Početna stranica / Vesti > Događaji > IV svetski kongres estetske i antiejdžing medicine (AMWC) za Istočnu Evropu\nIV svetski kongres estetske i antiejdžing medicine (AMWC) za Istočnu Evropu\nBIOPTRON: NAJNOVIJE REŠENJE U ANTIEJDŽINGU PRIKAZANO JE NA IV SVETSKOM KONGRESU ESTETSKE I ANTIEJDŽING MEDICINE ZA ISTOČNU EVROPU\nIV svetski kongres estetske i antiejdžing medicine za Istočnu Evropu održan je u Svetskom trgovinskom centru u Moskvi septembra 2016. godine. Na kongresu je predstavljen jak i raznovrstan naučni program koji je obuhvatio najnovije trendove i dostignuća u oblasti estetske dermatologije, plastične hirurgije, produktivnog starenja i preventivne, regenerativne i antiejdžing medicine.\nSvetski kongres antiejdžing medicine (AMWC) u Moskvi\nKongres AMWC održan je uz organizacionu podršku Ministarstva zdravlja i Sekretarijata za zdravstvo Moskve. Kompanija ZEPTER INTERNATIONAL predstavila je BIOPTRON polarizovanu medicinsku svetlost kroz naučno-medicinski program i demonstracije antiejdžing procedura koje koriste najnovije tehnike u svetu i inovacije u estetici, biotehniologiji, farmaciji i antiejdžingu.\nDr Jasmina Lalošević sa Klinike za estetsku i holističku medicinu kao i Edukativnog centra za mezoterapiju, član je Svetskog društva antiejdžing medicine i globalne zdravstvene mreže. Ona je osnivač dva renomirana centra za estetsku medicinu i antiejdžing u Beogradu (Srbija) i već više od dvadeset godina ostvaruje značajne rezultate u primeni BIOPTRON terapije.\nTokom simpozijuma, u svom izlaganju o antiejdžing procedurama i BIOPTRON medicinskoj svetlosti, „Novi horizonti u lepoti i podmlađivanju kože“, dr Lalošević je internacionalnoj medicinskoj zajednici predstavila istraživanja o polarizovanoj svetlosti, za koju je klinički dokazano da smanjuje bore, poboljšava čvrstinu i elastičnost kože i ujednačava boju tena.\nGlavna tema njenog izlaganja bili su naučno dokazani pozitivni efekti BIOPTRON svetlosti, koja podstiče određene ćelije u koži koje se zovu fibroblasti da proizvode kolagen i elastin, čime doprinose lepoti kože. Usled starenja i sunčanja, nivo ova dva proteina u koži se smanjuje, pa dolazi do pojave bora. Bezbednim i neinvazivnim tretmanima od po 10 minuta dnevno, BIOPTRON uklanja bore.\nDr Lalošević predstavila je BIOPTRON antiejdžing protokole koji se primenjuju posle mezoterapije i hijaluronskih filera, biorevitalizacije, PRP liftinga, fejs liftinga mezonitima, pilinga i laserskih tretmana, injekcija botoksa, pa čak i kao dopunska terapija u lečenju problema sa kosom i posle transplantacije kose. BIOPTRON se takođe koristi za širok spektar ostalih medicinskih indikacija: bol, reumatologija, fizikalna terapija, povrede, pedijatrija, rane i sezonski afektivni poremećaj.\nNakon višegodišnje uspešne primene u prevenciji, terapiji i rehabilitaciji kod mnogih zdravstvenih stanja, uz izvanredne efekte u smanjenju bora, BIOPTRON svetlosna terapija se pokazala kao dokazana, sertifikovana i efikasna terapija protiv starenja kože. BIOPTRON je dobitnik nagrade u oblasti antiejdžinga i lepote na II i III evropskom kongresu estetske i antiejdžing medicine u Parizu 2014. i 2015. godine.\nBIOPTRON - dobitnik prve nagrade za najbolji antiejdžing...\n13. svetski kongres estetske i antiejdžing medicine\nXXIII KONGRES JORNADAS MEDITERRANEAS\nAMEC kongres, Pariz 2015\nBIOPTRON MASTER KLASA U MONTE KARLU\nIV svetski kongres estetske i antiejdžing medicine (AMWC) za...\nBIOPTRON - dobitnik prestižne nagrade za antiejdžing...


Kancelarija za mlade i saradnju sa udruženjima Grada Beograda-Najbolji studenti putuju u Dubai na meÄ‘unarodno takmiÄŤenje\n- Međunarodno takmičenje u rešavanju poslovnog slučaja „KICC“, održaće se naredne nedelje u Dubaiju (Ujedinjeni Arapski Emirati), u organizaciji revizorske kuće KPMG. Na ovom prestižnom takmičenju, Srbiju će predstavljati tim sastavljen od pobednika lokalnog takmičenja održanog u novembru prošle godine, koji čine studenti Branislav Bandić, Lazar Đelić, Stefan Ignjatović sa Fakulteta organizacionih nauka i Dušan Savić sa Ekonomskog fakulteta.\n„KICC“ je međunarodno takmičenje koje kompanija KPMG organizuje svake godine na globalnom nivou, a već drugu godinu za redom, finale ovog takmičenja se održava u Dubaiju. Predstavnici Srbije imaće priliku da steknu dragoceno iskustvo i mogućnost da osvoje trofej ukoliko budu najbolji u konkurenciji 21 tima iz zemlja širom sveta.\nTokom četiri dana takmičenja, studenti će imati zadatak da osmisle rešenja za poslovne slučajeve, dok ih ocenjuje panel sudija koji čine najviši rukovodioci KPMG-a. Učesnici takmičenja imaće i jedinstvenu priliku da poslednji dan boravka u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, provedu na koledžu za vazduhoplovnu obuku u Dubaiju. Pobednici takmičenja biće proglašeni u četvrtak, 14. aprila 2016. godine.\nIvana Manigodić, partner u odeljenju revizije KPMG smatra da je „KICC“ odlična prilika da studenti steknu iskustvo i nauče kako da odgovore na poslovne izazove koje ih u budućnosti čekaju u praksi. „Vidimo kako mladi talentovani ljudi stiču samouverenost prolazeći u naredne krugove takmičenja i napreduju usvajajući savete koje dobijaju od mentora i sudija. To nije samo veliki izazov, već i šansa da svi koji smo uključeni u ovaj proces naučimo nešto novo. KPMG u Srbiji zapošljava 30 diplomiranih studenata svake godine i ovaj program pruža priliku svim učesnicima da steknu uvid u to kako bi izgledalo da rade kod nas.”\nDeo ovog međunarodnog takmičenja čini i izbor za najbolji video, kojim timovi predstavljaju sebe i državu iz koje dolaze, a za Srbiju možete glasati putem linka http://www.kicc.website/v/meet-team-serbia---2016-kicc.\nKPMG je globalna mreža profesionalnih firmi koje pružaju usluge revizije, poreskog i finansijskog savetovanja. KPMG je prisutan u 155 zemalja sa 174.000 zaposlenih u firmama članicama KPMG mreže širom sveta. Nezavisne firme koje su deo KPMG mreže povezane su u KPMG International Cooperative (“KPMG International”) koje je švajcarsko pravno lice. Svaka KPMG firma je zaseban pravni subjekt i sebe predstavlja kao takvog.


Rampa farmerima iz BiH zbog plavog jezika | BN\nRampa farmerima iz BiH zbog plavog jezika\nOdluka Agencije za hranu i veterinarstvo Makedonije da zbog bolesti "plavog jezika" zabrani uvoz i tranzit živih životinja, sjemena, jaja i embriona koji potiču iz BiH je neopravdana, jer ta bolest ovdje nije ni prisutna, već u njihovoj zemlji.\nBosna i Hercegovina 06.02.2016 | 19:33\nOvo je istakao predsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača-mljekara RS Vladimir Usorac, koji smatra da BiH pod hitno treba da uzvrati istim mjerama kako bi zaštitila svoje proizvođače.\n"Otkud Makedoniji pravo da donosi takve zabrane kad kod nas virusa "plavog jezika" nema. Posljedice ovakve zabrane mogu biti minorne, a makedonska odluka je sramna", kazao je Usorac.\nAgencija za hranu i veterinarstvo Makedonije je takvu odluku obrazložila navodima da želi zaštititi svoju zemlju od unošenja virusa "plavog jezika". Rješenje je objavljeno 2. februara, a stupilo je na snagu 3. februara ove godine.\nU kancelariji za veterinarstvo BiH kažu da između Makedonije i BiH nije bilo uvoza i izvoza navedenih živih životinja, te da ova zabrana neće uticati na trgovinsku razmjenu dvije zemlje.\n"Bolest "plavog jezika" pojavila se u BiH i u svim zemljama regiona tokom 2014. godine, a do danas su u našoj zemlji zabilježena svega tri žarišta ove bolesti. Posljednji slučaj virusa "plavog jezika" registrovan je u Loparama u novembru prošle godine i sprovode se mjere suzbijanja bolesti", saopšteno je iz Kancelarije za veterinarstvo BiH.\nNaglasili su da ovakva odluka nikako nije opravdana jer je bolest "plavog jezika" prisutna i u Makedoniji.\nPredsjednik Saveza Udruženja poljoprivrednih proizvođača RS Stojan Marinković kaže da Makedonija na ovaj način sprovodi nepopularne mjere zaštite domaće proizvodnje na koje i BiH ima pravo.\n"Naši izvozni kontingenti u tu zemlju su minorni, ali je važno da se ugledamo na njih kad je u pitanju zaštita domaće proizvodnje. Makedonci će se sada upustiti u analizu i pregovore s BiH, zabrana će biti na snazi, a kada se dokaže da virusa nema, otvoriće granice", pojašnjava Marinković.\nDodao je da udruženja poljoprivrednih proizvođača iz BiH u ponedjeljak idu na sastanak u Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH sa zahtjevom za zaštitu domaće proizvodnje po uzoru na ozbiljne države u okruženju koje imaju strategiju razvoja sopstvene poljoprivrede.\nBolest "plavog jezika" je virusna nekontagiozna zarazna bolest domaćih i divljih preživara poput ovaca, koza i goveda.\nBolest se ne prenosi kontaktom između životinja, već virus prenose komarci. Od bolesti "plavog jezika" ne obolijevaju ljudi, a bolest se suzbija zbog negativnog uticaja na stočarstvo i zdravlje životinja.\nim poraslo,kao da ce izbori....


Moždani udarZdravi savetiZona zdravlja\nPostavio KucniLekar\t OdDec 15, 2019\nIstraživanje objavljeno u časopisu “Neurolodži” pokazuje da osobe koje spavaju duže od devet sati dnevno i dremaju više od 90 minuta tokom dana imaju čak 85 odsto veće izglede za moždani udar.\nPoslepodnevno dremanje koje traje više od 90 minuta povezano je sa 25 odsto većim rizikom od moždanog udara u poređenju sa dremanjem kraćim od 30 minuta dnevno.\nKineski naučnici su šest godina pratili 31.750 muškaraca i žena, čija je prosečna životna dob bila 62 godine na početku istraživanja, koristeći preglede i podatke koje su ispitanici davali o spavanju.\nStudija je uzela u obzir uticaj pušenja, alkohola, vežbanja, pojave moždanih udara u porodici, indeks fizičke mase i druge pokazatelje zdravlja i ponašanja.\nNaučnici su utvrdili da je dužina spavanja povezana i s pojačanim znakovima upala, nepovoljnim omerom vrsta holesterola u krvi i povećanim obimom struka, što su faktori za koje se zna da povećavaju kardiovaskularne rizike.\nRukovodilac studije doktor Džang Sjaomin, profesor sa Medicinskog fakulteta Tondži u kineskom gradu Vuhanu, poručuje da bi “održavanje primerene dužine sna moglo biti dobra metoda za prevenciju moždanog udara”.\nOn objašnjava da dugo dremanje i spavanje može ukazivati i na neaktivan život, što je takođe povezano s povećanim rizikom od moždanog udara.\nOd ukupnog broja ispitanika osam odsto je dremalo više od 90 minuta dnevno, a 24 odsto je spavalo devet ili više sati noću, navodi se u studiji citiranoj u časopisu “Neurolodži”.\nRanija istraživanja pokazala su da dremanje jednom ili dva puta nedeljno u trajanju od pet do 60 minuta ima koristan učinak na zdravlje srca.


Tri mlade dame su predsjednice Mreže vijeća učenika Unsko-sanskog kantona – ACED\nPredstavnici dvadeset i tri vijeća učenika srednjih škola sa područja Unsko-sanskog kantona, boravili su prethodni vikend u Bihaću gdje je održan još jedan trening naše Mreže, ovaj put namjenjen predstavnicima ovoga kantona.\nPrvog dana okupljanja srednjoškolci su imali sastanak s predstavnicima Vlade USK, Ministarstva obrazovanja, nauke, kulture i sporta te Komisije za obrazovanje, kulturu i sport. Na tom sastanku su srednjoškolci iznijeli pitanja te ukazali na svoje potrebe i probleme predstavnicima vlasti te jasno dali do znanja da su mladi ljudi resurs kojeg država i Unsko-sanski kanton trebaju koristiti, a ne problem kojeg trebaju rješavati.\nPreostala dva dana seminara srednjoškolci su radili na jačanju kapaciteta Vijeća učenika svojih škola, svojih liderskih sposobnosti te pronalasku rješenja za neka od najvažnijih problema, a koja se tiču njih, njihovih lokalnih zajednica i kantona.\nNa osnovu svojih problema i potreba su kreirali plan aktivnosti za školsku 2019/2020. godinu koji je jedinstven za sve srednje škole na nivou kantona.\nZa vrijeme treninga izabrano je i novo rukovodstvo kojeg čine: predsjednica Mreže vijeća učenika Unsko-sanskog kantona Edna Mustafić, te prva i druga zamjenica predsjednice Mreže vijeća učenika Unsko-sanskog kantona Sara Dejanović i Alma Nuhanović.


Dodeljena sredstva za finansiranje programa i projekata u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja\nOd 1. aprila do 31. maja traje upis đaka u OŠ „Isa Bajić“ Kula\nObjavio u 28. marta 2019.\nOpštinsko veće je na današnjoj sednici, kojom je predsedavao zamenik predsednika opštine Kula, Karolj Valjka, donelo Rešenje o dodeli sredstava za finansiranje programa i projekata u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja i unapređenja života na teritoriji opštine Kula u 2019. godini. Sredstva u iznosu od 2.500.000 dinara su dodeljena Lokalnoj akcionoj grupi “Srce Bačke”, koje okuplja više od 30 lokalnih aktera ( udruženja građana, preduzetnici i poljoprivrednici). Cilj ovog udruženja je da poveže javni, privatni i civilni sektor, koji vodi ka boljem ekonomskom i ruralnom razvoju teritorijalnog područja koje obuhvata opština Kula.\nLAG “Srce Bačke” će ubuduće pružiti svu neophodnu pomoć svim akterima u apliciranju za domaća i međunarodna finansijska sredstva, kao i organizovati niz edukativnih aktivnosti o aktuelnim konkursima. Pored toga, aktivno će učestvovati u kreiranju razvojnih strategija opštine Kula.\nOpštinsko veće je donelo Rešenje o prestanku rada na položaju zamenika načelnika Opštinske uprave Kula, a potom i Rešenje o obrazovanju komisije za sprovođenje javnog konkursa za popunjavanje položaja zamenika načelnika Opštinske uprave. Takođe, Opštinsko veće je donelo Odluku o raspisivanju Javnog konkursa za popunjavanje položaja zamenika načelnika Opštinske uprave.


Vučić: Ogoljene laži u izveštaju o Srbiji, poslanici Evropskog parlamenta izgubljeni u vremenu i prostoru | Insajder\nVučić: Ogoljene laži u izveštaju o Srbiji, poslanici Evropskog parlamenta izgubljeni u vremenu i prostoru\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je danas ocenio da su "ogoljene laži" u juče usvojenom izveštaju Evropskog parlamenta o napretku Srbije ka prijemu u EU.\nCitirajući delove izveštaja, ocenio je da su se poslanici EP "izgubili u vremenu i prostoru".\n"Oni su izgleda čitali neki izveštaj iz 2011, a ne iz 2021. godine", rekao je predsednik novinarima tokom posete gradilišu mosta preko Save kod Šapca.\nKomentarišući delove izveštaja EP u kojima se spominje "nedostatak medicinske opreme" za borbu protiv epidemije koronavirusa i nedovoljna stručnost lekara u Srbiji, Vučić je rekao da su evroposlanici usvajanjem tog dokumenta "sve rekli samo o sebi".\n"Mi testiramo više nego 80 odsto država EU, a oni nas osuđuju! Nemamo nedostatak bilo kakve opreme, sada imamo 500 respiratora u magacinu baš zato jer se nismo oslanjali na njih. Ovo je narodu dovoljno da vidi kakvim se ogoljenim lažima služe", rekao je Vučić.\nOn je dodao da bi "voleo da vidi" reviziju stope smrtnosti od koronavirusa i "kolike su stvarno žrtve" od te infekcije u zemljama EU.\n"Neću da im dozvolim da napadaju naše lekare jer su pokazali da su stručniji od njihovih. Kad pričaju o vakcinama, a koja to njihova zemlja ima više vakcina ili bolje sprovodi vakcinaciju od Srbije? Samo nek' oni rade svoj posao i nek' objasne kako su bolji u vakcinaciji, a naši lekari lošiji", rekao je Vučić.\nKomentarišući kritike izveštaja o ulozi Telekoma Srbije, Vučić je pitao šta je sporno u ugovoru koji je ta firma napravila sa Telenorom, kao kompanijom iz EU.\nNajavio je da će povesti "veliku evropsku akciju" protiv "krađe imovine Jevreja u Sloveniji", za koju je optužio poslanicu EP Tanju Fajon koja bi trebalo da posreduje u predstojećem dijalogu vlasti i opozicije u Srbiji.\n"Što se Tanje Fajon tiče, naša država se bori protiv organizovanog kriminala, ali i protiv otimanja imovine Jevrejima", rekao je Vučić.\nU vezi s delom izveštaja u kojem EP izražava zabrinutost zbog "kampanje kojom se delegitimiše nezavisnost Kosova", Vučić je rekao da je ponosan na to i da će "u inat Evropskom parlamentu" nastaviti da radi na delegitimisanju kosovske nezavisnosti.\nVučić je najavioda će "narednih dana" pokazati tabele na kojima se, kako je rekao, vidi "koliko su nas vakcine spasle od katastrofe".\nOn je tokom posete gradilištu mosta preko Save kod Šapca ocenio da je epidemiološko stanje u Srbiji "i dalje teško".\n"Šta god radili, situacija je teška ali morate razumeti i ljude, posebno mlade jer nama niko nije uzeo godinu dana života kao što je korona uzela mladima. Moramo se vakcinisati i požuriti s tim jer bez vakcinacije nema nam napretka države", kazao je predsednik Srbije.\nPonovio je da će narednih "dana i nedelja" u Srbiju stići "velike" količine vakcina Fajzer i Sinofarm\n"Onda ćemo da idemo po selima da vakcinišemo ljude pa da probamo da u maju vakcinišemo i po 1.000 dnevno", rekao je Vučić.\nPredsednik je danas obišao radove na mostu na Savi, kao i radove na drugoj deonici autoputa Ruma-Šabac i brze saobraćajnice Šabac-Loznica i poručio da je sve što je do sada urađeno, plaćeno iz budžeta Srbije, a ne kredita. Vučić je rekao da je već isplaćeno 40 miliona evra, odnosno 31,5 odsto finansijske realizacije, jer se plaća po situaciji. Radove na mostu izvodi kompanija Azvirt. Rok je sredina 2024. godine, ali probaćemo da bude šest meseci ranije, istakao je predstavnik kompanije Azvirt, dok je Vučić zatražio da to bude u oktobru 2023. godine.


Genocid, prejaka reč - Borka Pavićević - Peščanik\nSećam se toga zato što mi se čini kako propušteno vreme otuđuje i ponovo vraća u zaborav ono što istorija nalazi kao zadatak pri kome se „niti žuri, niti okleva“.\nMože ovo pitanje biti retorično, ali istovremeno, moramo se upitati da li bi da je tada, da je učinjeno tada, da je tada osuđena relativizacija zločina i genocida u Srebrenici, da li bi istorijski procesi, od tada, do sada, mogli ići u jednom drugom, po narod i državu uspešnijem smeru, legitimnijem smeru.\nOvih dana, povodom Rezolucije o Srebrenici javlja se zahtev da se građanstvo informiše, kao i Skupština, o onome šta se zapravo desilo u Srebrenici.\nRadi se, naime, o identifikaciji prirode vođenog rata.\nZemlja je izložena dramatičnim unutrašnjim i spoljnim problemima, jasno je da su najozbiljniji problemi nemaština, beda, štrajkovi, otpuštanja, dakle sve ono što čini svakodnevicu, tešku svakodnevicu većine građana.\nZbog evidentne klasne podele, hajde da upotrebim tu reč, napetost u društvu raste, baš kao što raste i zapuštenost svega što se golim okom da videti. Jer, nemanje je ono što se vidi, pri svakom koraku. I u Beogradu, a šta da kažemo o svemu izvan glavnog grada. No, hajde da kažemo da postoji jasan konsenzus o nužnosti i izboru ulaska u Evropsku uniju. Na koji se odgovara peticionaštvom, ne kao u devedesetim, već kao u osamdesetim.\nSa druge strane, oklevanje. Pa da vidimo šta to oklevanje donosi. Potrebu da se građanstvo nanovo informiše, budući da se „učinilo sve“ da se prethodno informisanje zaboravi. Taj rad na zaboravu čini da je u ovom regionu rat neprekidno živ, da se generacije povezuju iskustvom rata koji nikada ne prestaje, da je ratno iskustvo neprekidno u generacijama nesmiraja.\nPri pomenu Rezolucije kao da se obustavljaju sva životna pitanja, pa i ulazak u Evropsku uniju, dakle, rat za istoriju, za pravo na istoriju, za vladanje istorijom, obustavlja život.\nA oklevanje čini informisanje ili znanje još napornijim. Pa i mogućim rečenice „Za njih, koji su za Evropsku uniju, genocid je prejaka reč“. To da partije na kojima je ključna odluka misle da će izgubiti glasače ukoliko ne oklevaju, direktan je rezultat njihovog rada na zaboravu i „igranju repertoara“ za koji oni misle da će biti po volji građana. Na taj način oni vaspitavaju javno mnjenje da očekuje upravo ono što mu pružaju. I krug se zatvara.\nA vrtenje u krugu je pogubno za sve kreativne i zdrave snage društva koje bi da izađu u tangentalnu liniju, i naporom izvedu zemlju iz zablokirane krizne situacije. Deo te himerične projekcije, deo te tuče za pravo na istoriju koja se, pri tome, završava gubitkom istoričnosti naroda, jer tome svedočimo, jeste i rečenica „Za njih je genocid prejaka reč“. Jer, zaista je svejedno šta je za njih prejaka reč, i to upravo u istorijskom smislu. Bitno je šta se dogodilo u Srebrenici, jer se dogodio genocid i to ne samo po odlukama oba suda u Hagu, ne samo slučaj Krstić i odluka da smo odgovorni zato što nismo sprečili genocid, već po teškoj situaciji u svakodnevlju regiona.\nDa li će sledeći put, ako se i ovoga puta okleva da se pokolj u Srebrenici nazove pravim imenom, biti lakše, ili još teže. Da li će elite, političke i svake druge, ostaviti svojoj deci, pored dugova ekonomskih, i dug rata, i dug genocida u Srebrenici, da ga nose i da žive u mučnoj napetosti između dželata i žrtava, zarobljene u večnom ucenjenom izvinjenju i neistinama na svakom koraku.\nKonačno, nije li politika i pitanje simboličnog gesta koji smiruje „umir krvi“. Šta bi se dogodilo, možda i superiornost snage imenovanja stvari, možda divljenje zbog hrabrosti, možda poštovanje zbog pravednosti i istinitosti, možda nepotcenjivanje, sa jedne strane naroda, a sa druge ulaska u Evropsku uniju, koja ne treba da bude isprika za oklevanje, već slobodan izbor puta u budućnost.\nJe li čovek zao ili dobar, on je svakako i jedno i drugo, ali postoje trenuci u istoriji kada je on više jedno ili drugo. Zašto ne dati ljudima priliku da budu dobri, možda će se to i razumeti, a one koji to učine, možda će istorija pamtiti. Ima stvari oko kojih nagađanje postaje šibicarenje, dogovaranje ucenjivanje, zahtev iznudica, strasno navlačenje i cenkanje oko smrti. Mi zaista moramo naučiti, uprkos svim peticijama, da poštujemo mrtve. Smrt prevazilazi „njihove“ i „naše“. Pobijeni su ljudi. Jesmo li mi ljudi, je li nam dato osećanje konačnosti? Pa nemojte da se cenjkamo. Oko ljubavi i smrti, oko ljudske sposobnosti ožaljivanja. Nazovimo zločin u Srebrenici pravim imenom genocida, i ostaćemo živi. A možda će nas i neko pamtiti.


Pripadnici Rosu se povukli sa Jarinja, prelaz deblokiran /VIDEO/ - NTV Arena\nPripadnici Rosu se povukli sa Jarinja, prelaz deblokiran /VIDEO/\nAdministrativni prelaz Jarinje na putu Leposavić – Raška slobodan je za saobraćaj poslije 13 dana.\nSrbi su uklonili blokade postavljene kao znak protesta zbog odluke prištinskih vlasti o zabrani kretanja vozila sa srpskim registarskim oznakama.\nOdmah po uklanjanju barikada administrativni prelaz su napustili pripadnici specijalne jedinice policije samoproglašenog Kosova Rosu.\nPrije povlačenja te jedinice Srbi su povukli kamion na kome je bio istaknut pano sa natpisom “Dobro došli u Zajednicu srpskih opština”.\nNešto prije povlačenja Rosu i Srba na administartivnom prelazu su se rasporedili pripadnici KFOR-a, koji će u narednih 15 dana kontrolisati putinike i saobraćaj.\nAdministartivni prelaz Brnjak na putu Zubin Potok – Novi Pazar još nije deblokiran, a Srbi još nisu uklonili panoe sa natpisima “Dobro došli u zajednicu srpskih opština”.\nPredstavnici KFOR-a su obavili razgovor sa gradonačelnikom opštine Zubin Potok Srđanom Vulovićem koji im je dao garancije da će sve oznake u blizini administrativnog prelaza biti uklonjene i da će put biti u potpunosti slobodan za povlačenje Kosovske policijske službe i njene specijalne jedinice Rosu.


Stepen dinarizacije u Srbiji 28 odsto | Kamatica\nPočetna > tekst > Stepen dinarizacije u Srbiji 28 odsto\nStepen dinarizacije u Srbiji 28 odsto\nTekst objavljen: 04.12.2012 16:48\nStepen dinarizacije finansijskog sistema, meren učešćem dinarskih plasmana u ukupnim plasmanima privredi i stanovništvu, iznosio je 28,2 % na kraju septembra. To je povećanje od 0,4 procentna poena u odnosu na kraj juna, objavila je Narodna banka Srbije.\nUkupni plasmani banaka privredi i stanovništvu su na kraju septembra iznosili 1.915,4 milijardi dinara i u odnosu na kraj juna nominalno su porasli 60,8 milijardi.\nDevizni plasmani banaka privredi i stanovništvu povećani su za 36,6 milijardi, a dinarski za 24,2 milijarde, što predstavlja najveći tromesečni rast dinarskih plasmana od 2011. godine.\nPosmatrano po sektorskoj strukturi, stepen dinarizacije je kod stanovništva dodatno povećan za 1,4 procentna poena, na 34,8 odsto, dok je kod privrede taj pokazatelj ostao gotovo nepromenjen i iznosio 24,7 odsto.\nNa kraju septembra u odnosu na kraj juna, dinarski plasmani stanovništvu su povećani za 10,6 milijardi dinara, pri čemu se najveći deo rasta stanja odnosi na gotovinske kredite. Za razliku od dinarskih plasmana, devizno indeksirani plasmani stanovništvu su smanjeni za 6,2 milijarde.\nDinarski plasmani privredi povećani su za 13,6 milijardi dinara, najviše po osnovu kredita za obrtna sredstva. Devizno indeksirani plasmani privredi povećani su za 42,8 milijardi, pre svega po osnovu rasta subvencionisanih kredita odobrenih za likvidnost, obrtna sredstva i izvoz.\nTokom trećeg tromesečja, učešće dinarskih kredita u ukupnim novoodobrenim kreditima beležilo je konstantan mesečni pad i na kraju septembra ono je iznosilo 30,6 odsto.\nRelativno nisko učešće dinarskih kredita u ukupnim novoodobrenim kreditima na kraju septembra rezultat je znatnog odobravanja devizno indeksiranih kredita u septembru, koji se pretežno odnose na sektor privrede.\nStepen dinarizacije, meren učešćem dinarskih depozita u ukupnim depozitima privrede i stanovništva, na kraju septembra je iznosio 18,8 odsto. U odnosu na kraj juna, učešće dinarskih depozita je povećano za jedan procentni poen.\nUkupni depoziti privrede i stanovništva su na kraju septembra iznosili 1.393 milijarde dinara i bili su za 10,2 milijarde veći u odnosu na kraj juna. Na rast stepena dinarizacije depozita uticalo je povećanje dinarskih depozita za 15,7 milijardi i smanjenje deviznih i devizno indeksiranih depozita za 5,5 milijardi.\ndinarizacija dinari krediti u dinarima štednja u dinarima nbs mere Narodne banke Srbije


Taj poraz je ujedno i dodatno probudio kritičare, koji su se okomili na trenera Žozea Murinja i igrače. Tako je Roj Kin imao št ada kaže o igri i zalaganju Pola Pogbe, dok Geri Nevil i Rio Ferdinand nedeljama kritikuju rad trenera "crvenih đavola".\nMeđutim, ni ostali fudbaleri nisu pošteđeni udara, pa se tako sada na meti našao Romelu Lukaku, čovek koji je zadužen za golove, ali u tome, barem ove sezone, nije preterano uspešan. To je samo navelo Rajana Gigsa da se oglasi i prokomentariše učinak belgijskog reprezentativca.\n"DA NISAM TRENER, SIGURNO BIH GLEDAO MEČ JUNAJTED - PSŽ" Evo šta je trener Parižana poručio pred osminu finala Lige šampiona\n- Nekada smo imali napadače poput Erika Kantone, koji je svaku polušansu znao da pretvori u gol, a sada... Sada imamo igrače poput ovog Romelua Lukakua, koji upropasti mnogo napada i ne uspeva da realizuje čak ni dobre šanse koje mu saigrači stvore - istakao je Rajan Gigs, selektor reprezentacije Velsa.\nDa podsetimo, Mančester junajted se posle poraza od Liverpula nalazi na šestom mestu sa 26 bodova. Ima ih čak 19 manje od lidera, ekipe koju sa klupe predvodi Jirgen Klop, dok "crvenim đavolima" Čelsi beži čak 11 bodova, a "plavci" su trenutno na poziciji koja naredne sezone vodi u Ligu šampiona.


Biljana Srbljanović - Nisam samo ja - Javni servis\nPažljivo sam pročitala intervju Ane Divac i reakcije najglasnijeg dela javnosti na njega.\nSa raznim stvarima se ne slažem, o drugim ne znam gotovo ništa da bih imala pravo na svoje mišljenje, ali sve zajedno mislim da je pametan i pošten i da upravo u tome problem. Zbog razložnog i argumentovanog iznošenja svojih stavova, u ovom duboko podeljenom društvu, Ana Divac je ponovo postala meta podivljalog vredjanja i neopisivo ogavnih optužbi za užasno krivično delo sa kojim ona nema ništa. Meni su i fontana i spomenik Stefanu Nemanji odvratni, a njoj su super, pa šta onda? O sukobu njene porodice sa bivšom vlašću ne znam skoro ništa, ali verujem da ona to iskreno tako vidi, pa šta? Jer, suština njene ispovesti je da govori o svom osećanju da postoji jedna tragična zaglavljenost našeg društva u agresivne podele, uglavnom diktirane interesima, i otud ova ponovna ostrvljenost na nju.\nTo što je Ana Divac sa svojom porodicom prošla tokom tabloidne eksploatacije strašnog slučaja “Kantrimen” (čak i da ne ulazimo u razloge i organizatore toga), nešto je što bismo svi, kada bismo imali iole funkcionalan etički sistem koji, kao ljudi, delimo, mogli samo da osudimo. Ceo dogadjaj je tragičan, ali neverovatno jasan: punih 18 dana nakon smrti mladog Luke Jovanovića, informacije o ovom dogadjaju jedva da su postojale, nekoliko šturih napisa u crnoj hronici i to je bilo sve. Skoro 3 nedelje ni jedan medij nije poklonio pažnju činjenici da je akter dogadjaja pobegao sa mesta nesreće i da ga niko ni ne traži jer i ne zna ko je. Luka je sahranjen u tišini, bez prisustva ijednog novinara, koji su se posle javljali kao prvoborci za pravdu u ovom slučaju. Da otac nije počeo protest na mestu pogibije svog sina, verovatno se niko ne bi ni zainteresovao za slučaj, a i tada jeste najviše zbog medijskog potencijala za eksploatacijom. Kada je bukvalno najopskurniji glasnik jednog krila udbe počeo da rastura priču da je je Ana Divac umešana u ovo strašno delo, počeo je pakao i za nju i njenu porodicu, i za porodicu nesretnog mladića, ali i za celokupno društvo koje je ponovo potvrdilo da naše ljude ništa ne mobiliše tako uspešno, kao poziv na linč.\nNeću ovde o notornim činjenicama (žena nema ta kola ni te boje) uz gomilu drugih očiglednih dokaza da nema nikakve veze sa delom, uključujući i brate snimak nesreće, na osnovu kojeg su presude i donete. To što su četiri veoma mlade devojke sa tog snimka (koje su, sa kasnije osudjenim vozačem Kantrimena, te noći nastavile provod do jutra, kupanjem u djakuziju na nečijem placu na obodima Beograda, dok su se kola verovatno rastavljala na delove da bi se dokazi uništili), dobile tek mesec-dva nanogice kao kaznu, to su svi zaboravili. Zaboravili su i da je osoba koja je upravljala vozilom već odavno izašla iz zatvora, eto kakav je pravosudni sistem. Ali se danas svi ponovo sećaju da je Ana Divac sigurno ubica, i to zato što joj se svidja fontana, a da je rekla da je Beograd na vodi zločin i da ga treba srušiti, opozicioni tviter bi joj podigao spomenik u sred tog lavora sa vodopadom.\nDa nije rekla da smo društvo u destruktivnom stanju permanentnog rata različitih centara moći, i u vlasti, i opoziciji, da je prećutala svoje mišljenje i iskustvo (koje, ponavljam, može biti potpuno pogrešno, ali je njeno) danas bi je pozivali da povede revoluciju.\nIako o Ani Divac ne znam mnogo, baš na osnovu ovog intervjua jasno vidim kakve moralne kriterijume nosi u sebi što je, hajde da ne lažemo, pokazala svojim životom već mnogo puta.\nLjudi sada daju sebi za pravo da je ponovo blate i vredjaju, podsmevaju se imenu koje ona želi da nosi, minimiziraju njen decenijski humanitarni rad, tvrde da je skroz nebitna i samo nečija žena (pa, ili je bitna toliko da može da zataška ubistvo, ili je potpuno nebitna, ali onda nema logike), režimski mediji spinuju priču kao njenu podršku Vučiću, ovi s druge strane se vredjaju što ih Ana Divac uopšte spominje. Možda najjasniji primer našeg političkog i medijskog haosa je upravo odgovor Tanje Vojtehovski, koju je Ana Divac imenovala zbog neetičkog tretmana čitave priče. Voditeljica je, u ono vreme, snimila neodmerenu i neodgovornu emisiju u kojoj je pružila ogromnu medijsku platformu za sumnjičenje i blaćenje Ane Divac, pri tom eksploatišući veliku tragediju roditelja u trenutku duboke žalosti za lični medijski prestiž. Njeno opravdanje je – pa nisam samo ja, i drugi su. I još: ja sam tu emisiju snimila POSLE svih drugih, znači, samo sam se priključila šutki. Za koju nisam imala potrebu da razumem ko ju je i sa kakvim motivima započeo, kakve posledice je ostavila i zašto je sve to razarajuće pogrešno.\n6. June 2021. Javni servis\n30. May 2021. Javni servis\n23. May 2021. Javni servis


Kante za smeće sa pedalom od veštačkog ratana 3/1 1010 | Volim svoj dom\n3.149,00 RSD *\nOpis - Kante za smeće sa pedalom od veštačkog ratana 3/1 1010\nKante za smeće sa pedalom od veštačkog ratana 3/1 izrađene su od visoko kvalitetne plastike sa uloškom za lakše odlaganje i pražnjenje smeća. Ovaj set je idealan za kancelarije kafiće i za svakodnevnu upotrebu u domovima. Svojim elegantnim dizajnom biće ne samo prostor za odlaganje smeća već i ukras u Vašem domu. Kante za smeće od veštačkog ratana 3/1 poseduju pedalu tako da prilikom korišćenja ne morate prljati ruke. Kante isporučujemo na Vašu kućnu adresu u braon boji.\nKarakteristike - Kante za smeće sa pedalom od veštačkog ratana 3/1 1010\nSet sadrži 3 kante


Ukrajinski predsednik Petro Porošenko rekao je da će predložiti da parlament uvede vanredno stanje u zemlji nakon što je ruska vojska napala i zaplenila tri ukrajinska broda u Crnom moru.\nUkrajinska mornarica saopštila je da su ruske snage otvorile vatru na grupu njenih brodova u Crnom moru pored obale Krimskog poluostrva, i da su tom prilikom pogođena dva plovila i ranjena dva člana posade pre nego što su brodovi zaplenjeni.\nRanije tokom dana brod ruske obalske straže udario je u tegljač ukrajinske ratne mornarice blizu Krima, i oštetio njegove motore i trup, saopštila je ukrajinska Ratna mornarica.\nKako se navodi, incident se dogodio kada su dva broda ukrajinske ratne mornarice i jedan tegljač prolazili iz Odese na Crnom moru do Marijupolja u Azovskom moru, kroz Kerčki prolaz, uzani prolaz između Krima, poluostrva koje je Rusija anektirala marta 2014. godine i kontinentalne Rusije.\n"Brodovi ruske obalske straže izveli su otvoreno agresivne akcije prema brodovima ukrajinske ratne mornarice" za vreme tranzita, navodi se u saopštenju ukrajinske moranrice i dodaje da je brod ruske obalske straže oštetio motor, trup, ogradu i jedan čamac za spasavanje na ukrajinskom tegljaču.\nU saopštenju se ističe i da je Rusija bila unapred obaveštena o planiranom tranzitu.\nRuska Federalna služba bezbednosti (FSB) saopštila je da su ukrajinski brodovi kršili ruske teritorijalne vode koje su privremeno bile zatvorene, prenose ruske agencije.\n"Njihov cilj je jasan... da se stvori konfliktna situacija u toj oblasti", navodi se u saopštenju FSB-a i ne pominje da je udaren ukrajinski tegljač.\nRojters javlja da je Rusija tri broda ukrajinske mornarice sprečila da uđu u Azovsko tako što je postavila veliki teretni brod ispod mosta koji je pod ruskom kontrolom, a koji se prostire preko Kerčkog prolaza, između Krima i južne Rusije.\nSvedoci sa kojima je Rojters razgovarao, navode da je teretni brod upotrebljen za blokadu kanala ispod mosta, kao i da dva ruska borbena aviona nadleću područje. Ruska državna televizija je navela da su i u tu zonu upućeni i borbeni helikopteri.\nMinistarstvo spoljnih poslova Ukrajine je saopštilo da zahteva jasan odgovor međunarodne zajednice povodom današnjeg incidenta. „Provokativnim ponašanjem Rusije u Crnom i Azovskom moru je pređena linija“, stoji u saopštenju.\nInače, bilateralni sporazum iz 2003. godine daje obema državama pravo da koriste Azovsko more koje se nalazi između njih, a koje je uzanim Kerčkim prolazom povezano sa Crnim morem.\nTenzije su međutim eskalirale sa aneksijom Krima, od kada Rusija smatra da polaže pravo na tamošnje vode, podseća Frans pres.\nKijev i zapad optužuju Rusiju da namerno blokira plovidbu komercijalnih brodova preko Kerčkog prolaza, jedinog pomorskog puta između Crnog mora i Azovskog mora.\nUkrajina optužuje Moskvu da pokušava da blokira njene luke, odnosno da priprema ofaznivu na Marijupolj, poslednji veći grad pod kontrolom Kijeva na istoku Ukrajine.


Partije opozicije su već sada spremne za dijalog o fer izbornim uslovima, bar tako kažu predstavnici stranaka sa kojima je Demostat razgovarao.\nObradović, Đilas, Jeremić (Foto: BETA) I Grbović (Foto: Printscreen N1\nLidija Valtner | Demostat | Beograd 24. Nov 2020 | U fokusu\nOni koji nisu, imaće vremena da se pripreme do naredne godine, verovatno na proleće, kada se očekuje dolazak delegacije Evropskog parlamenta, koja će posredovati u razgovorima vlasti i opozicije o uslovima u kojima će se odvijati naredni izbori.\nFer uslovima opozicija će smatrati ukoliko bude "oslobođen" javni servis, razdvojeni predsednički, parlamentarni i beogradski izbori, kao i ako bude sprečen pritisak na birače i omogućena kontrola izbornog procesa od raspisivanja do izbornog dana.\nSkori početak razgovora otežava situacija sa korona virusom, ali i obeveze koje članovi EP imaju do kraja i početkom naredne godine. Njihov dolazak ne ubrzava ni formalni domaćin Ivica Dačić, predsednik Skupštine Srbije, koji treba goste iz Evrope da pozove. On je nedavno rekao da nije realno da dijalog počne pre sledeće godine i da se sa tim ne žuri.\nHoće li ovo odlaganje razgovora uticati na rokove koje opozicija postavlja za primenu dogovorenog (šest do devet meseci pred izbore) ostaje da se vidi, ali može se pretpostaviti da lako može da se dogodi da će za primenu eventualnog dogovora ostati vrlo malo vremena, možda čak samo par meseci koliko bude trajala izborna kampanja.\nU takvim okolnostima, vrlo je važna odluka koju će partije doneti a to je hoće li prihvatiti takav razvoj situacije i uprkos svemu izaći na izbore ili će insistirati na svojim zahtevima. Osnovno pitanje koje će tek doći na red, kada počnu razgovori, je da li opozicione partije prihvataju delimično ispunjene zahteve, odnosno ponašaju se po principu "daj šta daš" ili je bojkot i dalje opcija.\nKada je o rokovima reč, ako izbori budu održani najkasnije u aprilu 2022. do oktobra 2021. treba postići dogovor do oktobra 2021. ako se ide na šest meseci njegove primene. Ako se ide na devet meseci onda je jul 2021. mesec za dogovor. Sve se naravno menja ukoliko vlast odigra tako pa izbore pomeri za kraj naredne godine, ali i ako vlast usliši opozicioni zahtev i razdvoji izbore. U svakom slučaju, može se reći da kada god dijalog počne, on se mora odvijati vrlo efikasno i bez odugovlačenja.\nJoš jedno od važnih pitanja dijaloga vlasti i opozicije uz posredovanje poslanika EP, je uticaj koji posrednici imaju na vlast u Beogradu. Iskustvo prošlog dijaloga pokazao je da apsolutno nisu imali nikakvog uticaja penzionisani poslanici i izvestiteljka Tanja Fajon, koju su predstavnici vlasti na svakom koraku omalovažavali.\nNapredak postignut tada, nije bio suštinski i predstavljao je dobru volju naprednjaka i želju da se umesto loših vesti sa dijaloga pošalju dobre, ali bez bilo kakvog značaja. U tom kontestu ostaje da se vidi ko će biti u delegaciji EP, i hoće li promena odnosa na globalnoj sceni posle pobede Džoa Bajdena na američkim izborima i buduća bliža saradnja Brisela i Vašingtona biti podsticaj za promenu stava vlasti u Beogradu. Ili će pak režim ponovo igrati duplu igru i zamagljivati stvarnost delimičnim prihvatanjem odnoga što se od njega traži.\nLider Dveri Boško Obradović čini se svestan je svih mogućih smicalica vlasti. On pak za Demostat kaže da je apsolutno spreman za dijalog ali ukazuje i na to da se sa njim već kasni, s obzirom da je prošlo pola godine od nedemokratskih i antiustavnih izbora, a Srbija se nalazi u ogromnoj krizi legitimiteta vlasti na svim nivoima. Dveri se inače zalažu za to da dijalog već treba početi budući da je rok za dolazak predstavnika iz Evrope neizvestan.\n- Ovih dana mogli smo čuti izjavu predsednika lažne Skupštine Ivice Dačića da dijaloga neće biti do kraja ove godine, što znači da se početak dijaloga ponovo odlaže u nedogled. Isto tako nemamo nikakvu najavu novog dolaska delegacije Evropskog parlamenta niti šta je njihova ideja za novi dijalog vlasti i opozicije. Ako se iz EP budu postavili kao pred prošle izbore, onda bolje da ne dolaze ponovo jer će samo iznova dati legitimitet jednom nedemokratskom režimu u Srbiji - kaže on.\nNa pitanje kada očekuje da će početi dijalog a kada se završiti uzimajući u obzir rokove za primenu dogovorenog, on odgovara da će vlast ponovo pokušati da taj dijalog odlaže, fingira i kupuje vreme kako bi do vanrednih izbora ostalo što menje mogućnosti da se nešto zaista promeni po pitanju uslova da oni budu slobodni i pošteni.\n- To ne smemo dozvoliti već kao ujedinjena opozicija treba što pre da postavimo paket minimalnih uslova i rok za ispunjenje koji bi bio godinu dana pre izbora, a ne proleće sledeće godine. Ako vlast nije spremna da ubrza dijalog i ispuni te uslove - onda moramo razmišljati o drugim načinima pritiska na vlast kao što su blokade institucija, demonstracije i građanska neposlušnost - navodi on.\nUpitan šta je taj minimum ispod kojeg ne ide u pregovorima, on odgovara da poštenih uslova za demokratske izbore neće biti dok se ne oslobode mediji za drugačije mišljenje i glas opozicije, a pre svega RTS i dok ne bude zabranjena funkcionerska kampanja i sprečen pritisak na birače.\n- Takođe, opozicija treba da zahteva razdvajanje predsedničkih, parlamentarnih i lokalnih izbora u tri različita termina i formiranje prelazne tehničke vlade nezavisnih stručnjaka, ili posebnog ministarstva ili komisije, sastavljene od predstavnika vlasti i opozicije, koji bi garantovali sprovođenje ovih uslova za slobodne i poštene izbore. Bez tog garanta Sporazuma sadašnjoj vlasti se ništa ne može verovati. Opozicija istovremeno treba da traži i vanredne izbore na svim nivoima, jer su i pokrajinska i sve lokalne skupštine izabrane na lažnim izborima 21. juna takođe besmislene i neodržive bez opozicije kao i Narodna skupština. Lično smatram da treba da otvorimo i temu promene izbornog sistema jer je postojeći proporcionalni izborni sistem sa zatvorenim izbornim listama i čitavom državom kao jednom izbornom jedinicom ne postoji nigde u Evropi osim u Srbiji i Crnoj Gori. Promena izbornog sistema, uz više referenduma na svim nivoima, jedini je način da obnovimo urušenu demokratiju u Srbiji i da se trenutno apatični građani ponovo zainteresuju i vrate u politiku i odlučivanje - objašnjava Obradović.\nDok predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas kratko za Demostat kaže da je u vremenu korone nezahvalno prognozirati rokove. On jasno precizira zahteve SSP - mediji posebno RTS, ministarstvo za sprovođenje izbora na čijem čelu bi bio nezavisni stručnjak koga predlaže opozicija i odvajanje izbora različitih nivoa.\nKarte sa kojima će ući u dijalog ne otkriva predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić. On kaže da su u toj partiji za dijalog spremni, ali se o njemu ne bi dalje izjašnjavao.\n- Generalno smatram da kada se ide u pregovore sa namerom i željom da oni donesu rezultat, o detaljima se ne treba javno oglašavati - rekao je on.\nO tome šta Nardona stranka smatra uslovima za fer izbore on je govorio na nedavnoj sednici Glavnog odbora u Čačku. Tada je rekao da je njihov zahtev da vlast poštuje Ustav i zakone. Prioritet je sloboda medija, prvenstveno RTS-a kao javnog servisa i sprečavanje zloupotreba državnih resursa u izbornoj kampanji, kao i da EU nadzire ono što bude dogovoreno u dijalogu. Uz to, Jeremić takođe smatra da bi trebalo tražiti razdvajanje predsedničkih i parlamentarnih izbora tako da do kraja 2021 budu održani zajedno parlamentarni i beogradski izbori kao i loklani izbori koji dolaze te godine, a da predsednički izbori budu održani u roku odnosno na proleće 2022.\nPredsednik Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović nije odgovarao na pitanja Demostata.


Vukanoviću zabranjen ulazak na Skupštinu akcionara HET-a, Govedarica i Krunić uspjeli ući VIDEO - Leutar.net\nGovedarica, Vukanović i Krunić dobili su punomoć jednog broja malih akcionara da zastupaju njihove interese na ovoj sjednici.\nU zgradi HET-a počele ja Skupština akcionara tog preduzeća na kojoj bi trebalo da se usvoji odluka o dokapitalizaciji HET-a.\nPrije početka predstavnci opozcije iz Hercegovine, Vukota Govedarica (SDS), Nebojša Vukanović (Lista za pravdu i red) i Ljubiša Krunić (PDP) održali su press konferenciju na kojoj su ponovoli da je dokapatalizacija privatizacija HET-a na mala vrata.\nKako javlja reporter BN TV, nakon pola časa čekanja Govedarici i Kruniću dopušteno je da prisustvuju skupštini, dok je Vukanoviću onemogućen ulazak.\n-Nije mi objašnjeno zbog čega mi nije dozvoljen ulazak iako imam potpuno istu punomoć kao i Govedarica i Krunić. Sramotno je da ja kao poslanik iz Trebinje ne mogu prisustvovati ovako važnoj sjednici. Ovo ustvari još jednom pokazuje strah i pravo lice režima Milorada Dodika“, kazao je Vukanović.\nSkupština akcionara je u toku.


TRI MERE ZA VIŠE BEBA: Novi model finansijske podrške rađanju verovatno na snazi od septembra | Novosti.rs\nNajavljujući nove poteze države u borbi sa belom kugom, ovo je poručio predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On je u utorak ugostio mlade sportiste sa Kosova i Metohije, iz Republike Srpske i dijaspore, učesnike kampa "Srbija te zove 2021" i naglasio da je podsticanje rađanja jedan od nacionalnih prioriteta.\nOn je odbacio da najavljeni populacioni potezi, koji podrazumevaju i iznos od 5.000 evra za prvo dete, imaju veze sa politikom i približavanjem izbora.\n- Moramo da razmišljamo šta nas čeka u budućnosti. Ovaj iznos bio bi sveukupna podrška rađanju, a njome bi se finansijski oslobodili gradovi koji sada izdavajaju sredstva u tu svrhu. Beograd tako daje oko 20 miliona za novorođenu decu. Država bi preuzela tih 100.000 dinara koje daje grad Beograd, a dodala bi još 300.000. Plan je da to ukupno bude približno 5.000 evra po rođenom detetu - naveo je Vučić.\nBEJBI BUM U TRGOVIŠTU: Brojne mere populacione politike u opštini na jugu daju rezultate\nUz konstataciju da je bilo napada kako je rađanje pitanje ekonomskog statusa i očekivanja, Vučić je primetio da tamo gde žive najbogatiji imamo najmanje dece.\npodsticaj rađanja podsticaj roditeljstva natalitet u Srbiji borba za natalitet novorođenčad


Putin ima decu sa lepom Alinom\nPutin ima decu sa lepom Alinom\nPre pet godina pisalo o tajnoj veridbi Vladimira Putina i bivše gimnastičarke Aline Kabajeve, ali priča je nakon intervencije vlasnika lista u kome je objavljena ubrzo povučena.\nMnogi tvrde da Putin iz ove veze već ima trogodišnjeg sina, ali zanimljivo je spomenuti i to da o ovom događaju ruski mediji nisu pisali jer samo spominjanje veze ujedno znači i kraj novinarske karijere.\nInformacija o rođenju Putinovog deteta pojavila se u Nju Jork Postu, a dopisnik iz Moskve zbog straha od političke odmazde hteo je da ostane anoniman. Međutim, najzanimljivije je da je čečenski predsednik Ramzan Kadirov putem Tvitera čestitao Alini na rođenju ćerke i pritom je oslovio kao „prvu damu Rusije“. Kadirov je nedugo nakon toga shvatio da Tviter nije privatan pa je objavu ekspresno povukao, ali bilo je prekasno.\nI dok svet nagađa, Putinova supruga Ljudmila ne pojavljuje se u javnosti, a neki nagađaju da se uopšte ne nalazi u Rusiji već u letnikovcu. Naravno, postoji i teorija da se prava prva dama nalazi u jednom manastiru gde je čuvaju snage bezbednosti, i ne sme da napusti rezidenciju.\nSmesno.Ovo je za nase proevropsko-atlantske novine glavna vest ovih dana.Posto sam dugo ziveo tamo,nedavno su ruske tv.prikazale Alinu i njen stan gde zivi tragom takvih prica.Takodje i coveka koji sa njom zivi.Kad se gleda iz daljine,lici na Putina po hodu i sto se visine tice.Takodje je procelav,ali daleko da je to Putin.Pa zar bi on dozvolio nesto tako sebi.Covek takvih moralnih kvaliteta.Da mu je zena u manastiru-takodje notorna laz.Pa to mogu da demantuju i neki nasi poznati kuvari koji rade u restoranima gde se ponekad nadju i Putin i Ljudmila.Ovo su sve ciste prevare skuvane u zapadnim kuhinjama.Njima je ovakav nacin zivljenja,lazi i prevara i sta ne sve drugog svojstven.Davno je Njegos rekao:"Latini su stare varalice...."


Kuljači pozlilo - odloženo svjedočenje\nPetak, 19.05.2017 | 09:05\nBivšem gradonačelniku Budve Rajku Kuljači pozlilo je juče u kotorskom Osnovnom sudu, pa je odloženo njegovo svjedočenje u procesu koji je protiv Opštine pokrenula kompanija Megapromet zbog milionske prevare.\nKuljača je zbog lošeg zdravstvenog stanja već odložio izdržavanje dvoipogodišnje zatvorske kazne u slučaju “Zavala”, a prethodno je nekoliko puta hospitalizovan.\nSada je na kućnom liječenju.\nNekadašnji prvi čovjek Budve juče je trebalo u sudu da priča o poslovnom aranžmanu te opštine i firme Megapromet.\nKompanija Miodraga Mitrovića podnijela je tužbu protiv Budve zbog prevare, zahtijevajući da joj vrate 1,6 miliona eura, koliko su platili 26.000 kvadrata zemlje na Jazu, a potom i doplatu za razmjenu za zemljišni kompleks od 8.165 kvadrata na Crvenoj glavici kod Svetog Stefana.\nIz te firme tvrde da ih je Opština prevarila i da su namjerno uvučeni u malverzaciju budvanske kriminalne grupe, na čijem je čelu bio Svetozar Marović.\nKažu da su time oštećeni finansijski, ali i da im je urušen i ugled.\nTužbom zahtijevaju da im se isplati novac, a da lokalna uprava preuzme zemlju koju su ranije kupili.\nMitrović je pred Specijalanim tužilaštvom rekao da nije učestvovao u bilo kakvim malverazcijama, pa je nakon mjesec dana provedenih u Istražnom zatvoru pušten da se brani sa slobode.\nOsim Kuljače - svjedoka saradnika, isti status u tom predmetu dobili su i bivši direktor AMD Budva Igor Trnski i Marko Vujović, kum Miloša Marovića.\nSva trojica optužila su doskorašnjeg visokog funkcionera DPS-a Svetozara Marovića i njegovog sina Miloša da su rukovodili malverazacijom oko prodaje zemlje, zbog koje je budžet Opštine oštećen za 1.400.000 eura.\nAuto moto društvo je na fingiranoj licitaciji kupilo 26.000 zemlje, ali je uprkos tome uplatilo samo 100.000 eura.\nI prije nego je kupoprodaja obavljena, mlađi Marović počinje gradnju salon namještaja, ali naknadno odustaje od tog posla.\nIz Opštine tada ubjeđuju vlasnika Megaprometa da kupi zemlju. Ovaj na to pri- javljuje gradnju supermarketa, ali je taj objekat kasnije, ipak, nikao na drugoj parceli, nedaleko odatle.\nMeđutim, tada neki od mještana sprečavaju Mitrovićevu firmu da uđe u taj posjed, tvrdeći da je u pitanju njihova đedovina.\nMegapromet tada od Opštine traži da im vrati novac, ali Opština nudi parcelu na Crvenoj glavici, za koju će se kasnije ispostaviti da je potpuno komunalno neopremljena i nepristupačna.\nSvetozar i njegov sin Miloš Marović, kao i nekadašnji gradonačelnik Lazar Rađenović, priznali su krivicu i sa specijalnim tužilaštvom potpisali sporazume o priznanju krivice.\nMiloš je upravo zbog nezakonitog posla na Jazu državi uplatio 385.000 eura.\nČeka još robiju od 11 mjeseci, nezvanični izvori tvrde da pokušava da to odradi u Srbiji, u kućnom pritvoru.


Srbija hvata voz za digitalizaciju industrije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Srbija hvata voz za digitalizaciju industrije\nSrbija hvata voz za digitalizaciju industrije\nVIDEO K9: U Novom Sadu je počeo trodnevni SEE-IT SUMMIT, prvi internacionalni događaj u oblasti informacionih i komunikacionih tehnologija (ICT) u Srbiji. Drugog dana samita, 8. novembra, biće održana konferencija posvećena digitalizaciji srpske industrije.\nIzazovi, praktična iskustva i promeri dobre prakse u procesu digitalne transformacije malih i srednjih preduzeća, glavne su teme konferencije Digitalizacija industrije u Srbiji.\nIndustrija 4.0 u svetu, a i u našoj zemlji, prema diktatu tržišta, nalazi se u procesu digitalizacije bez koje, kažu stručnjaci uskoro neće moći da se posluje.\n“Razgovarajući s našim izlagačima, koji su veoma stručni u tome, recimo PKS ili iz GIZ-a, Srbija nije na tako lošem putu i ima veoma dobru šansu da se sada ukrca na taj voz i ne kasni u ovom procesu već da jednostavno uhvati taj trend”, istakla je Dragana Ristić, portparolka SEE-IT SUMMIT-a.\nDigitalizacija je neizbežna u svakoj grani industrije, od poljoprivrede do automobilske, što je tema posebne konferencije u okviru samita posebno namenjene malim i srednjim preduzećima, a u njenoj realizaciji veliku ulogu svakako će imati kompanije iz IT sektora.\nU okviru GIZ-ovog projekta Razvoj privatnog sektora u Srbiji PSD do sada je sproveden niz aktivnosti kojima se podržava primena digitalizacije u industriji i poslovanju u našoj zemlji.\nPrimena digitalizacije u bilo kojoj fazi industrijske i privredne delatnosti, od proizvodnje do marketinga, pojeftinjuje i unapređuje poslovanje, a uvođenje ICT tehnologije i postupaka je neophodno kako bi se dostigli standardi konkurentnosti na domaćem i globalnom tržištu.\nPrethodni tekstNajčešći stambeno – komunalni problemi\nSledeći tekstZadržati u zemlji buduće naučnike


FBiH i kantoni radnicima duguju više od pola milijarde maraka - Bug.ba - Info portal Bugojno\nPrema informaciji Ministarstva finansija i trezora BiH, o kojoj će biti riječi na sjednici Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma, navodi se da Zeničko-dobojski kanton, zaključno sa 2017. godinom, duguje 142,2 miliona KM bez kamata. S obzirom na to da su presude stare deset i više godina, ovaj kanton po osnovu sudskih presuda koje se odnose na kolektivne ugovore duguju blizu 300 miliona KM.\nIza Zeničko-dobojskog kantona, najviše duguje Unsko-sanski kanton, čiji dug, zaključno sa 2017, iznosi 69,9 miliona KM bez kamata koje će se obračunavati na dan isplate, tako da je sasvim sigurno konačan dug ovog kantona više od 100 miliona KM. Zatim slijede Srednjobosanski kanton, koji sa kamatama, zaključno sa 2017. godinom, radnicima duguje malo više od 35 miliona KM, a odmah iza njega su Sarajevski i Hercegovačko-neretvanski kanton, a zaključno sa 2017. godinom dužni 33 miliona, odnosno bez kamata 21,9 miliona KM. Milionska dugovanja ima i Zapadnohercegovački kanton, koja, zajedno sa kamatama, iznose 4,8 miliona KM, zatim Hercegbosanski kanton, zaključno sa 23. oktobrom prošle godine, ima dug od milion KM bez kamata i Tuzlanski kanton sa zadnjim danom 2018. godine duguje 213.903 KM bez kamata.


Otežavajuće okolnosti za ugostitelje i trgovce: Korona ugasila klime - Glas Regije\nBANJALUKA – Radnici u ugostiteljstvu i trgovini rade u otežanim uslovima jer nema uključivanja klima-uređaja, koji su zabranjeni tokom pandemije virusa korona, a u trgovinama u narednom periodu moglo bi doći i do propadanja određenih proizvoda koji ne mogu izdržati više temperature.\n„Konobar mora da drži na licu masku ili vizir, što je izuzetno teško, a s obzirom na to da je zabranjena upotreba klima-uređaja i da temperature koje dolaze će biti sve više, biće teško da ljudi to izdrže“, kaže Savanović.\n„Tražimo da u narednom periodu to bude preporuka za izbjegavanje probavanja odjevnih predmeta, a ne da bude striktno zabranjeno, već da se mjere relaksiraju, s obzirom na to da je broj zaraženih u opadanju. Zatim da se skrati period sa pet dana na tri dana skladištenja robe nakon što je kupac vrati, da se roba tretira peglom na paru, te ako se to radi, da se ne mora držati u skladištu ni ta tri dana“, pojasnila je Šobotova.\n„Bez klima se neće moći raditi. Svi proizvodi koji su čokoladni treba da imaju temperaturu 17-18 stepeni u prostoriji. Moglo bi doći do propadanja one robe koja ne može stati u rashladne vitrine“, rekao je Marjanović.\n„Bez klima se i može, sve dok ne bude donesena drugačija odluka. Posao se sada bazira isključivo na baštama, jer gosti tamo najviše i sjede, tako da je situacija još podnošljiva“, rekao je Radaković za „Nezavisne“.\n„Problem kod rada klima-uređaja je što oni dovode do turbulencije vazduha, a još veći problem su oni uređaji koji dovode do recirkulacije vazduha koji se ne osvježava, nego imate recirkulaciju unutrašnjeg vazduha, tako da prema nekim istraživanjima virus se prenosio na mnogo veće udaljenosti upravo zbog klima-uređaja“, pojasnila je Rudić Grujićeva.\n„Pratimo situaciju i ona ohrabruje ne samo kod nas, nego i drugim zemljama, a to je smanjenje broja oboljelih. Međutim, teško je sada procijeniti kada bi se sve moglo vratiti u normalne okolnosti“, istakla je Rudić Grujićeva.\nPrethodna Kartice s popustima za porodice „3+“ i u Srpskoj\nSljedeća OLUJNI VJETAR, GRMLJAVINA, LED: Upaljen narandžasti meteoalarm za BiH


Serija novih hapšenja u Turskoj\nHapšenje pripadnika turske vojske u Mersinu 19. jula 2016.\nVojni savjetnik predsjednika Turske Recepa Tyyjipa Erdogana, potpukovnik Erkan Kivrak priveden je u jednom hotelu u okrugu Serik, u južnoj turskoj provinciji Antalija, prenela je u utorak novinska agencija Anadolija.\nAnadolija navodi da je Kivrak priveden dok je bio na odmoru, dodajući da je prebačen u Ankaru.\nZa sada nije poznat razlog privođenja, iako je više desetina visokih vojnih zvaničnika uhapšeno zbog navodne umiješanosti u pokušaj državnog udara.\nIstovremeno je portparol turskog predsjednika saopštio da je 14 vojnika uhapšeno u Marmarisu zbog pokušaja napada na Erdogana, i da se za još nekolicinom traga. Prethodno je Erdogan u intervjuu za CNN rekao da je "za dlaku izbjegao smrt" kada su zavjerenici, u pokušaju državnog udara, upali u tursko ljetovalište Marmaris, gdje je bio na odmoru.\nErdoganov portparol je naveo da je mala frakcija u armiji pokušala da izvede udar i da to neće imati efekta na bezbjednost. Dodao je ipak da je nekoliko hiljada vojnika bilo umješano u pokušaj udara.\nIstovremno je javni TV servis NTV objavio da je 15 000 vojnog personala suspendovano jer su povezani sa neupjelim pokušajem državnog udara.\n"Preuzećemo ekstra mjere predostrožnosti da bi obezbijedili sigurnost" naveo je Erdoganov portparol prenosi Reuters.\nVojska je rekao je on bila posljednje utočište takozvanih "Gulenista", i dodao da ukoliko SAD budu insistirale na pružanju utočišta Fetluhu Gulenu, kojeg turske vlasti označavaju kao odgovornog za pokušaj puča, "turski narod će misliti da ga SAD štite".\nPonovio je da su pripremili dosije za izručenje Gulena i poslali ga SAD.\nU prvih 48 sati nakon pokušaja puča u Turskoj uhapšeno je 6000 ljudi, među njima visokih vojnih zvaničnika, članova visokog sudskog vijeća, sudija Ustvanog suda, kasacionih sudija i tužilaca.


Pesme koje nas pokreću - WANNABE MAGAZINE\nPesme koje nas pokreću\nČasopis “NME” sastavio je listu na kojoj se nalaze, prema mišljenju njihovih čitatalaca rangirane, pesme koje nas pokreću i menjaju raspoloženje, uvek nabolje. Među ukupno 50 navedenih našla se i jedna od najaktuelnijih himni dobrog provoda – hit grupe Fun “We Are Young”, inspirisan izlaskom u grad, koji je ujedno predstavljao, i najgore pijanstvo pevača benda.\nPesma “Don’t Stop Me Now” legendarne rok grupe Queen takođe je navedena kao jedna od onih koja nam svojim stihovima i ritmom prosto brani da je nepomično, bez pokušaja plesnih pokreta i pevanja na sav glas, slušamo.\nNumera “Just a Girl” grupe No Doubt, koja u septembru izdaje svoj šesti po redu studijski album, snimljena je davne 1995. godine. Hit koji im je obezbedio, do tada nedostižna, mesta na top-listama našao se i na spisku pesama dobrog raspoloženja.\nTeško je zamisliti da je pesma Igija Popa (Iggy Pop) “The Passenger”, koja svoje obožavaoce kupuje u prvih nekoliko sekundi, originalno bila izdata kao takozvana “B strana”. Podjednako je nezamislivo da se pred refren numere “Livin’ on a Prayer” muzički uređaj ne podesi na najglasniju moguću opciju.\nPesmu “Beautiful Day”, koja nas uči da uživamo u sitnicama, grupa U2 snimila je 2000. godine i izdala kao prvi singl sa albuma “All That You Can’t Leave Behind”.\nSvoje mesto na listi pesama koje pozitivno utiču na naše raspoloženje kralj popa obezbedio je pesmom “The Way You Make Me Feel”.\nJedina boja koja se, kako pevač grupe Coldplay tvrdi, uklapala u stihove njihove pesme koja se našla među prvih dvadeset poletnih numera jeste “žuta”. Pesmu “Yellow” napisao je frontmen sastava, Kris Martin (Chris Martin), u želji da njenim tekstom opiše posvećenost nekoj osobi, kao i spremnost da se za nju učini sve na svetu. Dokaz tome da je žuta zaista boja dobrog raspoloženja priložili su i članovi sastava The Beatles hitom “Here Comes the Sun” koja se našla na prvom mestu liste pesama koje nas pokreću.


Naknada štete zbog povreda prilikom pada na neravnom trotoaru • Advokat Popović\nSvedoci smo sve češćih nezgoda koje se dešavaju na ulici, a koje za uzrok nemaju deliktno ponašanje drugih učesnika u saobraćaju, već se radi o šteti nastaloj u vezi sa održavanjem i upravljanjem javnim putevima, kao što je neravan trotoar, nestabilna ploča na trotoaru, itd.\nKo je odgovoran za štetu nastalu usled pada na neravnom trotoaru?\nJedinica lokalne samouprave, tj. grad ili opština dužna je da održava ulice i čini ih bezbednim za kretanje, te su iz tog razloga one odgovorne za štetu koja nastane za građane prilikom povreda na ulicama.\nTakođe, može biti osnovano i javno preduzeće kome će biti povereno ovo održavanje, te će u tom slučaju i pomenuto preduzeće odgovarati za nastalu štetu.\nVrste štete nastale usled pada na neravnom trotoaru\nŠteta nastala usled napred navedenih razloga može da bude materijalna i nematerijalna šteta.\nMaterijalna šteta se ogleda u vidu pocepane obuće i odeća, kao i izgubljene zaradu koju oštećeni može da trpi zbog sprečenosti za radom,\nKome je potrebno obratiti se radi evidentiranja povreda usled pada na neravnom trotoaru\nKako bi ostvarili pravo na naknadu štete, neophodno je da odmah nakon nezgode zatražite medicinsku pomoć ukoliko je došlo do povrede, a posebno da prilikom pregleda obavestite doktora da ste povredu zadobili prilikom pada na neravnom trotoaru. Bitno je da obavestite doktora o nastanku povrede kako bi on u svom medicinskom izveštaju naveo tu činjenicu, koja će bitno uticati na dalji tok postupka ostvarivanja Vaših prava.\nUkoliko ste u mogućnosti, takođe je korisno fotografisati lice mesta, kao i zabeležiti lica koja su bila svedoci predmetnom događaju, budući da se isto može koristiti kao dokaz u postupku pred sudom.\nKome se obratiti za naknadu štete usled pada na neravnom trotoaru?\nNakon preduzimanja svih ili većine napred navedenih koraka, preporuka je da se obratite advokatu kako biste u potpunosti ostvarili svoja prava na punu naknadu štete koja vam po zakonu pripada, a posebno imajući u vidu činjenicu da osiguravajuća društva u najvećem broju slučajeva isplaćuju manju naknadu štete u odnosu na naknade koje dosuđuju sudovi. Preporučuje se angažovanje stručnog lica i zbog činjenice da je u ovakvim situacijama za laike veoma teško da utvrde ko je pasivno legitimisana stranka u sudskom postupku, odnosno ko je odgovoran za nastalu štetu.\nPostupak za naknadu štete usled pada na neravnom trotoaru\nTarifiranje postupka za naknadu štete usled pada na neravnom trotoaru


Objavljeno 20.05.2020. u 14h\nČlanovi Zrenjaninskog poslovnog kruga – ZREPOK jednoglasno su doneli odluku da pokrenu Inicijativu za zabranu rada nedeljom i za vreme državnih praznika u trgovinskoj delatnosti (prodavnice mešovite robe, tržni centri).\nInicijativa je, kako kažu u ovom udruženju, proistekla iz činjenice da su građani za vreme vanrednog stanja i rigoroznih ograničenja uspevali da se snabdevaju osnovnim životnim namirnicama i ostalim potrepštinama za život, čak i u situacijama kada su prodavnice bile zatvorene tri uzastopna dana. Navode i da su u prethodnom periodu zemlje u okruženju donele odluku da se zabrani rad nedeljom i sa ekonomske tačke gledišta ta odluka nije uticala negativno na nivo zaposlenosti radnika niti na poslovanje privrednih subjekata.\n– U oblasti trgovine ima oko 200.000 zaposlenih, od toga su 70 odsto žene. Najnormalnija stvar humanog društva je obezbeđivanje uslova za život porodice. U situaciji kada zaposlena osoba mora da radi 28 dana u mesecu, ne možemo se pohvaliti činjenicom da je standard građana na adekvatnom nivou. Takve radne obaveze zaposlenih loše utiču na zdravlje, porodicu ali i na kompletno društvo. Ova odluka ne treba da bude posmatrana samo sa ekonomske strane, već mnogo šire. Odluka je bitna kako sociološki u smislu funkcionisanja porodice (porodični ručak, verski običaji), tako i kulturološki u pogledu sistema vrednosti kada je reč o porodičnim događajima i zabavama. Sa ekonomske strane posmatrano, trgovine bi se suočile sa preraspodelom radnih obaveza i rasporeda rada radnika, radnici bi bili odmorniji, ugostiteljski objekti bi imali veći prostor za rad i potencijalno više poseta, što u ovoj situaciji posle pandemije može biti pozitivno za njihov brži oporavak. Ono što je vrlo važno, jeste donošenje zakona koji ne dozvoljava izuzetke, kako bi se izbegao svaki vid zloupotrebe, poručuju iz udruženja ZREPOK.\nZREPOK je ovu inicijativu dostavio nadležnim ministarstvima, Vladi Republike Srbije, Narodnoj skupštini Republike Srbije ali i drugim asocijacijama radnika i poslodavaca.\n-Privredne subjekte pozivamo, da se u znak poštovanja prema svojim zaposlenim radnicima pridruže inicijativi za ukidanje rada nedeljom i za vreme državnih praznika. Omogućite zaposlenima da vikend provedu sa svojim porodicama, zaključio je predsednik ZREPOK-a Budimir Jovanović.\nTagovi:rad nedeljom, Vesti Zrenjanin, zrepok zrenjanin


Instalirani solarni paneli na 108 javnih zgrada u Severnoj Makedoniji\nSlika: Vlada Severne Makedonije\nU okviru projekta Vlade Severne Makedonije za projektovanje i instaliranje fotonaponskih sistema, na 108 javnih zgrada postavljeni su solarni paneli čime će se smanjiti emisije ugljen-dioksida i troškovi za energente. Projekat vredan 20,6 miliona evra, kako je saoštila vlada, isplatiće se za 7,5 godina.\nSolarni paneli su postavljeni u 36 opština na 68 osnovnih i srednjih škola, šest vrtića, 18 zgrada opštinske uprave, dva doma kulture, tri sportske dvorane i na po jedan dom zdravlja, vatrogasnu ustanovu i trening centar. Takođe, instalirani su i na tri postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Berovu, Kičevu i Makedonskom Brodu, četiri fabrika vode u Štipu, Strugi, Gostivaru i Tetovu i na pumpnoj stanici za vodovod u Karbincima.\nOčekivana ušteda za svih 108 objekata je oko 190.000 evra godišnje\nObjekti koji rade 24 sata dnevno, kako je saopšteno, mogu da uštede od 28 do 82% ili u proseku 45% mesečno, odnosno 1.000 evra po objektu mesečno.\nOčekivana ušteda za svih 108 objekata je oko 190.000 evra godišnje, dok će se investicija isplatiti za 7,5 godina, rekao je Zoran Zaev, premijer Severne Makedonije na predstavljanju rezultata projekta.\nEvropska unija je obezbedila 15,5 miliona evra, dok je ostatak osigurala vlada. Projekat je sprovelo Ministarstvo finansija u saradnji sa Svetskom bankom.\nSeverna Makedonija prosečno ima 280 sunčanih dana sa 1.500 sunčanih sati\nMinistarka finansija Nina Angelovska rekla je da se upotreba solarne energije u svetu povećava kako se tehnologije poboljšavaju i smanjuju troškovi, posebno u zemljama koje za to imaju potencijal, kao što je Severna Makedonija. Ova država prosečno ima 280 sunčanih dana sa 1.500 sunčanih sati.\nKao jedan od primera ona je navela vrtić „7. septembar“ u Pehčevu koji je za maj, jun, jul i avgust 2018. godine platio račun za električnu energiju od 15.185 denara (246 evra), dok je za iste mesece ove godine, posle ugradnje solarnih panela, dao samo 8.672 denara (140 evra).\nMinistarstvo finansija priprema još jedan projekat za povećanje energetske efikasnosti u javnom sektoru vredan 25 miliona evra\nSlične su uštede u u svim ostalim javnim zgradama, a najznačajniji je primer pumpne stanice u selu Tarinci, u opštini Karbinci, gde su sniženi računi za period maj-jul sa 429.326 denara (6.983 evra) na 82.412 (1.340 evra), navela je ona.\nMinistarstvo namerava da pokrene još jedan projekat za povećanje energetske efikasnosti u javnom sektoru. Finansiranje će se obezbediti preko kredita Svetske banke, a opštine će u prvoj polovini sledeće godine moći da konkurišu za 10,5 miliona evra koja će moći da koriste za zgrade i javnu rasvetu. Ukupna vrednost projekta, kako je navela, biće 25 miliona evra.\nTagovi: fotonaponski paneli, fotonaponski sistemi, solarna energija\nPočetna » Vesti » OIE » Instalirani solarni paneli na 108 javnih zgrada u Severnoj Makedoniji


Na drugom mestu izvozne liste su nove spoljne gume za putničke automobile sa 21 milionom dolara, treće mesto pripada izvozu setova provodnika za avione, vozila i brodove sa 18 miliona, a sledi rafinisani šećer sa 17 miliona.\nKukuruz je izvezen za 16 miliona dolara, a telefoni za mrežu stanica za 15 miliona, izvoz hula hop čarapa iznosio je 14 miliona dolara, koliki je bio i izvoz smrznute maline.\nPoslednje mesto na izvoznoj listi dele električna energija i ploče i limovi od rafinisanog bakra sa po 13 miliona dolara u izvozu.\nDrugi po značaju je uvoz gasnih ulja sa 53 miliona, na trećem mestu uvozne liste su telefoni za mrežu stanica sa 30 miliona dolara, a uvoz prirodnog gasa iznosio je 28 miliona.\nSledi uvoz lekova za maloprodaju sa 19 miliona dolara, na uvoz koksa i polukoksa od kamenog uglja potrošeno je 14 miliona, rafinisani bakar uvezen je za 13 miliona dolara, koliko je iznosio i uvoz sirovog nelegiranog aluminijuma.\nUvoz dizel automobila preko 1.500, ali ispod 2.500 kubika, bio je 11 miliona dolara, a poslednji na listi je uvoz sirove kafe sa devet miliona.


Kurs dinara - Blic Online\nTabaković: NBS će čuvati kurs i uslove za ulaganje\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković rekla je da može da obeća da će se NBS maksimalno potruditi da kurs dinara ostane stabilan i da se Srbija sačuva kao destinacija u koju je poželjno ulagati i investirati.\nKurs dinara sutra 117,5345\nDinar će vredeti sutra prema evru približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5345 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nKurs dinara sutra 117,5826\nDinar će vredeti prema evru sutra približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5826 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNBS: Kurs dinara 117,5883\nZvanični srednji kurs dinara iznosi danas 117,5883 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na ponedeljak, objavila Narodna banka Srbije.\nDinar i sutra bez promene, kurs 117,5946\nDinar će sutra vredeti prema evru približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5946 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDanas kurs dinara prema evru 118,1291\nDinar danas vredi prema evru približno isto kao u četvrtak i zvanični srednji kurs iznosi 118,1291 dinar za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nKurs evra 118,0142 dinara, NBS kupila 1,37 milijardi od početka godine\nZvanični srednji kurs dinara iznosi danas 118,0142 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na petak, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar se zadržao danas na približno istom nivou prema evru kao u ponedeljak, i zvanični srednji kurs iznosi 118,1901 dinar za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar miruje, srednji kurs 123,2165\nDinar danas vredi skoro isto kao juče i zvanični srednji kurs je 123,2165 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar stagnira, kurs 123,2841\nDinar je danas nastavio mirovanje prema evru i zvanični srednji kurs iznosi 123,2841 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNBS intervenisala prodajom 20 miliona evra, kurs danas 122,88\nNarodna banka Srbije je intervenisala prodajom 20 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, pa će tako dinar danas ojačati prema evru za 0,1 odsto i zvanični srednji kurs iznosiće 122,8857 dinara za jedan evro, objavila je NBS.\nZaustavljen rast dinara, kurs danas 122,4168\nDinar će oslabiti prema evru za 0,1 odsto i zvanični srednji kurs iznosiće 122,4168 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nDanas evro 120,11 dinara\nDinar danas vredi skoro isto kao u petak i zvanični srednji kurs je 120,1113 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nKurs dinara bez promene, 120,13 za evro\nDinar je danas zadržao istu vrednost prema evru i zvanični srednji kurs iznosi 120,1321 dinara za jedan evro, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEkonomista Ljubomir Madžar: I dalje smo u nedođiji\nNapredak i poboljšanja su nesporni. Naša privreda jeste izašla iz recesije, ali Srbija je i dalje u lošoj ekonomskoj situaciji i prerano je za hvalisanje.\nJorgovanka ruši dinar i to je DOBRA stvar\nDinar već danima blago jača. Kurs je nadomak 120 dinara za evro, što je dva i po dinara manje nego početkom ove godine.\nDinar će u četvrtak ostati na nepromenjenom nivou prema evru i zvanični srednji kurs iznosi 120,57 dinara za jedan evro, saopštila je Narodna banka Srbije.\nDejan Erić: NBS neće pustiti kurs dinara\nNeopravdana su strahovanja pojedinih privrednika da će Narodna banka Srbije (NBS) pustiti kurs dinara da pada, ocenio je danas direktor Instutita ekonomskih nauka (IEN) Dejan Erić.


77% svetske potrebe za energijom mogli bi da se dobiju iz obnovljivih izvora do 2050. godine - Gradjevinarstvo.rs\n20.05.2011. New York Times\nEnergija dobijena iz obnovljivih izvora mogla bi da podmiri većinu energetskih potreba sveta do 2050. godine, ali samo ako države dramitično povećaju investiranje i davanje političke podrške tehnologijama koje koriste snagu vetra i sunca za dobijanje energije, kažu eksperti koji su učestvovali na panelu Ujedinjenih Nacija.\nMeđuvladin panel o klimatskim promenama (IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Change) izbacio je izveštaj u kome se kaže da je dostupnost energije dobijene iz obnovljivih izvora, kao što su vetar i sunce, praktično neograničeni, i da mogu da podmire do 77% svetske potrebe za energijom do polovine ovog veka, ali vlade moraju da usvoje politiku koja će staviti njih u prvi plan.\n"Izveštaj pokazuje da nije dostupnost obnovljivim izvorima energije problem, već politika koja će odlučivati da li će industrija obnovljive energije rasti ili se suzdržati tokom budućih decenija," kaže Ramon Pič Madruga (Ramón Pichs Madruga), član IPCC-a i direktor ekonomskog istraživačkog centra u Kubi.\nU izveštaju se kaže da obnovljivi izvori - bioenergija, vetar, solar, geotermal, hidro i snaga okeana - trenutno učestvuju u dostavi 13% globalne energije.\nPrema izveštaju da bi se dostigao cilj stvaranja skoro 80% svetske energije iz ovih obnovljivih izvora potrebne su investicije vlada i privatnog sektora veličine 5,1 biliona dolara do 2020. godine i skoro 7,2 biliona dolara u periodu između 2021. i 2030. godine.\nBeneficije bi uključivače i bolje zdravlje ljudi zbog čistijeg vazduha, kao i smanjenje emisija gasova koji izazovaju efekat zelene bašte, što bi pomoglo u održavanju postepenog porasta svetske temperature ispod 2 stepena celzijusa.\nPored toga, "znatano povećanje energije dobijene iz obnovljivih izvora jeste tehnički i politički vrlo izazovno," kaže Otmar Edenhofer (Ottmar Edenhofer), član IPCC-a i glavni ekonomista na Postdamskom Institutu za istraživanje uticaja klimatskih promena (Potsdam Institute for Climate Impact Research) u Nemačkoj.\nJedan od najizazovnijih faktora jeste korišćenje veće raznovrsnosti tehničkih i geografsko različitih izvora energije u budućnosti, kaže se u izveštaju.\nPrema IPCC proceduri, 120 eksperata i istraživača pripremili su Specijalni izveštaj o obnovljivim izvorima energije i smanjenju klimatskih promena (Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation) na oko 1.000 strana, poredeći više od 160 mogućih scenarija o obnovljivoj energiji.\nU drugom delu panela, predstavnicima država članica Ujedinjenih nacija trebalo je skoro ceo dan da se slože oko nacrta izveštaja ali su na kraju usvojili rezime. Taj rezime izveštaja je vrlo bitan za kompanije koje se bave obnovljivom energijom i za aktiviste ne bi li izvršili pritisak na državne vođe i internacionalne lidere da promene politiku prema ovom načinu dobijanja energije i da plate za nove investicije i infrastrukturu.\nIPCC - link\nGoogle investira 168 milona dolara u najveću solarnu elektranu na svetu - link


Beta 14. maja 2021. 16:15\nKolektivni žig „Čuvarkuća“ u okviru projekta Privredne komore Srbije (PKS) „Stvarano u Srbiji“ danas su dobila još 42 domaća proizvoda prehrambene industrije.\nNove „Čuvarkuće“ su 22 proizvoda kompanije Imlek, 17 Univereksportovih, dva Danubiusa, jedan proizvodjača organske hrane porodične firme Dolovac organik, koji posluju uz podršku dm drogerie inkubatora.\nIz PKS su saopštili da je za manje od godinu dana 714 proizvoda ponelo ovu oznaku kvaliteta i domaćeg porekla.\nDirektor Sektora za internacionalizaciju i strateške analize PKS i predsednik Saveta za dodelu žiga Mihailo Vesović izjavio je da polovinom juna „Stvarano u Srbiji“ obeležava prvi rodjendan, a da se u toku godine očekuje i hiljadita čuvarkuća.\n„To je dokaz da Srbija ima veoma kvalitetne proizvode, ne samo u prehrambenoj već i u drugim industrijama, konkurentne na domaćem i globalnom tržištu, koji postaju sve češći izbor potrošača“, rekao je Vesović.\nPrema njegovim rečima sve je više firmi koje konkurišu za kolektivni žig, a „Čuvarkuća“ kao garant da je najmanje 80 odsto vrednosti stvoreno u Srbiji nalazi se na proizvodima kako velikih kompanija tako srednjih i malih što pokazuje da je „Stvarano u Srbiji“ usmereno na jačanje ukupne privrede, povećanje zaposlenosti i investicija, unapredjenja konkurentnosti i imidža kompanija.\n„Veliko nam je zadovoljstvo što smo kao regionalni lider u proizvodnji mleka i mlečnih proizvoda stekli pravo na korišćenje žiga i postali deo značajnog projekta PKS koji domaće proizvode vrhunskog kvaliteta stavlja u prvi plan, jer je upravo to i važan deo strateškog opredeljenja kompanije Imlek“, rekao je direktor marketinga Imleka Jovan Bugarčić.\nIz Univereksporta su istakli da dobijanje „Čuvarkuće“ jasno pokazuje nastojanje kompanije da, kao vodeći domaći trgovinski lanac, razvojem sopstvene proizvodnje jačaju i podržavaju domaće proizvode.


Reflektor - Smederevska jesen: Koncerti, izložbe, sportske igre - Magazin Pressek\nSmederevska jesen: Koncerti, izložbe, sportske igre\nBy foto: pixabay/TaniaVdB Četvrtak, 7. septembar 2017.\nManifestacija „Smederevska jesen” koja se ove godine održava 130. put počinje danas 7. septembra i trajaće do 10. septembra. Nezvanično otvaranje organizovano je sinoć koncertom tamburaškog orkestra „Uspomene”.\nKako najavljuju organizatori, posetioce kao i prethodnih godina očekuje bogat muzički, kulturni i dečji program.\nProgram manifestacije počinje večeras nastupom hora „The voices” iz italijanskog grada Fibrene i smederevskog hora „Kir Stefan Srbin. Iste večeri na gradskom trgu nastupiće Alen Islamović izvodeći hitove poznatih rok-bendova „Bijelo dugme” i „Divlje jagode”.\nSvečano otvaranje manifestacije planirano je za naredni dan, 8. septembar, kada će u srednjovekovnom ambijentu Malog grada Smederevske tvrđave nastupiti operski pevači Jadranka Jovanović i Oliver Njego. U večernjim satima na gradskom trgu Smederevci i mnogobrojni turisti iz drugih gradova uživaće na koncertu pod nazivom „Simfonija Smaka”, omažu čuvenoj rok-grupi, u izvođenju „Osvajača” i simfonijskog orkestra.\nTokom manifestacije posetioce očekuju i koncerti etno grupa „Vrelo”, „Garavog sokaka”, kao i poznata imena narodne muzike: Merima Njegomir, Snežana Đurišić i Cakana, a za sam kraj, 10. septembra, planiran je završni koncert Ace Lukasa.\nPored bogatog muzičkog programa, organizaotri najavljuju i brojne sportskog programa, ali i zanimljive programe u pratećem delu.\nSmederevci i njihovi gosti moću će da uživaju u pozorišnim predstavama, igrokazima, viteškim turnirima, kao i brojnim izložbama.\nVeć tradicionalno posetioce manifestacije očekuju i nastupi domaćih i stranih karnevalskih trupa.


Podatak da svakog dana jedno dete u Srbiji oboli od raka, a svake nedelje jedno dete umre od te bolesti sam po sebi je dovoljno velik motiv da se Grupa Univerexport uključi u napore Nudrora – nacionalnog udruženja za decu obolelu od raka i humanitranom aktivnošću utiče na poboljšanje uslova života obolele dece i njihovih najbližih.\nOd 26. jula do 26. avgusta 2018. godine Univerexport zajedno sa svojim potrošačima ima priliku da kaže „Recite NE plastičnoj kesi i nešto dobro će da se desi“. Kampanja u trajanju od jednog meseca podrazumeva da za svaki račun na kome nije plastična kesa Univerexport donira 2 dinara udruženju Nurdor.\nNa taj način Univerexport ostaje u okvirima usvojene Evropske strategije koja podrazumeva smanjenje upotrebe plastičnih kesa kao meru smanjenja zagađenja životne okoline, a istovremeno čini i nešto mnogo veće i značajnije s obzirom na to da su u pitanju ljudski životi. Procenat izlečenja kod dece je mnogo veći nego kod odraslih i ovo je prilika da se dodatnim osvešćenjem društva u celini, empatiji ka drugima, pravim društveno odgovornim poslovanjem utiče na što bolje ishode ove bolesti.\nU ovom momentu su svi veći trgovinski lanci uveli naplatu potrošačkih kesa, prvi su se pridlužili inicijativi i Evropskoj regulativi i svojevrsna su vodilja u toj priči i manjim radnjama i trgovcima i podstrek da ova priča zaživi na pravi način i da se naši potrošači naviknu na tu novinu. U Univerexport-u će potrošačke kese u narednom periodu koštati 2 dinara, a svi potrošači će tokom promotivnog perioda od tri dana (23, 24, 25. jul) biti u prilici da za uslov kupovine viši od 999 dinara ostvare pravo na besplatan Univerexport ceger.\nCeger će kasnije moći sa sobom da nose u kupovinu i da ne korišćenjem i ne kupovinom plastičnih kesa učine dobro delo za mališane kojih je, nažalost, u Srbiji svakim danom sve više.\nKroz maloprodajne objekte Grupe Univerexport: Univerexport i Trgopromet dnevno prođe oko 100.000 potrošača i namera ove kampanje i velika želja svih zaposlenih u Grupi Univerexport jeste da se što više njih opredeli za pomoć Nurdoru.


Film "Poslednji Srbin u Hrvatskoj" otvorio "Sombor film fest" - Somborski informativni portal - Agencija Soinfo\nFilm "Poslednji Srbin u Hrvatskoj" otvorio "Sombor film fest"\nSombor film fest Foto: Ilustracija\nU Somboru je izložbom plakata sa Kanskog festivala počeo Drugi "Sombor film fest". Selektor festivala Zoran Živković u Glavnu selekciju uvrstio je pet filmova, a čast da otvori festival pripala je filmu "Poslednji Srbin u Hrvatskoj", reditelja Predraga Ličine iz Hrvatske. Pored filmova iz Dunavsko - panonske regije publika će videti film "Dečko od Zlata iz Italije", koja je gost festivala.\n"To je festival Podunavsko-panonske regije i zahvata priličan broj zemalja. To su kinematografije koje imaju neke zajedničke osobine, ali imaju i mnogo osobenosti. Tako da će se selektori svake godine suočavati sa prijatnim izazovom da proberu najbolje, najatraktivnije, najzanimljivije filmove, koji će biti i Somborcima atraktivni, da se napravi dobar festival, gde će ljudi moći da steknu nekakav uvid u to kakve su regionalne kinematografije, kakav je njihov kvalitet."\nkino bioskop projekcija film kamera premijera pretpremijera scena\nMilivoje Mlađenović, član direkcije Festivala je istakao: "Ono što takođe treba istaći to je taj drugi takmičarski segment, odnosno selekcija autiora do trideset godina, gde se predstavljaju mladi autori, neki od njih imaju drugi, treći film, to nije jednostavno, danas je to izuzetno zahtevno, odnosno nikad nije bilo jednostavno. Tako da je to vid ohrabrenja mladim autorima."\nViše iz ove kategorije « Đaci generacije otputovali na nagradno letovanje na Balaton\tMinistar za rad i zapošljavanje posetio Sombor »


Tanasković: Ako Priština obnovi zahtev za Unesko, spremni smo - Sputnjik Srbija\n11:24 23.05.2017 (osveženo 11:53 23.05.2017) Preuzmite kraći link\nOn je za prištinski list na srpskom jeziku „Jedinstvo“ rekao da je preduslov za uspešno nastupanje — svesrpsko jedinstvo, to jest da se, kao u završnoj fazi kampanje 2015, okupe i koordinirano deluju sve državne i društvene institucije, kao i SPC.\n„Ima najava da se vlasti u Prištini nose sa mišlju da ove godine obnove zahtev za prijem ’Kosova‘ u Unesko. Takvu ambiciju je, pored ostalih, nedavno u Komitetu za spoljne poslove Evropskog parlamenta saopštio i ministar inostranih poslova Enver Hodžaj. To, naravno, još uvek ne znači da će zahteva i biti“, navodi Tanasković.\nPrema njegovim rečima, pojedini tamošnji analitičari, a i strani savetnici, smatraju da bi podnošenje zahteva bilo krajnje rizično, budući da na samom Kosovu nisu izvršene neke pravne i institucionalne radnje, prvenstveno u vezi sa institucionalnom zaštitom srpskog kulturnog i duhovnog nasleđa, koje bi zahtev učinile kredibilnijim.\n„A i donekle promenjene međunarodne okolnosti, kao i raspoloženje u samom Unesku, ne pogoduju stavljanju na dnevni red Organizacije jedne ovako zapaljive političke tačke. Ako u Prištini, ipak, bude odlučeno da se pokuša s podnošenjem zahteva, Srbija je, naravno, spremna za diplomatsku borbu kako bi takvu pravno, politički, kulturno i moralno neprihvatljivu akciju sprečila“, ističe ambasador.\nKako objašnjava, s obzirom na važeću proceduru utvrđivanja rezultata glasova u Unesku, koja predviđa da se glasovi uzdržanih ne uzimaju u obzir, pa je ona za Srbiju u ovom slučaju nepovoljna, postoji mogućnost da Kosovo dobije potrebne dve trećine glasova.\n„Podjednako je realna, a možda u ovom trenutku i realnija, mogućnost da ne dobije. Ovakva izjašnjavanja 195 država članica na zasedanju Generalne konferencije Uneska uvek su krajnje neizvesna, što je pokazalo i prethodno, kad su ’Kosovu‘ nedostajala samo tri glasa“, napominje Tanasković.\nOn kaže da ima nagoveštaja da bi neke zemlje mogle da promene stranu u odnosu na glasanje od pre dve godine, čak i kod nekih država za koje se smatra da je njihov stav u vezi sa pitanjem Kosova, uključujući i njegov prijem u međunarodne organizacije, nepomerljivo utvrđen.\n„Jer, Unesko nije isto što i Olimpijski komitet ili Svetska banka. Bar dosad, u ovoj organizaciji nije moglo baš sve da se ostvari političkim pritiskom, ucenjivanjem ili, naprosto, kupovinom“, pojašnjava ambasador.\nEventualnim prijemom Kosova u Unesko, smatra on, bila bi svakako stvorena nova situacija u pogledu formalnog statusa naših srednjovekovnih svetinja i univerzalno vrednih kulturnih spomenika, ali im time ne bi mogla biti poreknuta pripadnost srpskoj kulturnoj tradiciji.\nKako kaže, u dokumentima Uneska naše nasleđe bi bilo tretirano u skladu sa teritorijalnom pripadnošću, kao kulturna dobra na Kosovu, u tom smislu samo uslovno kosovska, a nikako albanska.\n„Bio bi to veoma nepovoljan razvoj događaja s potencijalno teškim posledicama, jer bi se prištinske vlasti i institucije svakako upustile u sistematsku zloupotrebu izmenjenog administrativnog statusa naše kulturne baštine radi njene ’kosovizacije‘, odnosno ugrađivanja u nepostojeći, sintetički ’kulturni identitet Kosova‘, uz stalni pritisak na verničke, svešteničke i monaške zajednice“, ističe Tanasković.\nOn ukazuje i da je bitan segment nacionalističkog projekta stvaranja albanske države na KiM — retroaktivno konstruisanje kontinuiteta njenog kulturnog identiteta koji, kao ni istorijski i politički kontinuitet, ne postoje.\nUpitan kakve bi sve posledice po Srbiju i srpski identitet imao prijem Kosova u Unesko, odgovara da su srpski narod i njegov identitet preživeli i teža iskušenja.\n„Srbi su u svemu bitnom ostali Srbi i posle pet vekova osmanlijske, muslimanske vlasti. Na to treba da računaju svi oni koji bi da izbrišu srpsko ime ili da ukinu srpsko postojanje u istorijskim srpskim zemljama“, zaključio je Tanasković.\nUNESKO, Darko Tanasković, Priština


28.09.2018 u 14:43\nBritanski mediji: ruski pukovnik otrovao Skripaljeve\nPrema izveštajima agencija London, Njujork – Pravi identitet jednog od muškaraca koje Velika Britanija traži zbog trovanja bivšeg ruskog špijuna Sergeja Skripalja i njegove kćerke jeste Anatolij Vladimirovič Čepiga, tvrde britanski mediji navodeći da se radi o ruskom pukovniku, prenosi Tanjug. Početkom septembra, britanski tužioci optužili su dvojicu ruskih državljana, Aleksandra Petrova i Ruslana Boširova, za trovanje Skripaljevih u martu ove godine, i istakli da veruju da su osumnjičeni koristili lažna imena da uđu u Veliku Britaniju. „Dejli telegraf” i Bi-Bi-Si objavili su juče, pozivajući se na pisanje portala „Belingket” koji se bavi obaveštajnim pitanjima, da je Čepiga pravo ime Boširova, prenosi Rojters. Kako se navodi, izvor blizak istrazi je izjavio da su istražiteljima\n03.09.2018 u 23:00\nTrener Anderlehta: Marković je tražio nemoguće...\nSrpski fudbaler Lazar Marković sam sebi stopirao je transfer u Anderleht poslednjeg dana prelaznog roka zbog finansijskih uslova. Anderleht je uspeo da pred sam kraj prelaznog roka ubedi Liverpul da spusti cenu transfera, ali onda je sve propalo jer Marković nije uspeo da se dogovori sa belgijskim klubom oko plate. Trener Anderlehta Hajn Vanhezebruk istakao je da je krilni igrač od prvog dana bio jedan od kandidata za tu poziciju.„Hteli smo Markovića. Učinili smo sve što je do nas, činilo nam se da je i Markoviću dolazak u Brisel dobra opcija i nema drugu, ali je insistirao na visokim uslovima”, rekao je Vanherzeburk za belgijske medije. Prema njegovim rečima ono što je Marković tražio je bila „prava ludost”.„Čekali smo ga do kraja prelaznog roka i bili spremni na neke stvari koje\n12.07.2018 u 22:13\nPolicija: Nema opasnosti po zdravlje muškarca u Solsberiju\nSOLSBERI – Britanska polciija saopštila je danas da je povukla kordon u Solsberiju, gde je nešto ranije prijavljen incident, koji je izazvao sumnju da je došlo do još jednog slučaja trovanja nervnim agensom „novičokom”. Policija je dodala da nema opasnosti po zdravstveno stanje muškarca zbog kojeg je policija izašla na teren, kao ni šireg rizika po građane, prenosi Rojters. Britanska policija prethodno je saopštila da je u centru Solzberija došlo do incidenta ispred restorana u kojem su bivši dvostruki agent Sergej Skripalj i njegova kćerka Julija, početkom marta, večerali pre nego što je otkriveno su otrovani nervnim agensom. Kako je ranije Rojters, pozivajući se na Skaj njuz, policija iz Viltšira saopštila je da interveniše povodom incidenta, u koji je uključen\nRuse bismo pobedili\nUžas, znao sam da ćemo da izgubimo od Hrvata. Bili smo spremni na poraz, jer mi uvek gubimo u fudbalu. Moja sreća je što sam igrao predstavu „Magbet 448” u „Vuku” pa se nisam dodatno nervirao, kaže za „Politiku” engleski glumac Stiven Sims, dugogodišnji član Kraljevske Šekspir kompanije i aktuelni direktor Kraljevske akademije za glumu u Birmingemu koji je ovih dana gost Beograda. U vreme dok se sinoć u Moskvi igrala polufinalna utakmica Hrvatska–Engleska na aktuelnom Svetskom fudbalskom prvenstvu, Stiven Sims je na sceni UK „Vuk Karadžić” u Beogradu gostovao sa multimedijalnim solo performansom „Magbet 448”, u režiji Aleksandra Saše Dunđerovića, u produkciji Kraljevske akademije Birmingem i Kolektiva teatra iz Mančestera, tumačeći i lik Magbeta i Ledi Magbet. Gostovanje je realizovano\nBregzit se okreće oko orbite EU\nNova lica pridružila su se kabinetu premijerke Tereze Mej, koja se nakon serije ostavki bori da održi vladu. Otišli su glavni pregovarač za bregzit Dejvid Dejvis i šef diplomatije Boris Džonson jer im se ne dopada smer u kojem ide razvod Brisela i Londona. Nakon aktuelnog plana vlade da održi što bliskije ekonomske veze sa EU posle bregzita, oni su zaključili da se umesto razlaza zemlja priprema za proces pridruženja uniji. Džonson je bio slobodan da zaključi da se Britanija kreće ka statusu kolonije. Iako je u pokušaju da se slegne prašina zaključeno da je Džonsonov odlazak od opšteg dobra (Moskva veruje da će se odnosi dve zemlje sada popraviti), nije teško zaključiti da bežanje s terena u samoj završnici dva glavna igrača, advokata bregzita, stavlja tačku na oštri razvod i uvodi


Reporteri bez granica: Ostaviti TV N1 da na miru obavlja svoj posao | Insajder\nReporteri bez granica: Ostaviti TV N1 da na miru obavlja svoj posao\nMeđunarodna medijska organizacija Reporteri bez granica osudila je poslednje napade na TV N1 u Srbiji, poput napada na direktora N1 Jugoslava Ćosića i bacanja letaka sa porukama da treba da napuste Srbiju, rekla je predstavnica ove organizacije Pauline Ades-Mevel za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nPauline Ades-Mevel / Foto: Medija centar Beograd\n„Osuđujemo napad na urednika N1 Jugoslava Ćosića, kao i bacanje letaka sa porukama da N1 treba da napusti Srbiju, što su učinile maskirane osobe, dok je na toj televiziji emitovan intervju sa kandidatom za budućeg premijera Kosova Aljbinom Kurtijem. Uz to zabeležene su i pretnje preko društvenih mreža. Ćosiću je prećeno i tim putem. Takođe, sredinom oktobra zabeležili smo da su nepoznati počinioci prišli izveštaču N1 pretili mu i rekli da ide nazad u Luksemburg”, navodi Ades-Mevel za RSE.\nOna podvlači da ova organizacija pažljivo prati i analizira medijske okolnosti u Srbiji, a posebno one vezane za N1, navodeći da tu medijsku kuću gledaju kao jedinu veliku nezavisnu televiziju u Srbiji i da su napadi na nju učestali poslednjih sedmica.\n„Pročitala sam i da su predsednik Srbije i ljudi njemu bliski rekli da to što se on ne oseća dobro je i posledica napada od strane novinara N1. Takođe, sam zabrinuta što je Suzana Vasiljević (savetnica za medije predsednika Srbije Aleksandra Vučića), tokom vikenda prilikom gostovanja na televiziji Pink, oko deset puta pomenula ime novinara N1 Miodraga Sovilja. To nije dobro za mirno okruženje i dijalog u društvu”, objašnjava predstavnica Reportera bez granica.\nReporteri bez granica podsećaju da napadi na N1 nisu novi, te da njihov broj raste.\n„Apelujemo da ostave N1 na miru, da obavlja svoj posao. Mnogo je bitnije obratiti pažnju na srpske tabloide koji objavljuju govor mržnje i napadaju novinare”, zaključuje Ades-Mevel.\nReporteri bez granica su u aprilu ove godine objavili izveštaj u kom se konstatuje pad Srbije na listi medijskih sloboda za 14 mesta.\nDva meseca ranije predstavnici ove organizacije susreli su se u Beogradu i sa predstavnikom Srbije Aleksandrom Vučićem, koji je tada izjavio da je „medijska scena u Srbiji je daleko od idealne, ali postoji spremnost svih državnih organa da, u saradnji sa evropskim institucijama, medijskim udruženjima i nevladinim organizacijama, rade na poboljšanju uslova za rad medija”.\nAdes-Mevel podseća na taj susret i navodi da je predstavnicima vlasti ukazano na mnoga zabrinjavajuća pitanja o medijima u Srbiji, uključujući i problem bezbednosti novinara.\n„Izneli smo izvesne zahteve i preporuke za poboljšanje situacije po pitanju medijskih sloboda u zemlji. Možda je sada vreme da podsetimo predsednika na obećanje da će proći kroz naše preporuke i da pokuša da poboljša situaciju. Mi nećemo odustati, prekinuti dijalog sa Predsedništvom. Uspostavili smo dijalog sa srpskim vlastima i očekujemo od vlasti da koriguje izvesne stvari i kako bi Srbija nastavila putem evro integracija”, navodi ona.\nDodaje da su Reporteri bez granica spremni da ponovo razgovaraju sa srpskim vlastima i da „izraze veliku zabrinutost kada je reč o medijskim slobodama u Srbiji”.\n„Očekujemo da preporuke koje smo poslali na zahtev predsednika budu uzete u razmatranje”, kaže Ades-Mevel.\nOna zaključuje da će ta organizacija „nastaviti da ukazuje srpskim vlastima na probleme, da situacija nije dobra”.


Šabić: Nova potvrda neodgovornog odnosa prema podacima\nBEOGRAD - Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić ocenio danas kao "skandal" dostavljanje građanima Beograda računa "Infostana" u koji je uključena i nedugovana stavka za osiguranje.\nTo je još jedna potvrda neodgovornog odnosa javnih komunalnih preduzeća prema ličnim podacima građana, smatra Šabić.\n"Osim što izaziva probleme u vezi sa mogućim plaćanjem nedugovanog i povraćajem novca stvaranjem neželjene obaveze i nužnih formalnosti za njeno anuliranje i slično, postupak JKP Infostan je i direktno ugrožavanje prava građana iz Zakona o zaštiti podataka o ličnosti", naveo je Šabić u saopštenju.\nOn je ocenio da je normalno što je gradonačelnik Beograda najavio da će tražiti da se kritična stavka izostavi iz računa, ali da nije normalno što za tim uopšte ima potrebe i neće biti normalno ako i ovaj put izostane odgovornost.\nŠabić je naglasio da je otklanjanje nezakonitosti isključivo obaveza JKP Infostan i da to nikako ne sme podrazumevati nepotrebno trošenje vremena građana.\n"Građani nisu dužni da potpisuju bilo kakve izjave, da šalju mejlove, da čekaju pred šalterima i slično, oni imaju puno pravo da od javnih komunalnih preduzeća zahtevaju poštovanje svojih zakonom utvrđenih prava", rekao je Šabić najavljujući da će i ovim povodom sprovesti postupak nadzora u JKP Infostan i potom preduzeti odgovarajuće korake.\nŠabić je naveo da je obaveza javnih komunalnih preduzeća da se prema ličnim podacima građana odnose na zakonit način i koriste ih samo u svrhe predviđene zakonom, a u druge svrhe eventualno i isključivo uz prethodno pribavljen pristanak.\nPodsećajući da javna komunalna preduzeća nisu marketinške agencije sa zadatkom da profitiraju zahvaljujući činjenici da raspolažu velikim bazama podataka građana, Šabić je podsetio da je u septembru 2011. sličnim povodom sproveo nadzor u JKP Infostan i uputio mu odgovarajuće upozorenje.\nNakon toga, navodi Šabić, Poverenik je uputio javno upozorenje svim komunalnim preduzećima i tada ga je Infostan pismeno obavestio da će u potpunosti postupiti u skladu sa upozorenjem i prekinuti sa dotadašnjom praksom dostavljanja raznoraznog promotivnog i reklamnog materijala, ponuda za zaključenje ugovora...\n« Nikolić: Istrajni u borbi za prosperitetnu Srbiju i mir TUŽILAŠTVO NA POTEZU: Tadić izneo tvrdnje koje Dačiću prete zatvorskom kaznom od 40 godina »


21. juna takmičenje frulaša ,,Zlatna frula juga Srbije'' - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / 21. juna takmičenje frulaša ,,Zlatna frula juga Srbije“\nIna Dendić 19/06/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Vranje Ostavi komentar\nMeđuokružno takmičenje frulaša ,, Zlatna frula juga Srbije“ biće održano u petak, 21. juna, u Vranjskoj Banji.\nU tri kategorije sviranja na fruli takmičiće se dvadesetak frulaša svih uzrasta. Stručni žiri dodeliće prvu, drugu i treću nagradu u sve tri kategorije.\nPrvonagrađeni frulaši kvalifikuju se za finalno takmičenje koje se svake godine održava u Prislonici kod Čačka. ,,Zlatna frula juga Srbije“ održaće se ispred restorana ,,Kičer“ u Vranjskoj Banji od 18 sati.\nOrganizator manifestacije je Javna ustanova ,, Narodni univerzitet“ Vranje.\nTagovijug srbije takmičenje Zlatna frula\nPrethodni REŠENJA KOMBINOVANOG TESTA: Pogledajte odgovore sa današnjeg testa\nSledeći Na šestom „Muzičkom ediktu“ 19 horova iz 11 zemalja sa tri kontinenta