne žive. Većinu tih lica čine pripadnici romske nacionalne manjine, jedne od najugroženijih i najmarginalizovanijih grupa u Srbiji, koji usled siromaštva i socijalne isključenosti, neadekvatnih propisa i dugogodišnjeg ignorisanja njihovih problema, generacijama žive bez dokaza o svom identitetu, rođenju i poreklu. Njihov glas ne samo da se ne čuje, već su za sistem potpuno nevidljivi. Biti lišen državljanstva znači biti lišen mogućnosti ostvarivanja prava na zdravstvenu i socijalnu zaštitu, zapošljavanje i učešća u političkom životu.\nVerujemo da svako lice ima pravo na državljanstvo, a da lica koja nemaju državljanstvo imaju pravo na adekvatnu zaštitu – uključujući slobodu da govore i da se njihov glas čuje, da se udružuju i da učestvuju u demokratskim procesima.\nU svetlu čvrstih obećanja koja su dale evropske zemlje kako bi zaustavile apatridiju, identifikovale i zaštitile lica bez državljanstva i obezbedile im da uživaju ljudska prava, Evropska mreža za pitanja apatridije obeležava Međunarodni dan ljudskih prava skretanjem pažnje na stotine hiljada lica bez državljanstva u Evropi, čiji glas bi trebalo da se računa jednako kao i naš.\nPoložaj lica bez državljanstva je fokus saopštenja za javnost koje je danas objavila Evropska mreža za pitanja apatridije, udruženje organizacija civilnog društva čiji je član NVO Praxis, a koje se bavi pitanjima apatridije u Evropi.\nPogledajte: Saopštenje Evropske mreže za pitanja apatridije\nPročitano 17281 puta


Uvođenje COVAX sistema trebalo bi da počne sljedećeg mjeseca sa 1,8 milijardi doza koje bi trebalo da idu u siromašnije zemlje 2021. godine.\nUvođenje COVAX sistema trebalo bi da počne sljedećeg mjeseca sa 1,8 milijardi doza koje bi trebalo da idu u siromašnije zemlje 2021. godine (EPA)\nOdluka američkog predsjednika Joea Bidena da se pridruži programu za vakcinu COVAX mogla bi da napravi “ogromnu razliku” u finansiranju šeme namijenjene isporuci vakcina protiv korona virusa siromašnim zemljama, izjavio je Dag Inge Ulstein, norveški diplomata sa vodećom ulogom u KOVAKS-u.\nAli Ulstein, norveški ministar za međunarodni razvoj, koji je i u Vijeću za olakšice COVAX-a sa Južnom Afrikom, rekao je da i druge bogate zemlje moraju da uskoče i pozvao ih da doniraju još vakcina, prenosi Tanjug agenciju Reuters.\nUvođenje COVAX sistema, u okrilju Svjetske zdravstvene organizacije i saveza za vakcine GAVI, trebalo bi da počne sljedećeg mjeseca sa 1,8 milijardi doza koje bi trebalo da idu u siromašnije zemlje 2021. godine.\nBidenov glavni medicinski savjetnik Anthony Fauci rekao je u četvrtak da Sjedinjene Američke Države namjeravaju da se pridruže tom programu.\n“To će napraviti ogromnu razliku (u pogledu finansiranja), ali to nije samo do Sjedinjenih Američkih Država,” rekao je Ulstein za Reuters.\n“Na kraju, najbogatije zemlje treba da uskoče i popune tu prazninu”, poručio je.


Ako nas ne izvuče Albanija, niko neće - Đorđević: Mini Šengen će pospešiti dolazak velikih investicija | WebTribune\nHome U FOKUSU Ako nas ne izvuče Albanija, niko neće – Đorđević: Mini Šengen će pospešiti dolazak velikih investicija\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević izjavio je danas da inicijativa za stvaranje “malog Šengena” sa Severnom Makedonijom i Albanijom neće ugroziti radna mesta u Srbiji, već će doprineti stvaranju jedinstvenog tržišta rada što će pospešiti dolazak velikih investicija.\nU izjavi za agenciju Beta, Djordjević je ocenio da dolazak velikih investicija uvek prati mala i srednja preduzeća, kojima su tako velika tržištva potrebna.\nDjordjević je ocenio da će u takvim okolnostima, otvaranjem granice i stvaranjem jedinstvenog tržišta rada, Zapadni Balkan postati još privlačniji za investiranje, jer će postojati kvalifikovana radna snaga na jednoj većoj teritoriji, što je i osnova inicijative za stvaranje “malog Šengena”.\nMinistar je rekao da nesmetani protok radne snage “nikako neće ugroziti radna mesta u Srbiji, u prilog čemu govori i činjenica malog broja do sada izdatih dozvola za rad stranim državljanima iz Severne Makedonije i Albanije, kojima je, prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, u ovoj godini izdato ukupno oko 630 dozvola za rad”.\n“Ova inicijativa, koja je pokrenuta zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću, pre svega znači veliki korak napred ka regionalnoj ekonomskoj integraciji i ekonomskom prosperitetu zemalja Zapadnog Balkana, ali i daljem jačanju regionalne stabilnosti. Zahvaljujući inicijativi za stvaranje ‘malog Šengena’, dogovoreno je da državljani Srbije, Severne Makedonije i Albanije mogu samo sa ličnom kartom ulaziti u pomenute države”, kazao je Djordjević i dodao da je “opredeljenje Srbije da se izbori za nova radna mesta”.\nDjordjević je rekao da je ministarstvo, na čijem je čelu, učestvovalo u izradi teksta “Nacrta sporazuma izmedju vlada Srbije, Albanije i Severne Makedonije o slobodi kretanja i boravka državljana Sporazumnih strana”.\n“Do skoro se teško moglo i zamisliti da ce Srbija, Albanija i Severna Makedonija razgovarati o jedinstvenom tržištu rada, a danas smo na dobrom putu da se sporazumno uredi sloboda kretanja, boravka i rada državljana zemalja zapadnog Balkana”, rekao je Djordjević.\n“Postupak ce moći da se pokrene iako je stranac i dalje u inostranstvu, a proces pribavljanja vize za duži boravak u toku. Kreiran je i softver pomoću kojeg će se stranac elektronski evidentirati (prilikom prelaska granice), nakon čega će se smatrati da je prijavio privremeni boravak. Samom prijavom privremenog boravka, stranac će ostvariti pravo na zapošljavanje, bez potrebe pribavljanja dozvole za rad”, rekao je Djordjević.\n“Srbija je zemlja ubrzanog razvoja, a zahvaljujući reformama koje sprovodi, kao i uspostavljenoj makroekonomskoj stabilnosti, Srbija je postala privlačna zemlja za ulaganja, odnosno za strane investitore koji žele da ulažu i da prenose svoja znanja domaćim poslodavcima u Srbiji”, kazao je Djordjević.\nDjordjević je rekao da se u takvim uslovima suočavamo sa nedostatkom radne snage, a da će uspostavljanjem “malog Šengena” poslodavci moći na jednostavan način da angažuju kvalifikovanu radnu snagu.


Johanes Han: EU će podržavati projekte Srbije u okviru pristupanja - 27.06.2019, Sputnik Srbija\nEvropska unija će u okviru pregovaračkog procesa o pristupanju Srbije EU pružiti finansijsku podršku različitim projektima u zemlji, konkretno u oblasti turizma... 27.06.2019, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, evropska unija (eu), srbija, johanes han\n© PIROSCHKA VAN DE WOUWEvropski komesar za proširenje Johanes Han\n„Drago mi je da smo danas potpisali sporazum o godišnjoj finansijskoj podršci (u okviru pristupanja zemlje Uniji) u vrednosti od 179 miliona evra. Sa ovim sredstvima Evropska unija će pre svega poboljšati kvalitet života građana Srbije. Evropska unija će podržavati projekte u oblastima kao što su poboljšanje kvaliteta vode i vazduha, razvoj turizma, ili pristup srpskih kompanija inovacijama i najnovijim tehnologijama“, objasnio je on.\nKako je precizirala ministarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović, ne radi se o kreditima, već o bespovratnim sredstvima.\nNemački ambasador: Pristupanje Srbije EU 2025. je ambiciozno, ali ga ne bih isključio\n26 Jun 2019, 21:52\nEvropski komesar uveren je da će drugoj polovini ove godine Evropska unija i Srbija otvoriti nova pregovaračka poglavlja o pristupanju zemlje Uniji.\n„Unija ostaje potpuno posvećena perspektivi Srbije u EU. Evropska komisija i, uveren sam, zemlje Evropske unije će uvek podržavati otvaranje novih poglavlja ako zemlja bude sprovodila reforme. Prilično sam siguran da ćemo u drugoj polovini godine otvoriti više poglavlja“, dodao je Han.\nPregovori o pristupanju Srbije Evropskoj uniji počeli su u januaru 2014. godine. U četvrtak je u Briselu održan deseti sastanak konferencije o pristupanju zemlje Uniji na kojem su strane otvorile još jedno pregovaračko poglavlje — Poglavlje 17 od ukupno njih 35. To je deveto poglavlje koje se odnosi na finansijske usluge.\nEvropska unija dodelila je status kandidata za članstvo u zajednici Albaniji, Makedoniji, Srbiji i Crnoj Gori. U februaru 2016. godine, Bosna i Hercegovina je podnela zvaničan zahtev za pristupanje EU. Takozvano Kosovo, koje su priznale 23 članice Evropske unije od 28 članica koliko ih ima, takođe pretenduje na članstvo u Uniji. Evropska komisija je više puta izjavljivala da nove faze proširenja EU neće biti pre 2025. godine.


KORONAVIRUS U SVIJETU: 18 DRŽAVA PREMAŠILO ŠESTOCIFREN BROJ ZARAŽENIH | Hayat.ba\nKORONAVIRUS U SVIJETU: 18 DRŽAVA PREMAŠILO ŠESTOCIFREN BROJ ZARAŽENIH\nUkupno 18 svjetskih država premašilo je šestocifren broj zaraženih koronavirusom, koji se popeo na skoro devet miliona.\nPrema najnovijim podacima Worldometersa, 8,94 miliona ljudi do sada je zaraženo koronavirusom, a aktivnih je nešto više od 3,7 miliona.\nIstovremeno, zabilježeno je i 467 hiljada smrtnih slučajeva, dok se 4,76 miliona osoba oporavilo.\nNajviše zaraženih imaju SAD, čak 2,33 miliona, iza njih slijedi Brazil sa nešto više od milion, dok treća Rusija ima 584 hiljade inficiranih koronavirusom.\nU Indiji se do sada zarazilo 412 hiljada, Velikoj Britaniji 303 hiljade, Španiji 293 hiljade, Peruu 251 hiljada, Italiji 238 hiljada, Čileu 236 hiljada, a Iranu 205 hiljada osoba.\nMeđu 18 zemalja sa šestocifrenim brojem zaraženih su i Njemačka (191 hiljada), Turska (186 hiljada), Pakistan (176 hiljada), Meksiko (175 hiljada), Francuska (160 hiljada), Saudijska Arabija (154 hiljade), Bangladeš (112 hiljada) i Kanada (101 hiljada).\nUvjerljivo najviše smrtnih slučajeva zabilježeno je u SAD-u, čak 122 hiljade. Na drugom mjestu je Brazil sa 50 hiljada, potom slijede Velika Britanija (42 hiljade), Italija (34 hiljade), Francuska (29 hiljada) i Španija (28 hiljada).\nMeđu osam država sa petocifrenim brojem smrtnih ishoda zbog koronavirusa tu su još i Meksiko sa 20 hiljada i Indija u kojoj je život izgubilo 13 hiljada ljudi.


2. avgusta 2021. - 22:40\nNa atraktivnoj lokaciji niče kancelarijski prostor od 69.000 kvadrata.\nKompanija AFI priprema izgradnju još jednog poslovnog kompleksa u Beogradu. Radi se o prostoru nekadašnje industrije Zmaj u Zemunu, koja se nalazi između železničke pruge i autoputa Beograd-Šid i zauzima parcelu od oko 69.000m2. Potvrđeni urbanistički projekat sa idejnim rešenjem izradio je projektni studio Bureau Cube Partners iz Beograda.\nGrađevinska parcela se nalazi u neposrednoj blizini nove železničke stanice Zemun.\nProjekat je obuhvaćen planovima za privrednu zonu Autoput, u okviru celine Sever 2, koja je zbog specifične pozicije i dobre povezanosti dobila poslovno-komercijalnu namenu. Građevinska parcela se nalazi u neposrednoj blizini nove železničke stanice Zemun, što će budućim korisnicima omogućiti direktan pristup gradskoj železnici, piše Beobuild.\nSa planiranim infrastrukturnim projektima, ova privredna zona postaće vrlo atraktivna, kako zbog planirane brze pruge, tako zbog budućeg železničkog kraka do aerodroma i planiranog terminusa druge metro linije, što je čini izuzetno primamljivom za razvoj različitih privrednih, poslovnih i komercijalnih delatnosti.\nZona ima i već realizovano zasebno isključenje sa autoputa (Bulevar Arsenija Čarnojevića), što je samo još jedna pogodnost u već izuzetnoj infrastrukturnoj povezanosti.\nDve faze realizacije\nPoslovni kompleks Zmaj biće realizovan kroz dve faze, tokom koje je planirana izgradnja pet slobodnostojećih objekata, a svi objekti koji se trenutno tamo nalaze biće srušeni.\nTrenutnim projektom obuhvaćena je prva faza, koja podrazumeva dva objekta spratnosti Pr+4+Ps ukupne bruto površine blizu 31.000m2, dok bi u drugoj fazi kompleks bio proširen za još tri objekta od skoro 37.500m2.\nPoslovni kompleks Zmaj činiće pet slobodnostojećih objekata.\nUrbanističkim projektom je obuhvaćena izgradnja nove infrastrukture, a parcelu će okruživati i dve nove saobraćajnice, jedna koja će se pružati paralelno sa pravcem železničke pruge (C18) i druga koja će kompleks povezati sa postojećim isključenjem na autoputu (C19).\nBez podzemnih garaža\nObjekti će imati ventilisane fasade od kompozitnih panela, sa akcentovanim ulaznim delom, i staklenom zid zavesom na povučenom spratu. Za potrebe prve faze planirano je 472 parking mesta na otvorenom, pošto je kompleks planiran bez podzemnih etaža.\nPrethodni tekstVozač pokušao da zaustavi autobus, srča rasuta po celoj okretnici\nSledeći tekstVremeplov, 3. avgust\nSvaka firma dobiće najmanje 200 evra subvencija za uvođenje novih fiskalnih uređaja\nMinistarstvo odbrane gradi 8 hangara za smeštaj migova 29 na aerodromu Batajnica\nUređenje privredne zone\nPočeli radovi na asfaltiranju zemunskih ulica


Beta 18. marta 2021. 12:30\nMoskva je povukla svog ambasadora u SAD na konsultacije nakon komentara predsednika Džozefa Bajdena o ruskom predsedniku Vladimiru Putinu, javio je Glas Amerike (VOA).\n„Najvažnije za nas je da raščistimo odnose Rusije i SAD, koji su pogoršani zbog toga što ih je Vašington doveo u ćorsokak. Spremni smo da sprečimo da se odnosi nepovratno pogoršaju, ako su Amerikanci svesni tog rizika“, saopštilo je rusko ministarstvo spoljnih poslova posle povlačenja ambasadora Anatolija Antonova na konsultacije.\nPotez Moskve usledio je nakon intervjua koji je predsednik Bajden dao za televiziju ABC u kome je rekao da će Putin „platiti za svoja zlodela“ i potvrdno odgovorio na pitanje novinara da li misli da je ruski predsednik „ubica“.\nBajden je takodje preneo da je Putinu rekao da „nema dušu“, na šta mu je ruski predsednik odgovorio da se „razumeju“.\nVilijam Kortni, sarardnik RAND korporacije, rekao je za Glas Amerike da je retkost da američki predsednik lideru rivalske sile poruči da je „ubica“. On kaže i da se ponekad ambasadori povlače na konsultacije nakon uvreda“.\n„Uz to, Bajdenova administracija je najavila nove sankcije Rusiji zbog sajber napada, što takodje može biti razlog poteza Moskve“, navodi Kortni.\nPortparolka Bele kuće Džen Psaki odbila je da pojasni da li je Bajden mislio da je Putin ubica i bukvalno.\nNa pitanje o povlačenju ambasadora, ona je rekla da će Bajdenova administracija imati drugačiji pristup prema Rusiji od prethodne.\nPortparolka Stejt departmenta Džalina Porter izjavila je da će SAD, dok rade na unapredjenju svojih interesa sa Rusijom, takodje tražiti da Rusija odgovara za zlodela.\nAmerički predsednik je ranije tražio da se skine oznaka poverljivosti sa obaveštajnih izveštaja koji su ukazali da su „ruski državni mediji, trolovi, portali, objavljivali uvredljive sadržaje o Bajdenu, njegovoj porodici i Demokratskoj stranci i da su širili slične sadržaje američkih medija, uključujući priče o Bajdenovom sinu Hanteru“.


“Šta želite, da oteramo investiciju od 900 miliona dolara?” – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > “Šta želite, da oteramo investiciju od 900 miliona dolara?”\n“Šta želite, da oteramo investiciju od 900 miliona dolara?”\nby Janko Vesic - November 20, 2021 November 20, 2021 020\nPITANJE radnika Linglonga je deo kampanje koja se vodi mesecima protiv kineskih investicija, ali je inspekcija poslata u pogon kompanije, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić prilikom otvaranja fabrike Bojsen u Subotici.\nNaveo je da se kampanja protiv kineske kompanije Linglong vodi već mesecima.\n– Tražili smo tri i po godine po celom svetu da nađemo investitora za smederevsku Železaru. Ona nije radila. Svakog meseca smo gubili zbog te kompanije. Namolili smo kineskog predsednika za investiciju i sada ljudi tamo rade i imaju pristojna primanja. Postoji potreba da se progone kompanije koje su nam mnogo pomagale – naveo je on.\nIstakao je da je poslata inspekcija u kinesku kompaniju.\n– Šta želite, da uništimo investiciju od 900 miliona dolara? Ako je inspekcija ustanovila da su uslovi loši, napraviće nove uslove, nema potrebe za hajkom. Ako treba da se pomogne Vijetnamcima, pomoći ćemo, ali nećemo terati investiore – naveo je on.\nPodsetimo, ranije danas ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo izjavila je da ambasada od svih kineskih kompanija zahteva da se pridržavaju zakona i propisa Srbije i da sa radnicima postupaju u skladu sa ugovorom.\n– Možda ste primetili i da nadležni resori u Srbiji ne smatraju da u kineskoj kompaniji ima navedenih teza pojedinih medija – rekla je Čen Bo. Dodala je da je izveštavanje medija dobrodošlo, ali da “lažne informacije nikad nisu prihvatljive”.\nBONUS VIDEO: OVAKVU FABRIKU DO SADA NISMO IMALI: Pogledajte kako rade roboti u postrojenju”BAS Boysen Abgassyste”\nMohamed Alabar, predsednik Eagle Hills piše za „Preduzetnik“


Krilni centar kluba s Malog Kalemegdana dokazao je da, uprkos pehovima s povredama, i dalje ima dovoljno kvaliteta za košarku na najvišem nivou. Evroliga je na svom sajtu dala značajno mesto 28-godišnjem Novosađaninu, koji je govorio o tome šta znači nositi crveno-beli dres u zemlji u kojoj košarka nadilazi standardno poimanje jednog sporta.\n- Košarka u Srbiji je neka vrsta religije. Imamo bogatu istoriju košarke na ovim prostorima i mislim da je to veoma važno za našu zemlju, ali i za Evroligu da ima učesnika sa ovih prostora. Osećamo veliku obavezu, jer ne reprezentujemo samo klub, već i celu državu u svetu košarke - naglasio je Luka odgovornost koju nosi nastup za srpski klub u najboljem evropskom društvu.\nTakođe nosi i veliku dozu pritiska, s kojom je Mitrović navikao da igra i živi još od evroligaškog debija u crveno-belom dresu u sezoni 2013/2014.\n- Kada igrate za tim sa ovako bogatom istorijom, to uvek nosi sa sobom pritisak i morate da znate kako ćete se izboriti sa tim. Moj košarkaški razvoj je počeo ovde, proveo sam u klubu pet predivnih godina i sjajan je osećaj ponovo biti okružen ljudima iz Crvene zvezde.\nImunitet na takmičarski pritisak koji je stekao u ranim igračkim danima pomogao mu je da se u povratničkoj sezoni lako izbori sa očekivanjima armije navijača. U četiri ovosezonska evroligaška nastupa imao je dvocifren košgeterski učinak, u velikoj pobedi protiv Makabija u Tel Avivu ostvario je dabl-dabl sa 12 poena i 11 skokova. Na gostovanju milanskom Armaniju, učesniku prethodnog fajnal-fora, postigao je 17 poena i uhvatio sedam lopti.\n- Doći ovde i igrati na ovom nivou uvek nosi osećaj odgovornosti. Ukoliko ne možete da se nosite sa takvim pritiskom, onda niste spremni da igrate na ovom nivou. Evroliga je svake godine sve bolja i bolja, sa sjajnim timovima, koji imaju i veće budžete od nas i srećni smo što možemo da se takmičimo sa njima. Gladni smo plasmana u plej-of, znamo kako je biti tamo, uspeli smo da se plasiramo jednom. Teško je prognozirati, idemo korak po korak, utakmicu po utakmicu i videćemo za koliko će to biti dovoljno - konstatuje Mitrović.\nRADONJIĆ POSLE POBEDE: Prezdovoljan sam, imali smo fokus tokom celog meča\n09. 12. 2021. u 21:27\nKALINIĆ PRESUDIO OLIMPIJAKOSU: Zvezda slavila u crveno-belom derbiju\n09. 12. 2021. u 16:42\nkošarka Sport KK Crvena zvezda Luka Mitrović


Dokument u nastavku sadrži pregled ideja i povratne informacije koje su diskutovane na početku platformine manifestacije "Kosovo koje hoćemo", uključujući i obavljeni posao tokom radnih sesija u grupama u sobama za razmišljanje, za pet ključnih oblasti, organizovane 23.05. 2018.\nFriedrich Ebert Stiftung (FES), u saradnji sa svojim partnerima - (Management Development Associates), Koledž Riinvest i Institut IKS (Kosovska inicijativa za stabilnost), Koledž Heimerer, GAP i Demokratija+ bili su domaćini Prvog Nacionalnog kongresa, ove vrste, sa nazivom "Kosovo koje volimo", 23. maja.\nViše od 200 učesnika iz raznih oblasti i perspektive, koji su predstavljali više od 100 organizacija iz civilnog društva, političkih stranaka, sindikata, stručnjaka i medija, dolazili su iz raznih delova Kosova i okupili se da razmene svoje stavove, ideje i želje za drugačije Kosovo, koje oni hoće.\nGrađani Kosova žele da se njihov glas čuje i da predloži ideje o tome kako možemo raditi zajedno za rešavanje glavnih problema sa kojima se suočava kosovsko društvo, kao što su: socijalna sigurnost, ekonomski razvoj i zapošljavanje, kao i dostojanstveni rad i uslovi života.\nLink za publikaciju! - Kosovo Koje Hoćemo!


Naime, zbog diplomatskih tenzija između Azerbejdžana i Jermenije, Henrik Mhitarijan će verovatno propustiti ovaj duel.\nMhitarijan je u revanš meču protiv Valensije ušao u drugom poluvremenu umesto Mesuta Ozila i pokrenuo je ekipu. Od njegovog pojavljivanja na terenu izabanici Unaja Emerija postigli su dva pogotka. Nema dileme da bi njegov izostanak sa finalne utakmice prestavljao problem za Arsenal.\nPodsetimo, reprezentativac Jermenije je već propustio gostovanje "tobdžija" u Azerbejdžanu, kada je ekipa iz Londona igrala protiv Karabaga u sklopu grupne faze Lige Evrope. Čelni ljudi Arsenala tada nisu želeli da apliciraju za vizu kod azerbejdžanske vlade.\n- Henrik ne može na ovo putovanje. Moj posao je fudbal i želim samo njime da se bavim - rekao je tada Emeri.\nDve zemlje nemaju diplomatske odnose još od 1994. godine kada su prekinuta ratna događanja. I 2015. godine Mhitarijan je trebao sa Dortmundom da igra utakmicu u Azerbejdžanu. Iako im je UEFA obećala vizu, od puta se odustalo radi bezbednosti.\nRizik postoji i pred put finale Lige Evrope, tako da ostaje da se vidi da li će se Emeri predomisliti, odnosno da li će političko vođstvo Azerbejdžana dozvoliti Jermencu da doputuje u Baku.


VREME ZLA: Goran Bogdan kao Bogdan Dragović - TVINEMANIA\nGoran Bogdan Vreme Zla Nova S / Foto: Instagram Goran Bogdan\nGlumac Goran Bogdan, koga ćemo ove jeseni gledati u seriji “Močvara“, igraće jednu od glavnih uloga u seriji “Vreme zla” čije je snimanje nedavno počelo.\nSerija “Vreme zla”, nastala po istoimenom delu Dobrice Ćosića od nedavno se snima, a Goran Bogdan će igrati ulogu Bogdana Dragovića. Nedavno smo ga gledali u sjajnoj glavnoj ulozi u filmu “Otac” Srdana Glubovića, dok ga najšira publika najviše pamti po roli Mustafe Golubića u “Senkama nad Balkanom“.\nPored Bogdana u seriji “Vreme zla” pojaviće se sam krem srpskog glumišta, predvođen Žarkom Lauševićem koji će tumačiti Vukašina Katića.\nTags: Goran BogdanGoran ŠušljikMočvaraNOVA SVreme Zla\n“Who’s the Boss?” dobija nastavak nakon 30 godina


KREDITNA AKTIVNOST BANAKA U FEBRUARU: Dug bankama 879 evra po glavi stanovnika\nU Srbiji je kreditna aktivnost banaka u stagnaciji, pri čemu je u februaru otplaćeno više kredita, nego što je uzeto novih, izjavio je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije (UBS) Veroljub Dugalić. Predstavljajući rezultate Kreditnog biroa za februar ove godine, istakao je da osim kredita za refinansiranje, sve druge vrste kredita beleže pad.\nGovoreći o kašnjenju u izmirivanju obaveza po kreditima, Dugalić je oecnio da se situacija nije bitnije promenila u odnosu na januar i naveo da je ukupno učešće kašnjenja u dugu po osnovu bankarskih kredita prošlog meseca iznosilo 15,4 odsto.\nPrema rečima Dugalića, prosečna zaduženost stanovnika Srbije u februaru, u poređenju sa krajem 2014. godine, porasla je za 18 evra, tako da dug po glavi stanovnika iznosi 879 evra.\nOn je izrazio očekivanje da će sve banke, posebno one sa najvećim učešćem na tržištu, bez većih problema proći stres test NBS koji je dogovoren sa MMF-om kako bi se način utvrdila spremnost banaka i otpornost kada su pitanju neke vanredne situacije i najgori scenariji na finansijskom tržištu, podsetivši da je NBS ranije i bez dogovora sprovodila takve testove.\nIzvor: Tanjug, 13.03.2015.


I ovo je moguće: Zatrudnela tokom trudnoće - 26.04.2017, Sputnik Srbija\n„Zatrudnela tokom trudnoće? Žena iz Velike Britanije, noseći blizance, zatrudnela je i sa trećom bebom. Radi se o veoma retkom fenomenu koji se desio tek šesti... 26.04.2017, Sputnik Srbija\nnauka, vesti, velika britanija, miodrag stojković\n16:18 26.04.2017 (Osveženo: 16:24 26.04.2017)\n© Foto : pixabayBebe\n„Zatrudnela tokom trudnoće? Žena iz Velike Britanije, noseći blizance, zatrudnela je i sa trećom bebom. Radi se o veoma retkom fenomenu koji se desio tek šesti put u poslednjih sto godina“, rekao je za Sputnjik genetičar Miodrag Stojković.\n„Superfetacija je prirodni fenomen koji je obeležen dodatnom trudnoćom kod već postojeće. Ovo se dešava vrlo retko i ono što je dodatno interesantno je da su, kao nedavno u Velikoj Britaniji, opisani slučajevi gde je pored blizanačke trudnoće deset dana kasnije nastala i druga trudnoća, od iste sperme“, objašnjava Stojković.\nOn dodaje da ovaj slučaj pokazuje dve stvari: da žena može da ovulira za vreme tekuće trudnoće, kao i da spermatozoid može da oplodi jajnu ćeliju i nakon više dana.\n„Bebe su rođene zdrave, a da su različite pokazuju podaci da su rođene sa različitom telesnom težinom kao i krvnim grupama“, kaže doktor Stojković.\nPrethodni ovakav slučaj desio se 2011. godine u SAD.\nNakon trogodišnjeg lečenja neplodnosti i pokušaja da zatrudni sa svojim suprugom, Džulija Grovenberg (33) iz Arkanzasa ostala je u drugom stanju dva puta u roku od dve nedelje, i rodila dve bebe koje nisu blizanci!


Prokuplje: Veliko čišćenje grada u subotu - Top Novosti\nNaslovna Društvo Prokuplje: Veliko čišćenje grada u subotu\nProkuplje: Veliko čišćenje grada u subotu\nGrad Prokuplje, u saradnji sa Javno-komunalnim preduzećem “Hameum“ organizuje veliku akciju čišćenja grada, koja će biti sprovedena u subotu, 9. novembra, od 9 do 17 sati, na više gradskih lokacija.\nКako je istakla član Gradskog veća za informisanje, Dragana Mitrović, pored čišćenja grada pred zimu, cilj akcije je podizanje svesti građana da vode računa gde odlažu smeće, kako bi sredina u kojoj živimo bila čista i zdrava.\n– Ovim putem, pozivamo sve direktore javnih preduzeća, ustanova, škola, pozivamo zaposlene, učenike, građane da se odazovu i da svojim učešćem doprinesu da Prokuplje bude čistiji i lepši grad i da takav dočeka predstojeću zimu. Za sve učesnike biće obezbeđene rukavice, džakovi za prikupljanje smeća, kazala je ona.\nКako dodaje, akcija čišćenja grada će se sprovoditi u kontinuitetu.\n– Кako je planirano, sa čišćenjem i sakupljanjem otpada počeće se od samog ulaza u Prokuplje, kod Кasarne, sve do mosta, dok će druga ekipa biti raspoređena u Sokićevom naselju. Akcija će obuhvatati i čišćenje i uređenje prostora kod Sportske hale, priobalja reke Toplice, od mosta prema fabrici Leoni, sve do Stražavačke reke, naglasila je Mitrović i dodala da oni koji ne mogu da dođu na određene lokacije, mogu da učestvuju u akciji čišćenjem svojih dvorišta.\nAko vreme posluži, plan je da se ove subote očisti taj deo grada, a onda se nastavlja dalje, ka centru, Hisaru, Gariću.\n– Кada završimo čišćenje grada, mogli bismo svi zajedno, u dogovoru se predsednicima saveta mesnih zajednica, da organizujemo akciju čišćenja sela. Da nam i grad, ali i okolna sela budu čisti, da damo primer mladima, kaže ona.\nPrema njenim rečima, građani slobodno mogu da daju predloge da se pored čišćenja, grad „ulepša“ na još neki način, bilo da je farbanje ograda u pitanju, autobuskih stajališta, klupa u parkovima.\n– Doprinos lepšem i zdravijem okruženju može dati svako od nas, učešćem u akciji ili pokretanjem inicijative za uređenje nekog prostora. Važno je da se odgovorno ponašemo prema gradu i prirodi i da čuvamo ono što nam je dala, za nas i buduće generacije, zaključila je većnica Dragana Mitrović.


"Biće šta će biti": Oglasila se i supruga Miroslava Aleksića - Naši u svetu\nObjavljeno 18/01/21 u 13:00\nBiljana Mašić, profesor na FDU, supruga Miroslava Mike Aleksića koji je uhapšen zbog sumnje da je silovao i seksualno zlostavljao polaznice njegove škole glume, oglasila se prvi put o ovom slučaju, prenosi Blic.rs.\nPodsećanja radi, poznata glumica Milena Radulović u ispovesti koju je dala za “Blic” ispričala je da je Aleksić dok je bila maloletna silovao i da se to dogodilo više puta.\nMilena Radulović ispričala je za “Blic” da su ona, i nekoliko devojaka od kojih su neke maloletne, prijavilo policiji da ih silovao ili seksualno uznemiravao Miroslav Mika Aleksić, čuveni vlasnik škole glume. Nakon ove prijave Aleksić je uhapšen, a ova priča podigla je veliku buru u Srbiji, piše Blic.rs.\nOglasio se i Fakultet dramskih umetnosti: Bezrezervno i odlučno pružamo podršku Mileni Radulović


► Vučević razgovarao sa kineskom firmom o izgradnji novog mosta u Novom Sadu\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević razgovarao je danas sa predstavnicima kineske kompanije "Šandong" o potencijalnoj saradnji i ulaganjima u infrastrukturne projekte u glavnom gradu Vojvodine, među kojima je i izgradnja novog mosta preko Dunava, saopšteno je iz njegovog kabineta.\nVučević je naveo da "sve više sazrevaju okolnosti" koje omogućavaju da oni dođu u Novi sad kao investitori.\n"Tema sastanka je ovog puta bio projekat izgradnje obilaznice sa mostom oko Novog Sada, koji je proglašen projektom od nacionalnog značaja. Nama imponuje to što je velika državna kineska kompanija, koja radi neke od najvažnijih projekata u našoj državi, zainteresovana za ovu investiciju kojom će Novi Sad dobiti četvrti most", rekao je Vučević.\nVučević je dodao da "od prijatelja iz Kine" očekuje poštovanje rokova i visok kvalitet u radu.\n"Oni imaju veoma optimistične prognoze i ja se nadam da će baš po njihovim vremenskim rokovima biti realizovan projekt izgradnje. Mi ćemo do kraja avgusta imati generalni projekat mosta, a naša Radna grupa gde su predstavnici Grada, Fakulteta tehničkih nauka i privatnih kompanija koje se bave saobraćajem i urbanizmom, dostaviće jedan vremenski okvir 'Šandong grupi' da vide našu viziju tih datumskih odrednica", rekao je Vučević.\nPrema njegovim rečima u septembru ili oktobru očekuje se zvanična ponuda te kineske kompanije".\nGeneralni direktor kineske kompanije Džang Điančao rekao je da je sastanak bio "veoma konstruktivan i sadržajan".\n"Mi ćemo, kao predstavnici državne kineske kompanije, u saradnji sa novosadskom gradskom upravom posao u vezi tog projekta raditi odgovorno, brzo i kvalitetno, a ulaganjem zajedničkih napora i truda, uspećemo da Novi Sad učinimo još boljim i lepšim", kazao je Điančao a navodi se u saopštenju.


Šest najmoćnijih vladarki Srbije: Postupci i sudbine ovih žena ostavili su neizbrisiv trag u istoriji! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/V.J. DATUM I VREME: 22.07.2020. 13:55\nNesvakidašnje sudbine, borbe i odluke!\nMnoge srpske vladarke su imale ogroman uticaj na dvoru, u vođenju unutrašnje, pa čak i spoljne politike Srbije, a neke od njih su čak i otvoreno upravljale srpskom državom nakon smrti svojih muževa.\nKoje supruge i majke srpskih vladara su se naročito isticale svojim političkim uticajem?\nNakon Kosovskog boja i smrti srpskog kneza, kneginja Milica je postala stvarni vladar Srbije kojom je upravljala u ime svojih maloletnih sinova. U tim, izuzetno teškim vremenima, ona je uspela da očuva srpsku državnost i uspešno se izbori sa samovoljom plemstva.\nPoznata je anegdota vezana za bitku na Ljubiću kada su srpski ustanici zbog velikih gubitaka počeli da se kolebaju oko nastavka vojevanja. U toku jednog vojnog savetovanja, pred njima se pojavila Ljubica koja je, dok je posluživala ustaničke prvake, usput prozborila: "Kecelje ženske pašite, pa mi žene da idemo da se bijemo!" Ova izjava izazvala je kneževo nezadovoljstvo, ali je poslužila i kao podstrek ustanicima, koji su se uvređeni, ubrzo vratili u borbu i uspeli da pobede.\nOvu, fizički snažnu i uticajnu ženu, Srbi su nazivali "Velika gospođa". Ona se obračunavala sa Miloševim ljubavnicama, vaspitavala decu, ali i vodila politiku što je do izražaja naročito došlo u odnosu sa Miloševom opozicijom, Ustavobraniteljima. Nakon što je, zajedno sa njima prognala svog muža, sukobila se sa svojim saveznicima, pa je ubrzo morala i sama da sa sinom Mihajlom napusti zemlju. U izgnanstvu je i dočekala smrt, 1843. godine.\nRusko-moldavskog porekla, Natalija Petrovna Keško, za srpskog kneza Milana se udala 1875. godine. Godinu dana kasnije, rodila je sina Aleksandra, budućeg srpskog vladara.\nNatalija Obrenović ostala je upamćena kao prva kraljica moderne srpske države, jer je upravo u vreme vladavine njenog supruga, Srbija dobila nezavisnost i kraljevsku krunu.\nBračni odnosi sa kraljem Milanom bili su izuzetno loši pre svega zbog Milanovih neverstava i nemarnog života. Ta izuzetno zapletena drama okončana je 1888. godine kada se kraljevski par konačno razveo.\nMeđutim, njihove svađe imale su od početka i političku pozadinu. Dok je kralj Milan, na svaki način nastojao da Srbiju veže za austro-ugarske interese, Natalija je želela da Srbija krene putem približavanja Rusiji. Ovaj sukob preneo se i na period vladavine njihovog sina Aleksandra, kada su novom kralju roditelji nastojali da nametnu različite pravce spoljne politike.\nNakon braka Aleksandra sa dvorskom damom, Dragom Mašin, Natalija je potpuno prekinula odnose sa svojim sinom, pa je u inostranstvu dočekala vest o prevratu i smrti kraljevskog para, 1903. godine.\nOstarela kraljica pomagala je srpskom narodu za vreme I svetskog rata, a nakon njegovog završetka, poslednje godine svog života, proživela je u siromaštvu u jednom manastiru u Parizu gde je i umrla 1941. godine.\nSupruga kralja Aleksandra Obrenovića, rođena kao Draga Lunjevica, bila je deset godina starija od svog supruga. Međutim, ovo je bila samo jedna od mnogih primedbi koje su na ovaj brak imali gotovo svi značajni činioci tog vremena. Kraljevi roditelji, vojni činovnici i pripadnici vlade smatrali su brak između kralja Aleksandra i Natalijine dvorske dame, krahom srpske države i dinastije Obrenović.\nDraga, ne samo što je bila starija od Aleksandra, već je i imala jedan brak iza sebe sa uglednim inženjerom, Svetozarem Mašinom. Ovo je, uz glasine o njenoj nemoralnosti značajno uticalo na narastanje nezadovoljstva u Srbiji nakon kraljevskog venčanja.\nKraljev otac, Milan Obrenović Dragu je čak smatrao ruskim špijunom koja je za cilj imala da Aleksandra okrene ka Rusiji. Ova mogućnost, ozbiljno razmatrana, kako među tadašnjim političkim činiocima, tako i među istoričarima mogla bi da posvedoči i o velikom političkom uticaju koji je Draga eventualno mogla imati.\nMeđutim, nemogućnost da kralju podari naslednika i mreža raznih nepovoljnih glasina koja je obavila kraljevski par, doveli su do zavere oficira koja je rezultirala "Majskim prevratom", 1903. godine, u kome je kraljevski par ubijen, a srpska država krenula novim putem, predvođena novom dinastijom, Karađorđević.\nKćerka rumunskog kralja Ferdinanda Hoencolerna i praunuka engleske kraljice Viktorije, udala se za jugoslovenskog kralja Aleksandra Karađorđevića 1922. godine.\nSvojim rodbinskim vezama, obezbedila je Kraljevini Jugoslaviji i dinastiji Karađorđević ogroman ugled u međunarodnim odnosima.\nPosle kraljevog ubistva u Marselju, 1934. godine, postala je jedini oslonac i podrška sinovima i pripremala je prestolonaslednika Petra da jednoga dana preuzme vlast u državi.\nU toku II svetskog rata, kraljica Marija je u izbeglištvu učestvovala u radu Komiteta Crvenog krsta preko koga je slala humanitarnu pomoć u Jugoslaviju.\nNakon rata i promene vlasti u Jugoslaviji, nije bila u mogućnosti da se vrati u zemlju, pa je život nastavila na jednom imanju u Kentu gde se, zajedno sa svojim sinovima, bavila poljoprivredom. Umrla je 1961. godine i sahranjena na Kraljevskom groblju u Vindzoru. Njeni posmrtni ostaci, preneti su u Srbiju, u porodičnu grobnicu na Oplencu, 2013. godine.\nTajna crvenokose sultanije: Hurem nije bila lepotica, a njena moć krila se u nečemu drugom!\nPileći paprikaš sa krompirom, ukus je pravo savršenstvo\nDa mi je ova pamet, manje bi radio, a više uživao, više bi rizikovao\nPomešao cara Dušana i kneza Miloša (VIDEO)\nProverite zašto neke od Kleopatrinih ljubavnih čini i danas koriste neke žene!\nPonovo ćemo pisati udžbenike iz istorije!\nNemilosrdne ubice političara i visokih funkcionera, njihovo ime se ne izgovara!\nVaša prabaka je verovatno imala ovaj dokument koji joj je garantovao ugled u društvu


Da li ćemo konačno dobiti Memorijalni centar Staro sajmište? | Talas.rs\nU periodu od 11. oktobra do 1. novembra 2019. godine Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije sprovelo je javnu raspravu o Nacrtu zakona o Memorijalnom centru „Staro Sajmište“. Održana je u tri grada i tri važne institucije, i u simboličnom pogledu, za uspostavljanje institucionalnog istraživanja i sećanja na naše stradanje u Drugom svetskom ratu – Spomen-muzej „21. oktobar“ u Kragujevcu, subotička Sinagoga i Arhiv Jugoslavije u Beogradu. Pomenuti Nacrt predviđa, između ostalog, dva muzeja koja će predstavljati posetiocima istorijsku realnost na beogradskom Starom Sajmištu (Član 7.), nekadašanje Bežanijske bare, u periodu između 1941. i 1944. godine.\nMuzej „Jevrejski logor Zemun“ biće posvećen očuvanju sećanja na stradale Jevreje i Rome vojno-okupacione zone „Srbija“, pre svega na žene, decu i starije osobe. Oni su bile zatočeni od 8. decembra 1941. do 10. maja 1942. godine kada je poslednju vožnju obavio kamion dušegupka – specijalno prilagođen kamion tipa „Zauer“ namenjen gušenju ljudi koje prevozi od Jevrejskog logora do unapred pripremljenih masovnih grobnica u Jajincima. Odrasli muškarci jevrejske zajednice bili su još ranije, tokom avgusta 1941. godine, prvo internirani u Jevrejskom prolaznom logoru Beograd-Topovske šupe, a kasnije tokom jeseni streljani u znak odmazde zbog uspeha ustanika u okupiranoj zoni „Srbija“. Muzej „Prihvatni logor Zemun“ čuvaće sećanje na stradale Srbe iz Nezavisne Države Hrvatske i okupirane Srbije, pripadnike NOP-a i JVuO-a, civile kao i druge protivnike okupacionih režima koji su u periodu od 4. maja 1941. pa sve do kraja jula 1944. godine, prošli kroz logor na Starom Sajmištu.\nNaravno, pored osnovne namene pomenutih Muzeja, Memorijalni centar će obavljati i aktivnosti vezane za obrazovno-vaspitne, naučno-istraživačke i izdavačke poslove kao i poslove u vezi sa rekonstrukcijom, adaptacijom i uređenjem autentičnih objekata na tom prostoru (Član 5.). Konkretno, planira se restauracija Centralne kule (komanda logora), Turskog paviljona (mrtvačnica i kupatilo za logoraše), paviljona Nikole Spasića (bolnica za logoraše), kao i Čehoslovačkog i Italijanskog paviljona. Međutim, tu se nalaze i potencijalne prepreke.\nDo skoro je vladalo mišljenje da je nedostatak političke volje da se ovakav projekat pokrene – neuspešne inicijative raznih grupa i pojedinaca od 2008. do 2013. godine – bio glavni razlog što nismo imali opipljive rezultate. Međutim, nakon skoro šest godina rada dve Komisije za Staro Sajmište koje je osnovao Grad Beograd i jedne Radne grupe više ministarstava Republike Srbije ovaj izazov, ako je i postojao, sada je prevaziđen. Ipak, to ne znači i dalje da su sve prepreke uklonjene. Jedna je svakako realnost na terenu tj. činjenica da se jedna porodica bespravno uselila u ispražnjenu Centralnu kulu i da će trebati vremena da im se nađe adekvatna zamena i smeštaj. Takođe, originalne zgrade su pretrpele određene izmene od kraja Drugog svetskog rata pa to zahteva dodatan rad administracije kako bi se sve izmene registrovale i pripremila dokumentacija za njihovu restauraciju.\nPrepreke mogu da predstavljaju i komercijalni interesi pojedinaca. Na primer, u Turskom paviljonu se danas nalazi restoran „So i biber“, dok je Spasićev paviljon predviđen za otvaranje dečijeg obdaništa. Posebnu i složenu prepreku čini namera gradskih vlasti da na mestu Topovskih šupa podigne tržni centar i proširi saobraćajnu infrastrukturu. Stoga je i predviđeno Nacrtom (Član 12.) da brigu o preostalim zgradama ovog Prolaznog logora za Jevreje vodi Memorijalni centar. Dakle, imovinsko-pravna situacija što se tiče određenih zgrada (parcela) na Starom Sajmištu je izuzetno komplikovana s toga će pomenuti Nacrt zakona biti, ako ne po formi onda svakako po sadržaju, lex specialis.\nFoto: Javna rasprava o Nacrtu zakona o Memorijalnom centru „Staro Sajmište“\nU praksi to znači da će procedura eksproprijacije zemljišta i zgrada teći olakšano, da će Memorijalni centar predstavljati posebnu stavku u budžetu Ministarstva kulture, kao i da će jevrejska i romska zajednica imati određen stepen autonomije pri vođenju Muzeja „Jevrejski logor Zemun“ (Članovi 8. i 10.). Isto tako, sama složena organizaciona struktura Memorijalnog centra uslovljena složenošću zadatka pred njom svedočiće o posebnosti ove institucije u administrativnom sistemu Republike Srbije.\nRepublika Srbija, srpski narod i svi građani Srbije imaju sada jedinstvenu priliku da započnu praksu institucionalne kulture sećanja na stradanja tokom Drugog svetskog rata čime bi, donekle, nadomestili propuštene šanse tokom perioda socijalističke Jugoslavije. Izuzeci tokom pomenutog perioda bili su samo Srpska Pravoslavna Crkva, jevrejska zajednica i savesni pojedinci.\nPrednosti bi bile višestruke. U institucionalnom pogledu, postojeći Zakon o kulturi iz 2009. godine morao bi da bude prilagođen novonastaloj situaciji kako bi u svoj tekst uneo termin „kultura sećanja“, do sada nepoznat našoj zakonodavnoj praksi. Dodatno, promena bi značila i imenovanje matične institucije nadležne za negovanje i unapređenje kulture sećanja na području cele Republike Srbije i istraživanje stradanja srpskog i drugih naroda tokom 20. veka. Shodno tome, Muzej žrtava genocida, osnovan s tom namerom 1992. godine, konačno bi dobio odgovarajuće mesto i značaj u administrativnom sistemu Srbije.\nU pogledu naučnog istraživanja i vaspitno-obrazovnih poslova, stvorili bi se odgovarajući uslovi jer bi jedan deo autentičnih zgrada na Sajmištu, kao i celo kulturno dobro Staro Sajmište, bilo prilagođeno za izvođenje nastave. Naučno zasnovano istraživanje bi dobilo novi podsticaj jer bi prvo, došlo do delegiranja izučavanja stradanja na Sajmištu od Muzeja žrtava genocida ka Memorijalnom centru; drugo, Muzej žrtava genocida bi mogao da se usredsredi na stradanja našeg naroda na drugim mestima i u drugim periodima (Jasenovac, Jadovno, Garavice, Velika, Skelani, Kravice, Kosovo i Metohija, „Oluja“, itd.) kao i da dobije proširenje postojećih kapaciteta dodelom jedne od autentičnih zgrada na Sajmištu (na primer, Čehoslovački paviljon).\nŠto ste tiče međunarodnog ugleda naše zemlje, kao i međunarodne saradnje naših naučnih i drugih institucija, stvaranje Memorijalnog centra bi imalo izuzetno pozitivan odjek. Ne treba zaboraviti, Republika Srbija je članica Međunarodne alijanse za očuvanje sećanja na Holokaust (IHRA) i tu se napredak u vezi Sajmišta pomno prati. Trenutno, Staro Sajmište nalazi se na listi ugroženih mesta stradanja jevrejske zajednice, te bi ovakav, konkretan, potez pomogao da se i ukloni s nje. Dalje, osnivanjem Memorijalnog centra osnovalo bi se i njegovo Međunarodno savetodavno telo (Član 9.), sastavljeno od cenjenih stručnjaka poput Efraima Zurofa, Majkla Berenbauma, Bruna Bojera, Roberta Rozeta i drugih. Naša naučna zajednica, kao i pojedinci i grupe zainteresovani za očuvanje sećanja na stradanje svojih predaka, imali bi nemerljive koristi od stručnih mišljenja, saveta, predloga i preporuka pomenutog Međunarodnog tela.\nPočetkom decembra održava se drugo, redovno, zasedanje IHRA-e u Luksemburgu gde će na plenarnim sesijama, visoko na dnevnom redu, biti i rasprava o napretku Srbije po pitanju Starog Sajmišta. Takođe, u narednim mesecima pre i posle Božićnih praznika na zasedanjima Narodne skupštine Republike Srbije pred poslanicima trebalo bi da se nađe predlog Zakona o Memorijalnom centru „Staro Sajmište“ na razmatranje i usvajanje. Da li će konstantno pozitivne ocene IHRA-e nastaviti da stižu i tokom 2020. godine kada predsedavanje preuzima Nemačka, ostaje, za sada, otvoreno pitanje. Na državi i nama je odgovornost da u narednim mesecima prevaziđemo eventualne prepreke i iskoristimo priliku koja nam se ukazuje, pre svega zbog nas.\nTAGS: holokaust Jevreji jevrejska zajednica Memorijalni centar Staro sajmište nacizam NDH Staro sajmište


Mari o "Adrija turu": Neki igrači se nisu pridržavali pravila - BIGportal.ba\nMari o “Adrija turu”: Neki igrači se nisu pridržavali pravila\n23 Juna, 2020 23 Juna, 2020 034\nBritanski teniser Endi Mari govorio je Adrija turu i problemima sa koronavirusom, koji su otpočeli od momenta kada je Grigor Dimitrov objavio da je pozitivan.\nPored Bugarina, od igrača su zaraženi još i Borna Ćorić i Viktor Troicki.\nKomentari, uglavnom kritički, pristižu iz celog sveta.\n“Uvek sam imao dobar odnos sa Novakom. U pogledu na ono što se dešavalo tamo, nije izgledalo dobro. Kada prolazimo kroz ovakvo vreme, važno je da najbolji svetski sportisti širom planete pokažu kako situacija treba da se shvati izuzetno ozbiljno, uz mere socijalne distance i sve drugo što je predviđeno”, rekao je Mari.\nMari se nada da će svi iz ove situacije nešto naučiti\n“Međutim, tamo je bilo par igrača koji se nisu najbolje pridržavali pravila što ne šalje pravu sliku o našem sportu, kada se nešto ovako desi. Nadam se da ćemo svi naučiti nešto iz ove situacije i shvatiti je potpuno ozbiljno, jer se na kraju teniska sezona neće vratiti ako svake nedelje budemo imali ovakve probleme i teniseri budu radili šta žele”, dodao Mari.\nBritanac kaže da bi sve mere i preporuke trebalo da se poštuju, kako se situacija iz Zadra ne bi ponovila.\n“Nadam se da neće biti puno loših rezultata, tamo nije bilo velikog izbijanja korona virusa, jer, koliko sam shvatio, u Srbiji i Hrvatskoj su se veoma dobro nosili sa Kovid-19 virusom. Ali kada jednom otpočnete sa masovnim okupljanjima na kojima ima i ljudi koji dolaze sa drugih krajeva sveta, to je recept da sve ponovo krene. Ovo je lekcija koju svi treba da naučimo”, zaključio je Mari.\nMari bi ove nedelje trebalo da nastupi na egzibiciji “Borba Britanaca”.\nSpecijalni izaslanik SAD upozorava: Kina se naoružava\nBarselona zaradila 1.200.000 evra za samo dva sata


Dnevni bilten 12.02.2018.\nBUDIMPEŠTA, 9. februara 2018. (Beta) - Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je 9. februara u Budimpešti da su odnosi Mađarske i Srbije "na istorijski najvišem nivou" i obećala da Srbija ostaje posvećena prijateljstvu i daljoj izgradnji odnosa sa tom zemljom. Na zajedničkoj konferenciji za novinare posle sednice dve vlade, mađarski premijer Viktor Orban je rekao da Mađarska i zemlje Višegradske četvorke podržavaju bržu integraciju Srbije u EU. Orban je rekao da je Srbija proteklih godina napravila velike ekonomske rezultate na koje bi i neke evropske zemlje mogle da budu ponosne. "Imate velike, široke perspektive i zato je opravdano da EU vidi mogućnost i potencijale kada razmišlja o Srbiji, posebno kada Srbija štiteći se od migracija, ne štiti samo sebe, već i celu Evropu", rekao je Orban i dodao da zato "zemlje Višegradske četvorke imaju vrlo tesnu saradnju sa Srbijom, podržavaju Srbiju i ubrzavaju njenu integraciju u EU". Orban je ocenio da je Srbija za Mađarsku ključna zemlja na Zapadnom Balkanu i dodao da bez Srbije nema bezbednosti regiona. Brnabić je zahvalila Mađarskoj na podršci koju kontinuirano daje evropskim integracijama Srbije i na tome što "često hrabro" zastupa interese Srbije u Briselu. Ona je rekla da su odlični odnosi dve zemlje "rezultat prvenstveno lične posvećenosti i ličnog prijateljstva" predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Orbana na čemu su se onda izgradili brojni važni projekti u raznim oblastima. Prema njenim rečima, jedna od ključnih oblasti saradnje je energetika, gasno povezivanje, kao i povezivanje elektroenergetskih sistema. Posle četvrte zajedničke sednice dve vlade, u prisustvu Brnabićeve i Orbana potpisano je deset sporazuma o saradnji. Prethodne sednice dveju vlada su bile u Beogradu 2014, Budimpešti 2015. i Nišu 2016. godine.\nBRNABIĆ I ADER: DOBRI ODNOSI SRBIJE I MADjARSKE VAŽNI ZA SARADNjU U REGIONU\nBEOGRAD, 9. februara 2018. (Beta) - Premijerka Srbije Ana Brnabić i predsednik Mađarske Janoš Ader ocenili su 9. februara na sastanku u Budimpešti da su odnosi dve zemlje na istorijski najvišem nivou izgrađeni na strateškom partnerstvu i ocenili da će se uspešna saradnja nastaviti u budućnosti, jer je važna za regionalnu stabilnost i saradnju. Brnabić i Ader razgovarali su o aktuelnim političkim temama u regionu Zapadnog Balkana, ali i unapređenju ekonomske saradnje dve zemlje, saopštio je kabinet premijerke. Tema sastanka bila je i ulaganje Mađarske u banjski turizam, a posebno su istakli značaj zajedničkih infrastrukturnih projekata. "Nakon predstavljanja Strategije Evropske komisije o proširenju na Zapadni Balkan, kontinuirana podrška Mađarske izuzetno je važna za Srbiju", rekla je Brnabić na sastanku. Ader je rekao je da je Mađarska zadovoljna rezultatima dosadašnjih samita Kina-CIEZ, posebno potpisivanjem Memoranduma o razumevanju i saradnji na izgradnji železnice Beograd-Budimpešta i otpočinjanjem radova na tom projektu. ,\nBUDIMPEŠTA, 9. februara 2018. (Beta) - Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić ocenila je 9. februara u Budimpešti da Srbija i Mađarska imaju odličnu saradnju u oblasti evropskih integracija, infrastrukture i energetike, a da veliki potencijal za saradnju dve zemlje predstavlja energetska efikasnost. Na Poslovnom forumu Mađarska-Srbija Brnabić je kazala da Mađarska "apsolutno podržava Srbiju u Briselu, često sa hrabrim i glasnim lobiranjem za Srbiju i branjenjem interesa Srbije". Ona je navela da su evropske integracije Srbije glavni strateški pravac saradnje dve zemlje i dodala da Mađarska pruža i veliku tehničku pomoć i podršku srpskom timu u pripremi samih poglavlja, u pregovorima i implementaciji akcionih planova. "Vizija premijera (Mađarske Viktora) Orbana za drugačiju Evropu, prema kojoj centralni deo Evrope i Balkan treba da budu predvodnici evropskog ekonomskog razvoja, vizija je u kojoj ćemo učestvovati, jer ne želimo da budemo deo EU kojem treba pomoć i podrška, već zemlja koja će direktno moći da doprinese ekonomskoj stabilnosti Evrope i da Evropa zajedno postane jača", kazala je srpska premijerka. Dodala je da ove nedelje objavljena Strategija EU za Zapadni Balkan "prvi put na prilično jasan, ali ne potpuno jasan način daje perspektivu Zapadnom Balkanu, pre svega Srbiji i Crnoj Gori za priključenje Uniji do 2025. godine". Kao drugi pravac strateške saradnje navela je infrastrukturnu povezanost, i istakla da je na vrhu liste prioriteta projekat modernizacije pruge Beograd-Budimpešta. "To je projekat koji dve zemlje zajedno implementiraju s Kinom, kroz samit '16+1' i globalnu inicijativu 'Pojas i put'. Uprkos nekim 'dilemama' koje postoje u EU povodom saradnje s Kinom, mi mislimo da ovaj projekat može da pokaže Uniji sav benefit saradnje s Kinom", kazala je Brnabić. Srpska premijerka je rekla da je na zajedničkoj sednici dve vlade rečeno da će 1. aprila biti otvoren novi granični prelaz između Srbije i Mađarske, a 2019. godine još jedan. Ona je dodala da to ima simbolički značaj, ali da je važno i za bolju privrednu saradnju i tranzit između dva suseda. Pozvala je predstavnike Privredne komore Srbije da regionalnu saradnju i povezivanje prošire i na Mađarsku, navodeći da Srbija i Zapadni Balkan mogu "jako puno benefita da imaju od bržeg i boljeg povezivanja sa Mađarskom". Najveća privredna saradnja Srbije i Mađarske trenutno je u oblasti energetike, kazala je Brnabić i dodala da je Srbija u ovom trenutku najviše upućena na Mađarsku. Izrazila je očekivanje da će biti ojačana gasna interkonekcija Srbije s Mađarskom. "Geostrateški interes Srbije je da bude što više energetski održiva i nezavisna i da diversifikuje izvore energije. Mađarska je u teškim trenucima pružila znatnu pomoć Srbiji, pa snabdevanje gasom ni u jednom trenutku nije bilo dovedeno u pitanje", rekla je Brnabić. Ona je rekla da energetska efikasnost predstavlja "veliki potencijal za saradnju Srbije i Mađarske", pošto je reč o novom izvoru energije, i pozvala mađarske firme da investiraju u Srbiju. "Postoje jako dobre mađarske firme s puno iskustva koje imaju interesovanje da dođu na tržište Srbije i da sarađuju s našim lokalnim samoupravama, ali i sa javnom upravom na esko ugovorima. Esko ugovori znače da kompanije investiraju u energetsku efikasnost, a iz ušteda se njima vraća ta investicija", kazala je. Dodala je da Srbija diverzifikuje izvore energije i otvara tržište za investitore u obnovljive izvore energije, što će, kako je rekla, biti "sledeći veliki izvor energije za građane Srbije". "Danas imamo dobru, zdravu ekonomiju i osnove za novi rast. Zbog toga je regionalna saradnja na vrhu liste prioriteta Srbiji, a od partnera kao što je Mađarska umnogome zavise dalji zdravi ekonomski razvoj i dinamičan razvoj Srbije", navela je ona. Brnabić je kazala da je sve više projekata o kojima Srbija i Mađarska razgovaraju i da su dve zemlje potpisale "čak 10 različitih sporazuma", što je "dobar dokaz sve dublje i šire saradnje Srbije i Mađarske". "To je rezultat prijateljstva koje je krenulo kao lično prijateljstvo mog prethodnika, današnjeg predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Orbana", dodala je srpska premijerka. Poslovni forum Mađarska-Srbija organizovale su Privredna komora Srbije i mađarska državna trgovinska kuća NTKM.\nBEOGRAD, 9. februara 2018. (Beta) - Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović potpisala je 9. februara u Budimpešti s mađarskim šefom diplomatije i ministrom spoljne trgovine Peterom Sijartom Godišnji plan rada za 2018. godinu kojim se obezbeđuje ekspertska podrška Mađarske Beogradu u nastavku evrointegracija. Ministarstvo za EU integracije saopštilo je da će mađarski eksperti svoja iskustva nastaviti da dele s kolegama iz srpskog ministarstva. Sijarto je naveo da će Mađarska na sve načine nastaviti da podržava evropski put Srbije, navodi se u saopštenju. Joksimović i Sijarto razgovarali su o saradnji dve države u pristupanju Srbije EU, ekspertskoj podršci Mađarske, regionalnim temama, Dunavskoj strategiji i prekograničnoj saradnji. Jokismović i Sijarto ocenili su da je u poslednje četiri godine saradnja dve države u oblasti evropskih integracija značajno unapređena.\nBEOGRAD/VAŠINGTON, 10. februara 2018. (Beta) - Šef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je da je njegov sastanak sa američkim državnim sekretarom Reksom Tilersonom u Vašingtonu bio izuzetno dobar i da je razgovor bio posvećen budućnosti i odnosima Srbije i SAD, ocenivši da nova američka administracija ima više razumevanja za Srbiju nego prethodne administracije. "Pre sastanka sam u knjigu gostiju upisao da ovaj sastanak posvećujem stogodišnjici savezništva SAD i Srbije u Prvom svetskom ratu. Za nas je ove godine veoma važan datum 28. jul, tada se obeležava 100 godina od Srpskog dana u SAD, dana kada je Vudro Vilson naredio da se srpska zastava istakne na Beloj kući u znak priznanja Srbiji za sve žrtve u Prvom svetskom ratu", rekao je Dačić. Dodao je da je od tada prošlo 100 godina i ocenio da treba "resetovati" odnose dve zemlje, da traže zajedničke interese i da traže način kako da SAD pomogu da se ostvari ključni cilj Srbije, a to je, kako je naveo, stabilnost i mir u regionu, i rešavanje otvorenih pitanja. "Pre svega mislim na pokušaj trajnog rešenja problema Kosova i Metohije... U tom smislu mislim da su veoma pažljivo saslušali sve naše argumente. Ovaj sastanak potvrđuje da nova američka administracija ima više razumevanja za ono što Srbija govori u odnosu na prethodne administracije, naročito one koje su bile uvučene u ratni konflikt na prostoru bivše Jugoslavije", rekao je Dačić, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova. Dačić je rekao i da je vreme da američki predsednik Donald Tramp dođe u Srbiju, imajući u vidu da je posednji američki predsednik koji je bio u Jugoslaviji bio Džimi Karter. "Istakao sam i u ime predsednika (Srbije Aleksandra) Vučića našu spremnost da u svakom momentu odgovorimo na predloge američke strane koji bi dolazili vezano za pitanje bezbednosti i stabilnosti u regionu", kazao je šef srpske diplomatije. Prema njegovim rečima, sastanak sa Tilersonom je bio usmeren ka tome da neko zaista sasluša sve argumente Srbije i razloge ponekad "oštrijih stavova u regionu". "Imajući u vidu da je ovo bio prvi takav sastanak, mogu da ocenim da je sastanak bio izuzetno dobar i da daje veliku nadu da ćemo imati uspešnu saradnju u narednom periodu", rekao je Dačić posle sastanka sa Tilersonom.\nDAČIĆ: VAŽNA POSETA SURINAMU\nBEOGRAD, 11. februara 2018. (Beta) - Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je sa najvišim zvaničnicima Surinama o unapređenju saradnje dve zemlje i aktuelnim međunarodnim temama. Dačić se tokom boravka u Paramaribu 10. februara sastao sa predsednikom Surinama Dezire Delano Botersom, predsednicom Narodne skupštine Dženifer Simons, kao i sa ministarkom spoljnih poslova Ildiz Deborom Polak-Beil, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova. Na sastancima je razgovarano o prioritetnim oblastima i unapređenju saradnje Srbije i Surinama i sagovornici su se složili da, iako su dve zemlje dosta udaljene, postoje oblasti u kojima se može dodatno unaprediti saradnja. "Želim da zahvalim mojoj koleginici, ministarki inostranih poslova, na pozivu da dođem u Surinam. Za nas je ovo veoma važna poseta", rekao je šef srpske diplomatije i dodao da su dve zemlje bile bliske iz vremena Pokreta nesvrstanih, bivše Jugoslavije i Tita. "Spremni smo da sa Surinamom razvijamo strateško partnerstvo i zadovoljan sam što ćemo danas potpisati nekoliko sporazuma i mapu puta, jer je veoma važno da što više proširimo našu saradnju u svim segmentima", rekao je Dačić. Kako je naveo, potpisan je sporazum o ukidanju viza, Memorandum o saradnji dva ministarstva i političkim konsultacijama, Sporazum o prijateljstvu dve zemlje i Mapa puta koja će definisati konkretne korake u saradnji do 2021. godine. "Očekujemo posetu predsednika i ministarke inostranih poslova Surinama Srbiji ove godine i dogovorili smo da formiramo Mešoviti komitet za saradnju koji ćemo voditi ministarka Ildiz Debora Polak-Beil i ja", naveo je on.\nBEOGRAD, 11. februara 2018. (Beta) - Premijerka Srbije Ana Brnabić uputila je pismo saučešća premijeru Rusije Dmitriju Medvedevu povodom avionske nesreće kod Moskve. "Veoma nas je potresla vest o tragediji u kojoj je stradao veliki broj putnika i članova posade. Teško je naći reči utehe za porodice i prijatelje stradalih, ali sam uverena da ćete naći snage i pružiti podršku onima koji su izgubili svoje najbliže", navedeno je u pismu Ane Brnabić, saopštila je Vlada Srbije. Brnabić je u ime vlade i građana Srbije, i svoje lično ime, uputila, kako je navedeno, najdublje saučešće porodicama nastradalih, ruskom premijeru, kao i celom državnom vrhu Rusije. Putnički avion ruske kompanije "Saratov erlajns" sa 71 putnikom i članom posade, srušio se 11. februara kod Moskve ubrzo po poletanju sa aerodroma "Domodedovo".\nLjAJIĆ I ŠAROVIĆ O UNAPREDjENjU EKONOMSKO-TRGOVINSKE SARADNjE SRBIJE I BIH\nBEOGRAD, 11. februara 2018. (Beta) - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić razgovarao je 11. februara u Beogradu sa potpredsednikom Saveta ministara i ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirkom Šarovićem o unapređenju ekonomsko-trgovinske saradnje dve zemlje. Kako je saopšteno, oni su konstatovali da je u 2017. godini ostvarena rekordna robna razmena dve zemlje u iznosu od milijardu i 726 miliona evra, od čega je izvoz Srbije u BiH iznosio milijardu i 210 miliona evra, dok je iz BiH u Srbiju izvezeno robe u vrednosti 516 miliona evra. Ministri su se usaglasili da je zajednički cilj dostizanje blizu dve milijarde evra robne razmene u 2018. godini, a preduslov za to je dalje ukidanje vancarinskih barijera između dve zemlje. Na sastanku je konstatovano da postoje još četiri vancarinske barijere koje bi trebalo da se uklone, pa će u cilju njihovog otklanjanja svaka tri meseca zasedati zajednička komisija, a prva sednica biće održana krajem ovog meseca. Ljajić i Šarović razgovarali su i o saradnji u oblasti turizma i zaključili da je kinesko tržište od prioritetnog značaja za obe zemlje, uzimajući u obzir da su Srbija i BiH jedine dve zemlje u ovom delu Evope koje imaju bezvizni režim sa Kinom. "Srbija i BiH će ubuduće, složili su se ministri, nastupati sa zajedničkim turističkim proizvodom na kineskom tržištu, u cilju privlačenja što većeg broja turista iz te zemlje", navodi se u saopštenju.\nNORVEŠKI AMBASADOR: SRBIJA MOŽE DA UDjE U EU 2025. GODINE\nBEOGRAD, 10. februara 2018. (Beta) - Ambasador Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjornstad izjavio je da je 2025. godina realan datum za ulazak Srbije u EU ukoliko nastavi sa sprovođenjem reformi nesmanjenim entuzijazmom, ako bude održavala dobre odnose sa susedima i ako se uskladi sa zemljama EU po svim važnim pitanjima. "Evropska unija ne postavlja rokove za ulazak u EU. Pre je reč o postavljanu datuma kao cilja. Pravo pitanje je koliko brzo će Srbija moći da ispuni uslove za članstvo", kazao je Bjornstad za izdanje "Večernjih novosti" od 11. februara, komentarišući Strategiju proširenja EU za Zapadni Balkan, objavljenu prošle nedelje. Upitan da li normalizacija odnosa s "Kosovom" znači priznanje nezavisnosti, Bjornstad je kazao da EU stalno koristi termin normalizacija i da će članice Unije "očigledno dobro razmisliti pre nego što u svoju zajednicu uključe zemlju koja je u nekom konfliktu i ima nerešene probleme". "To podrazumeva stvaranje stabilnog i nekonfliktnog odnosa, gde Srbija i Kosovo mogu da uspostave trgovinsku razmenu i da zajedno rade na rešavanju zajedničkih izazova, umesto da se bave neslaganjima", rekao je. Dodao je da trenutna situacija samo pogoršava ekonomsko stanje u Srbiji, pošto je "neraščišćen odnos s Kosovom izvor nestabilnosti u regionu, a investitori ne vole nestabilnost". On je rekao da ja mala verovatnoća da dođe do promene načina glasanja u EU i da se odustane od traženja saglasnosti svih država za prijem novih članica. "Sve izmene sporazuma moraju se ratifikovati u zemljama članicama. Nijedna zemlja nema neće prihvatiti izmene ukoliko nema pravo na veto", kazao je norveški ambasador.