NA DANAŠNJOJ SJEDNICI FEDERALNE VLADE RAZMATRA SE STANJE U ZAVODU PAZARIĆ | Hayat.ba\nNA DANAŠNJOJ SJEDNICI FEDERALNE VLADE RAZMATRA SE STANJE U ZAVODU PAZARIĆ\nNa današnjoj redovnoj sjednici Vlade Federacije BiH koja će se održati u Sarajevu trebalo bi se razmatrati i stanje u Zavodu za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić.\nZa sjednicu četiri federalna ministarstva, finansija, rada i socijalne politike, pravde i zdravstva, imala su zaduženja da pripreme izvještaje o Zavodu Pazarić, iz svog domena, rekli su nam u Vladi FBiH, javlja Faktor.\nTo je od njih na kolegiju Vlade FBiH tražio premijer Federacije BiH Fadil Novalić.\nPodsjećamo, na nedavnoj sjednici Zastupničkog doma Parlamenta FBiH sadašnji direktor Zavoda Pazarić Redžep Salić obraćajući se za govornicom zastupnicima iznio je šokantne tvrdnje o malverzacijama u Zavodu koji je počinio raniji menadžment.\nOn je kazao da su štićenici godinama imali isti meni što je dovelo do neuhranjenosti djece, da su pronevjerene donacije za gradnju jednog od objekata Zavoda. Zatim, da postoje elementi krimanala i kada je riječ o kurbanskom mesu koje su svakog Kurban bajrama u ogromnim količinama donirali građani.


Sedmica na Istinomjeru: Ponovljene neistine o PIC-u, proruski narativ o ratu u Ukrajini i uništavanje kulturne baštine u Stocu - Istinomjer\nU sedmici iza nas, Istinomjer je zabilježio tri neistine izrečene od dva aktera, kao i jedno ispunjeno i jedno neispunjeno obećanje. Također, u četiri analize, pisali smo o različitim temama koje su bile u fokusu javnosti.\nIstinomjer je tokom protekle sedmice zabilježio tri neistinite tvrdnje domaćih zvaničnika/ca, od kojih je dvije izrekla ista akterica – zastupnica u Zastupničkom domu BiH Snježana Novaković-Bursać.\nBursać je tako ustvrdila kako Vijeće za provedbu mira (PIC) nema nikakav formalno-pravni okvir, te se složila sa konstatacijom voditeljice RTRS-a da je Rusija garant Dejtonskog mirovnog sporazuma. Kada je riječ o Rusiji kao garantu Dejtonskog mirovnog sporazuma, podsjećamo na ranije tekstove Istinomjera u kojima smo pojasnili da se termin “garant” ne spominje u Dejtonskom mirovnom sporazumu, te se u tom kontekstu koristi izraz “svjedoci”.\nPIC je definisan na Konferenciji o provedbi mira iz Londona 1995. godine, na kojoj je uspostavljen Upravni odbor Vijeća za provedbu mira, koji, pod predsjedanjem visokog predstavnika, funkcioniše kao izvršni organ PIC-a. Ova činjenica demantuje tvrdnju Novaković-Bursać da PIC nema formalno ustrojstvo.\nNovaković-Bursać je neistinito ustvrdila i da niko u BiH, osim zastupnika na različitim nivoima, nema pravo da donosi zakone. Naime, u članu 5. Aneksa 10 Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini (Dejtonski sporazum) navedeno je da je visoki predstavnik ovlašten za konačnog interpretatora Sporazuma o civilnoj implementaciji mirovnog ugovora. U zaključcima konferencije Vijeća za implementaciju mira (PIC), održane u Bonu krajem 1997. godine, visoki predstavnik donosi obavezujuće odluke kada smatra da je to neophodno. Jedna od navedenih situacija je i donošenje mjera koje stupaju na snagu kad strane nisu u mogućnosti da se dogovore.\nTvrdnju Radovana Kovačevića, savjetnika člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, da je BiH jedina zemlja u svijetu koja nema svoj stav o situaciji u Ukrajini Istinomjer je ocijenio kao neistinitu. Naime, na vanrednoj sjednici Generalne skupštine UN-a, BiH je zvanično osudila rusku invaziju na Ukrajinu u skladu sa UN konvencijama. Od 193 zemlje članice UN-a, osim njih 141 koje su bile “za”, njih 35 suzdržanih i pet “protiv”, 12 zemalja članica se nije izjašnjavalo prilikom glasanja, što znači da nisu iznijele svoj zvanični stav.\nTakođer, Istinomjer je tokom protekle sedmice zabilježio po jedno ispunjeno i neispunjeno obećanje.\nIspunjeno je obećanje o stavljanju van snage odluke o povećanju plata i ostalih primanja izabranih zvaničnika/ca u Tuzlanskom kantonu novog premijera ovog kantona Irfana Halilagića. S druge strane, neispunjenim je ocijenjeno obećanje ministra unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona Nermina Kljajića, koje je dao 29.12.2020. godine, da će nova policijska stanica u Bužimu biti izgrađena do kraja 2021. godine, ali to se nije desilo.\nS obzirom na to da je zastupnica u Skupštini KS Vildana Bešlija u nekoliko navrata od 2019. godine podnosila inicijative o uvođenju taksi-vozila za prijevoz osoba s invaliditetom te budući da je u svojim javnim istupima isticala važnost subvencioniranja ove usluge, Istinomjer je njen stav po tom pitanju ocijenio dosljednim.\nU analizi “Modernizacija Luke Brčko kao strateški interes privrednog razvoja BiH” ukazali smo na to da je ovo jedina međunarodna riječna luka u našoj zemlji i da su njeni rekonstrukcija, revitalizacija, kao i projekat čišćenja plovnog puta rijeke Save, od iznimnog značaja za privredu čitave BiH. U okviru projekta modernizacije Luke izvršena je rekonstrukcija platoa u vrijednosti nepunih dva miliona KM.\nU blizini Stoca nalazi se nacionalni spomenik Arheološko nalazište pećina Badanj, a na putu prema njemu, odlukom lokalnih vlasti, nalazi se deponija smeća koja ugrožava i ekosistem rijeke Bregave, o čemu je Istinomjer pisao u analizi “Nemar nadležnih prema nacionalnim spomenicima i ekosistemu u Stocu”. Navedena privremena deponija u suprotnosti je sa svim općinskim aktima prostornog plana, te ugrožava ovaj nacionalni spomenik.\nIstinomjer je u tekstu “Rezultati glasanja za Rezoluciju UN-a uzeti van konteksta” analizirao tvrdnje koje je potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Denis Šulić podijelio na svom Twitter profilu, sa narativom ruske strane u informisanju o ratu u Ukrajini. Šulić je van konteksta iskoristio podatak da su SAD i Ukrajina bile protiv Rezolucije o borbi protiv glorifikacije nacizma, neonacizma i drugih praksi koje doprinose podsticanju savremenih oblika rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i srodne netolerancije.\nU svojoj objavi podijelio je ilustraciju koja na mapi svijeta pokazuje rezultate glasanja za Rezoluciju iz 2018. godine, uz komentar “Što se tiče glasanja protiv Nacizma u UN-u”. Osim što je na mapi vidljivo da su protiv ove rezolucije bile SAD i Ukrajina, Šulić nije dao nikakav kontekst niti je ponudio objašnjenje o kakvom se glasanju u UN-u radilo. Naime, kako se navodi na zvaničnoj stranici visokog komesara UN-a za ljudska prava, Rezolucija se pod sadašnjim nazivom razmatra na godišnjem nivou još od 2012. godine, a od 2005. nosila je naziv Neprihvatljivost određenih praksi koje doprinose podsticanju savremenih oblika rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i srodne netolerancije.\nUsljed agresije Rusije nad Ukrajinom, EUFOR je, kako su naveli, predostrožnosti radi, aktivirao 500 rezervista u BiH, pored postojećih 600 pripadnika koji su već stacionirani u našoj zemlji. Istinomjer je u analizi “Koji je mandat EUFOR-a u BiH?” pisao kako su ove snage, čije je djelovanje definisano Dejtonskim mirovnim sporazumom, od 1995. do danas djelovale u BiH kroz različite formacije, a sve s ciljem čuvanja teritorijalnog integriteta, suvereniteta i mira i stabilnosti u BiH. Nakon što su preleti vojnih aviona nad BiH u okviru EUFOR-ovih operacija izazvali reakcije političkih zvaničnika iz RS, zbog interesa javnosti analizirali smo koje su institucije nadležne u situacijama kada vojni avioni ulaze u zračni prostor BiH.\nNa kraju, Istinomjer će pratiti najavu premijera KS Edina Forte da će od septembra tekuće godine u svakoj srednjoj školi u KS biti dostupni besplatni higijenski ulošci.\nNovaković-Bursać neistinito o nadležnostima Ustavnog suda BiH


"RS želi mir i nije za avanturizam" - Klix.ba\nMilorad Dodik "RS želi mir i nije za avanturizam"\n"RS želi mir i nije za avanturizam"\n14.12.2010. u 19:07\nPredsjednik Republike srpske Milorad Dodik tvrdi da RS želi mir, te u “njoj ne stanuje avanturizam”.\n“Želimo da odbranimo našu autonomiju, cijenim to legitimnim i legalnim, ali smo isto tako za razvoj koji omogućava evroatlantske integracije, u okvirima koji neće biti na štetu RS, njene autonomije, subjektiviteta i prava na identitet”, kazao je Dodik večeras u obraćanju zvanicama na svečanom prijemu koji je upriličio povodom preuzimanja predsjedničke dužnosti.\nKazao je i kako RS želi dati nesumnjiv doprinos stabilizaciji prilika u BiH i regionu, a ima i odgovore, kako kaže, na sva otvorena pitanja koja su ovih dana izazov za sve u BiH.\n“Želimo da se što prije formira vlast i Vijeće ministara BiH, ali idemo tamo s jasnim stavom da mjesto predsjedavajućeg treba da pripadne autentičnom pripadniku hrvatskog naroda. Smatramo da je to dobro za BiH i nadam se da zbog toga ne treba da imamo bilo kakav osjećaj odgovornosti koji podrazumijeva da treba da prihvatimo neke druge inicijative koje su, isto tako, relevantne”, naglasio je Dodik, koji je i predsjednik SNSD-a.\nCilj mu je, naglašava, mirna i stabilna RS, a u mirnoj i stabilnoj BiH, RS koja “neće biti kao ona od prije nekoliko godina iz koje je bilo lako odnijeti bilo koju nadležnost”.\n“RS je dobro pročitala Dejton i Ustav, ali isto tako zna koji su izazovi evropskih integracija. Cilj nam je RS koja nikom ne želi loše i koja nije formirana da bi bilo kome činila loše, ali koja očekuje da se i prema njoj čini dobro”, naglasio je Dodik.\nPrijemu, koji je priredio povodom preuzimanja dužnosti prisustvovali su i predsjednik Vlade Srbije Mirko Cvetković, ministar vanjskih poslova Srbije Vuk Jeremić, predstavnici političkih stranaka u BiH, ambasadori akreditirani u BiH, te, između ostalih, predstavnici vjerskih zajednica.


Tramp bio u sukobu interesa tokom mandata u Beloj kući?\nTanjug 9. oktobra 2021. 10:43\nVAŠINGTON – Bivši američki predsednik Donald Tramp „grubo je preuveličao“ isplativost svog hotela u Vašingtonu i moguce je da prikriva „potencijalni sukob interesa“ u kojem je bio tokom svog mandata u Beloj kući, pokazala je istraga koju je sproveo kongresni komitet .\nHotel Tramp Internacional izgubio je preko 70 miliona dolara (51,3 miliona funti) tokomTrampovog predsedničkog mandata, iako je bivši predsednik SAD ranije tvrdio da je za to vreme zaradio najmanje 150 miliona dolara, prenosi BBC.\nTrampova organizacija negirala je bilo kakve zloupotrebe, uz ocenu da je izveštaj obmanjujući.\nU svom saopštenju, Odbor za nadzor i reforme Predstavničkog doma predočava da dokumenti, koje je dostavila Uprava za opšte usluge zadužena da nadzire potrošu federalnih organa, pokazuju da je Donald Tramp „grubo preuveličao finansijski bilans“ hotela.\nGubici su primorali Trampovu holding kompaniju da ubrizga najmanje 24 miliona dolara kako bi se pomoglo problematičnom hotelu koji se nalazi nedaleko od Bele kuće, saopšteno je iz odbora za nadzor i reforme.\nU izveštaju je takođe otkriveno da je Tramp, po svemu sudeći „prikrio potencijalni sukob interesa“ u vezi sa svojim vlasništvom nad hotelom i svojom ulogom zajmodavca i garanta zajmova dobijenih od trećih strana.\nNedavno otkriveni dokumenti pokazuju da je hotel od inostranih vlada primio 3,7 miliona dolara što je dovoljno da se pokrije 7.400 noćenja po prosečnoj dnevnoj tarifi.\nOdbor zakonodavnog tela američkog Kongresa upozorava da je pomenuti iznos izazvao zabrinutost zbog potencijalnog kršenja ustavnih propisa koji regulišu sprečavanje stranog uticaja na federalne zvaničnike.


Dodatna oprema za Opel crossland X – AUTOSRBIJA.CLUB\nPrtljažni prostor plus: krovni nosači, kutije itd…Opelova ponuda, kada je dodatna oprema u pitanju, uključuje i širok raspon dostupnih transportnih i sistema nosača za sportske ekskurzije i putovanja. Kupci Crosslanda X mogu da kreiraju dodatni prtljažni prostor sa baznim aluminijumskim nosačem i širokim izborom kutija Opelovog partnera, čuvene firme Thule. Sistem Thule nosača, „Xtender 739“, primera radi, nosi do šest pari skija i do četiri snouborda. Kutije različitih dimenzija – kao što su aerodinamički oblikovane kutije „Excellence“ – takođe mogu biti zakačene za bazni krovni nosač. Kutija dimenzija 2.180 x 940 x 400 milimetara, može da se otvori s obe strane, što utovar i istovar čini mnogo lakšim. Zapremina prtljažnika Crosslanda X na taj način raste za do 470 litara – što je dovoljno prostora za prtljag cele porodice tokom zimovanja.


Gradonačelnik: Beograd čeka poledicu, na snazi "Žuti meteo alarm" - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Gradonačelnik: Beograd čeka poledicu, na snazi „Žuti meteo alarm“\nGradonačelnik: Beograd čeka poledicu, na snazi „Žuti meteo alarm“\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić kazao je danas da je na snazi „Žuti meteoalarm“ zbog zahlađenja, te i zbog moguće poledice u naredna 24 sata.\n1Piše: Beta 02. decembra 2019. 16.15 Izmenjeno: 16.16\nEkipe „Beograd-puta“ preventivno posipaju ulice sollju, preneo je „Beoinfo“.\n„Molim građane da budu dodatno oprezni“, rekao je gradonačelnik i zatražio od vozača automobila da daju prednost vozilima komunalnih preduzeća, zimskih službi i vozilima javnog gradskog prevoza.\nNaveo je da po najavama meteorologa „postoje uslovi da popodne i tokom noći u Beogradu padne ledena kiša, susnežica ili sneg“ i dodao da „obim padavina ne bi trebalo da bude velik“.\nSaopštio je da su „zimske službe svakako u pripravnosti“ pošto je pre smesc dana, početkom novembra, sazvao sednicu Štaba za vanredne situacije „na kojoj smo konstatovali da je Grad Beograd spreman za zimsku sezonu“.\nRadojičić je ocenio da je situacija bolja nego prethodnih godina jer je nabavljena dodatna mehanizacija za JKP „Beograd-put“, „Zelenilo-Beograd“, „Gradsku čistoću“, „Beogradski vodovod i kanalizaciju“.\nIndustrijsku so i ove godine Grad Beograd besplatno deli građanima posredstvom opštinskih štabova.\nZoran Radojičić, žuti meteo alarm\nSZS: Ako gradonačelnik Beograda hoće da dokaže da nije „fikus“, mora da smeni Vesića\nDa li je ibezbedio i trg Republike?


Nemačka u martu ukida većinu restrikcija zbog koronavirusa – DnevniZurnal\nNemačka u martu ukida većinu restrikcija zbog koronavirusa\nby admin 16/02/2022, 22:20 1.8k Views\nPosle 20. marta u Nemačkoj bi trebalo da bude ukinut najveći broj ograničenja vezanih za pandemiju koronavirusa, odlučeno je u Berlinu na sastanku kancelara Olafa Šolca i predstavnika saveznih pokrajina, uz najavu obavezne vakcinacije “za iduću jesen i zimu”.\n„Sada možemo s više optimizma gledati u budućnost, nego što smo to mogli poslednjih nekoliko sedmica. Mislim da smo nakon duge dve godine zaslužili da stvari krenu nabolje i čini se da se upravo to i događa“, prenose mediji izjavu Šolca.\nOn je ocenio da je reč o „velikom danu“ u dosadašnjem toku pandemije, a da je Nemačka prošla dobro, u poređenju s drugim državama, kroz omikron soj virusa. Vrhunac ovog talasa je iza nas, kazao je Šolc.\nPlan u tri tačke predviđa ukidanje restrikcija u fazama za privatna okupljanja, prodavnice, restorane i hotele. Od 20. marta biće, međutim, i dalje potrebno nošenje zaštitne maske i preventivno održavanje fizičke distance.\nŠolc je podsetio da je njegova vlada za obaveznu vakcinaciju, mada se suočava sa protivljenjem u Bundestagu, prenosi RSE.\n“Obavezna vakcinacija je mera koja je potrebna za iduću jesen i zimu”, istakao je Šolc, podsetivši da olakšavanje mera ide ruku pod ruku sa proširenim programom imunizacije.\nUpozorio je da pandemija nije gotova “i moguće je da je novi soj tu iza ćoška, da nam ponudi nove izazove”, te da “moramo biti u stanju da se zaštitimo”.


Toplotnih talasa ima sve više, kako znamo da su klimatske promene odgovorne za to? Toplotnih talasa ima sve više, kako znamo da su klimatske promene odgovorne za to?\nDr Biljana Basarin sa Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu za Klimu101 piše o tome kako znamo da je neki pojedinačan događaj posledica klimatskih promena i velikom projektu koji treba da omogući domaćim naučnicima da sprovode tu vrstu istraživanja.\n31/05/2022 autorka: dr Biljana Basarin\nBroj toplih talasa u Srbiji u poslednjih 20 godina postaje sve veći i trenutno ih ima oko dva puta više nego nego tokom osamdesetih godina 20. veka. Veoma je interesantno i da klimatski podaci sa glavnih meteoroloških stanica u našoj zemlji pokazuju da se topli talasi javljaju i sve ranije. Dobar primer je ova godina i toplotni talas koji je prethodne nedelje zahvatio našu zemlju kada su u pojedinim mestima već izmerene temperature preko 34 stepena Celzijusovih.\nDa su topli talasi posledica klimatskih promena poznato nam je iz raznih studija i izveštaja Medjunarodnog panela za klimatske promene – IPCC. Ova organizacija je ove godine izdala novi šesti izveštaj u kome je veoma precizno prikazano kako će rasti broj toplih talasa sa porastom temperature na planeti.\nStudije atribucije bave se merenjima koliko klimatske promene utiču na pojavu nekog ekstremnog događaja\nTokom poslednjih nekoliko nedelja mogli smo pročitati da je prostor Indije i Pakistana bio najblaže rečeno užaren. Od početka marta, Indija, Pakistan i delovi južne Azije bili su pod uticajem veoma intezivnog toplog talasa koji još uvek traje. Temperature su dostizale i 50 °C, dovodeći do velikih problema u snabdevanju električnom energijom, vodosnabdevanju, poljoprivredi jer je prinos useva već smanjen za čitavih 50% (Slika 1).\nKlimatske promene učinile su toplotni talas u Indiji i Pakistanu čak 30 puta verovatnijim u odnosu na predindustrijski period\nRezultati studije su pokazali da su klimatske promene učinile ovaj toplotni talas 30 puta verovatnijim u odnosu na predindustrijski period, kada je bila manja koncentracija gasova staklene bašte u atmosferi. Rezultati su takođe pokazali da bi događaj ovakvih razmera u predindustrijskom periodu bio za 1 stepen hladniji.\nUkoliko se globalno zagrevanje nastavi istim intenzitetom ovakvi događaji postaće mnogo intenzivniji, a sa porastom globalne temperature za 2 stepena Celzijusa verovatnoća pojavljivanja postaje mnogo veća.\nPreliminarni rezultati studije koja je izučavala ekstremnost toplog talasa u Srbiji 2007. godine pokazali su da je toplotni talas intenziteta kao onaj iz 2007. bio je dvostruko verovatniji u 2007. u poređenju sa 1900. godinom i za čitav stepen Celzijusov topliji.\nMaksimalna temperatura i vlažnost koju može da izdrži ljudski organizam niža je nego što se do sada mislilo


Usvojen set antikoruptivnih zakona u FBiH – inmedia.ba\n0 6 Maja, 2014 23:00\nPredloženim zakonom o dopuni Zakona o sudovima u FBiH omogućava se stvaranje mehanizama za propisivanja nadležnosti Vrhovnog suda Federacije BiH posebnim federalnim zakonom.\nPrijedlogom u antikoruptivnom setu treba izmijeniti i dopuniti Zakon o krivičnom postupku FBiH na način da stvori normativne preduvjete za nesmetanu primjenu najavljenog zakona o suzbijanju korupcije i organiziranog kriminala u FBiH, odnosno treba uskladiti odredbe ova dva propisa.\nCilj donošenja zakona o suzbijanju korupcije i organiziranog kriminala u Federaciji BiH jest da cjelokupni sistem krivičnog pravosuđa u FBiH bude što efikasniji, a što je opravdano očekivanje cijele društvene zajednice.\nNaime, nakon što u decembru prošle godine takav zakon nije odobren u Predstavničkom domu, obavljene su dodatne konsultacije predstavnika pravosudnih institucija i Vlade FBiH kao predlagača, uz učešće Delegacije Evropske unije u BiH. U ovom procesu su uime pravosudnih institucija učestvovali Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH, Vrhovni sud Federacije BiH i Federalno tužilaštvo BiH, a ulogu koordinatora preuzelo je sudsko i tužilačko vijeće.\nKako je obrazloženo iz Vlade, ponuđeno rješenje predstavlja najveći mogući konsenzus svih strana uključenih u proces izrade teksta zakona.\nOvaj zakon uređuje uspostavljanje posebnih organizacionih jedinica Federalnog tužilaštva i Vrhovnog suda Federacije BiH, koji bi bili stvarno i mjesno nadležni za krivično gonjenje i suđenje u postupcima za djela organiziranog kriminala, korupcije, međukantonalnog kriminala i drugih oblika privrednog i teškog kriminala.\nOvim zakonom osigurava se jedinstveno, usklađeno i efikasno postupanje specijaliziranih federalnih organa u borbi protiv korupcije, organiziranog i drugih oblika teškog kriminala u Federaciji BiH, odnosno stvaraju zakonske pretpostavke da sadašnje stanje bude radikalno promijenjeno.\nZakonom se predviđa institut saradnika pravosuđa, koji bi trebao znatno doprinijeti efikasnijem otkrivanju, razjašnjavanju i dokazivanju svih oblika organiziranog kriminala, navodi predlagač.\nSjednici Predstavničkog doma Federalnog parlamenta, na kojoj je u toku glasanje o drugim zakonima iz antikoruptivnog seta, prisustvuje i premijer Federacije BiH Nermin Nikšić.


Direktora mole da dodje na posao | VAmedia - info portal\n12/10/2015 12/10/2015 Нема коментара на Direktora mole da dodje na posao\nDirektor Direkcije za robne rezerve u Valjevu Goran Marjanović gotovo godinu dana ne dolazi na posao, ali uredno prima platu. U Gradskoj upravi kažu da njega može razrešiti samo Skupština koja ga je i postavila na ovo radno mesto.\nDa javni sektor često ima problema sa manjkom odradjenih poslova , a viškom prekovremenih sati već se moglo čuti ipak informacija da direktor jednog preduzeća , Ustanove ili Direkcije ne dolazi na posao , a za to niko i ne haje još se nije čulo. O propasti Direkcije za robne rezerve u Valjevu javnost je već u više navrata bila obaveštavana . Sav posao dovodjenja u red poslovanja ove Direkcije na sebe je preuzela privatna knjigovodstvena agencija koja pokušava da sve ono što od 2004. godine nije radjeno sada uredi kako bi se na kraju nekako mogao predati završni račun ove Direkcije. U ovom trenutku praktično se ne zna knjigovodstvena niti realna vrednost imovine koju ova Direkcija poseduje i koju bi kako kažu najave, trebalo da preuzme grad nakon njenog potpunog gašenja . Neke druge informacije govore da bi robne rezerve u buduće mogle biti čuvane u namirnicama kako je to nekada bio slučaj , a ne u živoj stoci što je stvorilo probleme u poslovanju. Ali rešenje statusa ove Direkcije potpuno je druga priča od informacije da se direktor ne pojavljuje na poslu već godinu dana. Za mnoge je bilo iznenadjenje kada se pojavio na sednici Skupštine jer je Direkcija imala tačku dnevnog reda o kojoj praktično rasprave nije ni bilo.\nU ovoj Direkciji ostala su praktično četiri zaposlena , pored direktora, tri zaposlena na neodredjeno vreme i jedno lice povremeno po ugovoru . Trenutno je u toku sudski proces protiv bivšeg direktora Predraga Erića i još dva lica, jednog koje je u penziji i jednog aktuelno zaposlenog.\nKako direktor jedini ima pravo potpisa, kako saznaje Vamedia, „Muke po Mateju“ su istog privoleti da se na poslu pojavi makar i na petnaest minuta. Čuvši za ovaj problem Gradska uprava se dosetila da i zaposlenima u Direkciji izda kartice kojima se prijavljuju i odjavljuju sa posla kao što to čine ostali zaposleni. Nepoznato je da li iko provlači direktorovu karticu i kada .\nZakon o radu kaže da nakon pet dana neopravdanog odsustva sa posla zaposleni ostaje bez radnog mesta , ali ne i u slučaju pomenutog direktora jer njega razrešava Skupština koja ga je i postavila. Ako se zna da je ista Skupština usvajala programe poslovanja i postavljala direktora i kad Direkcija pravno nije postojala niti imala račun i pečat razumljivo je što ne razrešava direktora koji ne dolazi na posao. Na osnovu čega se Marjanoviću isplaćuje zarada nikom nije poznato, ali je poznato da ova Direkcija ne posluje kako bi trebalo jer utuženja koja bi trebao da pokrene i potpiše direktor nema. Prosta je pretpostavka da je Direkciji zbog ovoga naneta milionska šteta. U Upravi niko ne želi da govori o visini zarade koja očito prolazi po automatizmu , a ranije informacije su govorile da u bruto iznosu ona dostiže i 100 000 dinara. Treba li izračunati onda koliko grad košta na godinu dana?\nDa nije žalosno bilo bi smešno da u trenutku kada ljudi u Valjevu kopaju kanale za 15 000 dinara neko može da zaradi bilo šta ako ni ne dolazi na posao.\nKako se slučajem ovog direktora niko očito ne bavi , svi su izgledi da će se njime jednom baviti pravosudni organi jer je prosta pretpostavka da postoji odgovornost i za nerad .


Adriatics Metals uložiće još 250 miliona dolara u Varešu! – PRESSA\nAdriatics Metals uložiće još 250 miliona dolara u Varešu!\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić susreo se danas, u sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu, s predstavnicima kompanije Adriatic Metals na čelu sa šefom korporativnih poslova Dominicom Robertsom.\nSastanku su prisustvovali i predstavnici Evropske banke za obnovu i razvoja (EBRD), kao značajni partneri za ovo ulaganje, direktorica Ureda EBRD-a za BiH Manuela Naessl i šef EBRD-a za prirodne resurse Eric Rasmusen.\nUlaganja Adriatic Metalsa predstavljaju najveću direktnu stranu investiciju u metalsku industriju Bosne i Hercegovine do sada, a bh. podružnica kompanije Eastern Mining razvija ležišta mineralnih sirovina u Varešu.\nPrema riječima Robertsa, ova kompanije je u rudnik u Varešu uložila preko 100 miliona dolara, a zahvaljujući uspješnoj saradnji s Vladom Federacije BiH u narednih 18 mjeseci planirana su ulaganja u iznosu od 250 miliona dolara za dovršetak modernizacije rudnika.\n– Podržavamo ovaj značajan projekt kompanije, koji uz sve pozitivne ekonomske efekte, nudi i novu perspektivu ne samo za građane Vareša, već i cijelog Zeničko-dobojskog kantona i Federacije BiH – rekao je premijer Novalić.\nNaglasio je da je putem transfera nižim nivoima vlasti već dat značajni doprinos za razvoj ove regije, ali da će Vlada Federacije BiH i dalje pružati podršku realizaciji ovog projekta, a posebno na ubrzanju rješavanja administrativnih procedura koje su u nadležnosti lokalnih zajednica, te infrastrukturnih pitanja.\nPredstavnici Adriatic Metalsa su istakli značajnu podršku i uspješnu saradnju s Vladom Federacije za dobivanje dozvola i pokretanja proizvodnje u novom rudniku, te istakli da će ona biti značajna i u privlačenju drugih investitora. U prosjeku je potrebno 16 godina za dobivanje dozvola i pokretanja proizvodnje u novom rudniku, a Adriatic bi trebao ispuniti ovaj cilj u četiri godine.\nDani bosanskohercegovačke kulture u više gradova u Hrvatskoj


Cilj Prvog foruma obrazovanja, koji se danas održava u Bijeljini, jeste da poveže fakultete sa privredom i institucijama vlasti na svim nivoima kako bi svršeni studenti što prije dobili posao, rekla je dekan Fakulteta poslovne ekonomije u Bijeljini Vesna Petrović.\nOna je napomenula da, što se institucije visokog obrazovanja brže povežu sa privredom, to će studentima biti otvoreniji put ka zaposlenju.\nPetrovićeva je navela da je Forum okupio predstavnike univerziteta iz zapadnog Balkana, Evrope, koje povezuju zajednički evropski projekti - "Erazmus".\n"Nadam se da će ovo postati tradicija u našem gradu", rekla je Petrovićeva i istakla da su forumi najbolji način za povezivanje.\nProrektor za ljudske i materijalne resurse Univerziteta u Istočnom Sarajevu Srđan Lalić napomenuo je da je Forum obrazovanja okupio učesnike četiri projekta raspisana od EU, koji se odnose na unapređenje nastavnog procesa i kvaliteta života studenata.\n"Mi kroz ove projekte primjenjujemo i uvodimo novi ciklus studiranja na ovim prostorima. Do sada smo imali studiranje na način da se to realizuje u učionicama, a veza sa praktičnim radom bila je putem studentske prakse. Već sljedeće školske godine naši studenti će jedan procenat svog obrazovanja sticati na Univerzitetu, a jedan u kompanijama", izjavio je Lalić novinarima.\nOn je naglasio da ga posebno raduje što na ovim prostorima postoje kompanije koje imaju kapacitet i zainteresovane su za ovaj vid studiranja.\n"NJihov interes je da se čuju na tržištu rada, kao i da dobiju studente koji će na pragu svog poslovnog svijeta već biti spremni da se aktivno uključe u poslove", rekao je Lalić.\nOn je napomenuo da je planirano da studenti ostvaruju i naknadu za svoj rad tokom prakse.\n"Mislim da je njihova najveća naknada, u stvari, znanje. Ovdje imamo partnere iz Austrije, NJemačke, Španije, gdje će se naša diploma vrednovati", ukazao je Lalić.\nProfesor iz Austrije Hagen Hohriner, koji predaje na Univerzitetu Joaneum, izrazio je zadovoljstvo što se Republika Srpska, kao manje-više susjed Austrije, pridružuje dualnoj porodici univerziteta.\n"Želja mi je da svojim radom doprinesem da se to i ostvari", poručio je on.\nProfesor na njemačkom Univerzitetu Kempten Gabriele Šefer rekla je da vodi i startap centar za studente tog univerziteta, sa kojima radi na razvoju ideja da bi se po završetku studija posvetili preduzetništvu.\n"Srećna sam što sam ovdje i što mogu da doprinesem radu Foruma", dodala je Šeferova.\nOna je navela da, iako NJemačka važi za jaku privredu, prolazi kroz slične probleme, pogotovo region iz kojeg ona dolazi, a koji je suočen sa odlaskom mladih, te navela primjer da će narednih godina mnogo ljudi izgubiti posao, pogotovo u automobilskoj industriji jer se prelazi na razvoj električnih vozila.\nDirektor Bolnice "Sveti vračevi" u Bijeljini Zlatko Maksimović izrazio je zadovoljstvo što je ova ustanova jedan od domaćina Foruma obrazovanja, te napomenuo da Bolnica mnogo ulaže u obrazovanje jer je znanje investicija koja se isplati.\n"U bijeljinskoj bolnici imamo 180 ljekara, više od 100 specijalista, 20 supspecijalista. Angažovano je 18 univerzitetskih profesora, 300 medicinskih sestara", napomenuo je Maksimović.


Savjetodavni centar za ruralni razvoj | Ujedinjeni poljoprivrednici traže državno ministarstvo poljoprivrede\nUjedinjeni poljoprivrednici traže državno ministarstvo poljoprivrede\nUnija poljoprivrednika BiH danas je u Sarajevu održala sastanak povodom nedavne odluku Evropske komisije o otkazivanju dvaju ranije suspendovanih projekta namijenjenih bh. poljoprivredi.\nPredsjednik Unije Drago Knežević poručio je da poljoprivrednici ne smiju biti taoci političkih lidera i stranaka te pozvao one poljoprivrednike i udruženja koja dosad nisu pristupila uniji da to uskoro učine.\n- Sredstva EU su propala zbog naše “nakaradne” vlasti koja ne radi ni u interesu poljoprivrednika ni bilo koga već samo za sebe. Mi ćemo se boriti za uspostavljanje Ministarstva poljoprivrede na državnom nivou da se ovo ne bi ponovilo sa sredstvima koja su planirana u okviru IPA 2 fondova – kazao je Knežević.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika Zapadnohercegovačkog kantona Drago Perić rekao je da su poljoprivrednici s područja cijele Bosne i Hercegovine nezadovoljni radom institucija Federacije BiH i Republike Srpske.\nDodao je da je Unija osnovana radi borbe za uspostavljanje Ministarstva poljoprivrede na državnom nivou, kao i agencije za plaćanje, te da sredstva iz IPARD programa idu direktno poljoprivrednicima, a ne političarima koji im prosljeđuju samo “mrvice” kao dosad.\n- U protekla tri mjeseca obišli smo cijelu BiH i razgovarali s poljoprivrednicima na terenu tako da smatram da imamo velike šanse da ostvarimo ove ciljeve – kazao je Perić.\nIstakao je da Unija okuplja poljoprivrednike iz oba bh. entiteta i iz Distrikta Brčko BiH, ali da njih te administrativne podjele više ne interesuju.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika Kantona Sarajevo Kadrija Tahmaz rekao je da su u ovaj projekt ušli jer su sva sredstva koja je Evropska unija namijenila za bh. poljoprivredu stornirana zbog neuspostavljanja spomenutih institucija na državnom nivou.\n- Političari ne žele ministarstvo poljoprivrede na državnom nivou jer im odgovara ovako rascjepkan prostor i nadležnosti da lakše usmjeravaju sredstva u svoje džepove – smatra Tahmaz.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika RS-a Slavko Injić naglasio je da je Bosna i Hercegovina ovakvim ponašanjem političara dosad izgubila 325 miliona eura, što su bila nepovratna sredstva, a ne kreditna.\n- Mi nemamo namjeru da rušimo vlast ili da im naređujemo kako će raditi već da poljoprivrednicima kažemo da nije sve onako kako političari govore. Formiranje državnog ministarstva poljoprivrede nije naša fiks ideja nego zahtjev Evropske unije – potcrtao je Injić.\nSanela Klarić, predsjednica Udruženja Green Council koje Uniji pruža potrebne informacije o evropskim fondovima, pojasnila je da je BiH u okviru IPA 1 fonda imala rezervirano više od 320 miliona eura koji su propali jer nije formirana IPARD struktura s jednom platnom agencijom i jednim upravljačkim tijelom, niti je izrađena strategija ruralnog razvoja na državnom nivou.\n- Ukoliko ovo ne bude hitno urađeno nećemo moći iskoristiti ni sredstva iz IPA 2 fonda koja su duplo veća nego u IPA 1 – rekla je Klarić.\n← Potpisan protokol o saradnji malih i srednjih preduzeća iz BiH i Mađarske\nOtvoreni izložba ovce ‘pramenke’ i sajam vlašićkog sira →


Beograd-Obrenovac, 02. Novembar 2009. PR Objave: Saopštenje -\nElektroprivreda Srbije i privredno društvo Termoelektrana "Nikola Tesla" završili su juče prvu fazu projekta u okviru kojeg je Blok 2 snage 620 megavata priključen na novi sistem za prikupljanje, transport i odlaganje pepela. U maju 2010. godine biće priključen i Blok B1, posle čega će definitivno biti rešen problem razvejavanja pepela sa deponije najveće termoelektrane u Srbiji.\nSredstva za ceo projekat obezbeđena su zahvaljujući donaciji Evropske unije, u iznosu od 28 miliona evra, dok su EPS i TE "Nikola Tesla" obezbedili tri miliona evra. Realizacijom tog projekta za zaštitu životne sredine, koji je po mnogima najveći u jugoistočnoj Evropi, učinjen je veliki korak za poboljšanje životnih uslova stanovništva, nastanjenog ne samo u neposrednoj blizini deponije pepela, već i u celoj obrenovačkoj opštini. Projekat su u saradnji sa stručnjacima iz TENT-a realizovali sarajevski Energoinvest i mađarska firma EWB.\nŠef delegacije Evropske komisije u Srbiji Vensan Dežer istakao je da neke elektrane koje rade na lignit ne zadovoljavaju ekološke standarde kako u EU, tako i u Srbiji, i zbog toga je potrebno unaprediti tehnologije u tim elektranama koje će na adekvatan način štititi zdravlje ljudi i životnu okolinu. On je naglasio da je Evropska unija od 2000. godine u razvoj energetskog sektora Srbije uložila milijardu evra, a samo za projekte u TENT-u oko 200 miliona evra. Ministar rudarstva i energetike Srbije Petar Škundrić naglasio je da se Srbija nalazi u velikom investicionom ciklusu u oblasti energetike. Prema njegovim rečima, u tom ciklusu EPS najveću pažnju poklanja onim projektima koji su vezani za zaštitu životne sredine, za šta će biti izdvojeno ukupno oko milijardu evra.\nGeneralni direktor Elektroprivrede Srbije Dragomir Marković rekao je da se u ovom trenutku u tom preduzeću realizuju projekti zaštite životne sredine vredni 120 miliona evra. "EPS želi da do 2015. godine u zaštitu životne sredine uloži 1,2 milijarde evra i da u potpunosti ispoštuje sve regulative koje su propisane za ulazak naše zemlje u Evropsku uniju. Želimo da iz našeg prihoda od prodaje električne energije obezbedimo što više novca. Nažalost, sva potrebna sredstva nećemo moći da obezbedimo iz prihoda. Od državnih fondova i agencija već nekoliko godina imamo veliku pomoć i uveren sam da ćemo u narednim godinama zajedno realizovati sve projekte predviđene i našom "Zelenom knjigom". Očekujemo da ćemo u godinama pred nama konkurišući za sredstva iz fondova Evropske unije takođe uspeti da obezbedimo novac koji nam je potreban za realizaciju projekata koji će doprineti poboljšanju zaštite vazduha, vode i zemlje", zaključio je Marković.\ndonacija, zivotna sredina, elektroprivreda, termoelektrana\nq: 19 - t: 0.04162 sec


Ljubavni horoskop za novembar 2016. - WANNABE MAGAZINE\nLjubavni horoskop za novembar 2016.\nMiran mesec na ljubavnom planu dolazi za veliki broj pripadnika ovog horoskopskog znaka. Ukoliko ste slobodni, želećete da to tako i ostane, kako biste se što više posvetili svojoj porodici, prijateljima, te najbližim ljudima koji vas okružuju svakodnevno. Upravo to će vam biti i najpotrebnije, pa se nećete truditi da otpočnete neku novu vezu. Međutim, kako ćete se naći u prijatnom i odgovarajućem okruženju, bićete puni pozitivne energije, pa će to učiniti da vas svuda primete i privlačićete poglede suprotnog pola. Ukoliko ste u vezi, imaćete manjih poteškoća, ali će se rešiti zahvaljujući vašoj strpljivosti i toleranciji, pa se neće stvoriti veći problemi.\nNa narednim stranama pročitajte ljubavni horoskop za novembar 2016. za preostale horoskopske znakove.


Sportske.net - Suarez želi da prestigne Džerarda\nSuarez želi da prestigne Džerarda\nLuis Suarez je izjavio da je jako srećan u klubu, i da ima ambiciju da dostigne status klupskih legendi Stivena Džerarda i Džejmija Karagera.\nLuis Suarez je u intervjuu za zvanični sajt Liverpula, izjavio da se oseća kao počasni član Skauzera, navijača Liverpula, posle samo dve godine provedene u klubu.\n"Stiven i Džejmi su dosta dugo u klubu i dosta toga su mu dali. Voleo bih da ja dostignem njihov nivo. Iapk kada vidim kako navijači pričaju o njima, mislim da će mi to jako teško poći za rukom", izjavio je Suarez.\n"Uvek govorim, da svako dete koje počinje da igra fudbal sanja da jednog dana zaigra za Liverpul. Uživam u svakom minutu, jer je ovo velika šansa za mene i jako sam zadovoljan ovde. U klubu sam u kom sam oduvek hteo da budem i jako sam srećan zbog toga", izjavio je Suarez.\nSuarez je prvi igrač Liverpula, posle Fernanda Toresa koji je postigao 20 i više golova u jednoj sezoni.\n"Ne znam da li je ovo moja najbolja sezona u karijeri, ali znam da se osećam slobodno i da mi saigrači dosta pomažu u postizanju golova. To je važna stvar za svakog igrača.Kada se osećate dobro na terenu šanse da igrate dobro uvek rastu", rekao je Suarez.


... ad Zastupnik: Dejan Nikolić 37. BAK, Srbobran Zastupnica: Svetlana Đorđin Pored Udruženja iz Republike Srbije, sve gore navedeno podržavaju i organizacije iz inostranstva, i to: 1. &nbs ...\n16. Osobe sklone nasilju neće smeti da drže opasne pse\n... Anđelić. U Agenciji za privatizaciju kažu da su u toku pregovori između Vlade Republike Srbije i grada Beograda koji bi trebalo da dovedu do podržavljenja tog kombinata i njegov predlazak pod ingerencije ...\n... pasa izvršeno je višestruko krivično delo: - Po Krivičnom zakoniku republike Srbije, član 269, za krivično delo zlostavljanja i ubijanja životinja dodeljuje se kazna zatvora u trajanju od šest meseci ...\n... e inače praksa svuda u svetu. 1. Protiv smo formulacija da je „divljač“ svojina Republike Srbije i da RS daje tu svojinu na raspolaganje i upravljanje lovcima, kao i njihovim privatnim firmama. „Divljač̶ ...\n25. Monstrum klao psa pivskom flašom pred gomilom dece!\n... Republike Srbije (1996) konstatovana je sadašnja nedovoljna šumovitost od 27,3 odsto (u Evropi je više od 29 odsto), u odnosu na procenjenu optimalnu 41,4. Tu je posebno ugrožena Vojvodina, gde je pošumljenost ...\n... u „Kuče u Moravu“, pred Opštinskim sudom u Paraćinu, kojom je okr. Milosavljević Draško oglašen krivim za krivično delo ubijanje i mučenje životinja iz člana 269. Krivičnog zakonika Republike Srbij ...


Nezavisni, proevropski orijentisan centristički kandidat za predsednika Francuske Emanuel Makron i njegova protivkandidatkinja, liderka krajnje desnice Marin Le Pen nastavili su danas kampanju, uoči drugog i odlučujućeg kruga izbora koji će biti održan 7. maja.\nLe Pen se, pri tom, predstavlja kao "istinski kandidat promena" u trci u kojoj je Makron favorit nakon što su ga sinoć podržali i desničari i levičari, mada se danas našao na udaru kritika medija i krajnjih desničara zbog žurke u luksuznom pariskom restoranu i trijumfalnog govora posle postignutog uspeha u prvom krugu glasanja.\nTim povodom su politički neiskusnog Makrona (39) upozorili i njegovi bliski saradnici, prenosi AFP.\n- Moramo biti skromni. Izbori još nisu dobijeni, a da bismo ih dobili moramo da ujedinimo narod - rekao je Rišar Feran, generalni sekretar Makronovog pokreta "U marš!", prenela je danas francuska televizija BFM.\nLe Pen: Istorijski rezultat, vreme je da OSLOBODIMO NAROD\nGlavni savetnik Le Penove Florijan Filipo je, komentarišući Makroni sinoćno obraćanje u Parizu, rekao da je taj govor bio "kao da je Makron već pobedio", a takođe ga je kritikovao jer, kako kaže, "kopira stil bivšeg desničarskog lidera Nikole Sarkozija".\nJoš jedan visoki član stranke Nacionalni front Marin Le Pen, David Rašlin, napisao je danas na Tviteru da, "dok se Makronove pristalice oporavljaju od luksuzne žurke, Marin pazari na pijaci u gradiću na severu Francuske".\nNeki francuski mediji su sinoć objavili i cenovnik restorana "La Rotond" gde je Makron organizovao žurku po objavljivanju rezultata glasanja.


Na Starom groblju u Nišu juče je uhvaćeno šest pasa lutalica, a prema najavama nadležnih, akcija će biti nastavljena i narednih dana.\nDanašnja akcija zoo službe JKP “Medijana” u saradnji sa policijom, komunalnom policijom i inspekcijom usledila je nakon što je čopor pasa juče na Starom groblju izujedao stariju Nišlijku, a jutros studentkinju.\nDirektor sektora higijene JKP “Medijana” Ljuborad Stevanović rekao je da će zoo služba ovog preduzeća biti angažovana na Starom groblju nekoliko dana jer je prostor zapušten i psi lako pronađu način da pobegnu i sakriju se. Prema njegovim rečima, radnici “Medijane” će narednih dana hvatati pse lutalice i u drugim delovima grada.\n“Sve životinje biće sterilisane i zbrinute u prihvatilištu na Bubnju. Problem je što, prema važećim propisima, nakon što se oporave od sterilizacije, moramo da ih vratimo nazad na mesto sa kojeg smo ih pokupili”, kazao je Stevanović. On je rekao da je današnju akciju hvatanja pasa na Starom groblju pratilo više lokalnih televizija i stotinak građana, među kojima i predstavnici Društva za zaštitu životinja.\n“Samo zahvaljujući velikoj medijskoj pažnji izbegnute su nemile scene koje redovno prate naše akcije. Ljudi koji hrane pse redovno napadaju naše radnike, gađaju ih raznim predmetima, psuju ih i prete im”, naveo je Stevanović. On je kazao da je zoo služba JKP “Medijana” od 2012. godine uhvatila i sterilisala 4.800 pasa lutalica.\nČopor pasa lutalica na Starom groblju juče je izujedao sedamdesetšestogodišnju Nišlijku, a jutros je napao i izujedao dvadesetogodišnju studentkinju.\nVIDEO: Evo kako da bez mnogo troška napravite kućicu za napuštene pse


Lahor: Bombaš samoubica ispred Vrhovnog suda ubio 22 Pakistanca\nBombaš samoubica, koji je aktivirao eksploziv ispred Vrhovnog suda u pakistanskom gradu Lahoru, ubio je 22 osobu, a ranio 60, uglavnom policajaca.\n"Većina žrtava su policajci. To je bio samoubilački napad", potvrdio je visoki gradski zvaničnik Mijan Edžaz, dok je šef lokalne policije Malik Mohamad Ikbar u izjavi za pakistansku "Geo televiziju" potvrdio da su sve žrtve, osim jedne, bili policajci.\n"Izgleda da je bombaš ušetao kada je nekoliko policajaca pokušalo da ga zaustavi, on je sebe digao u vazduh", rekao je Ikbal. Do napada je došlo uoči održavanja antivladinog mitinga.\nS obzirom na veliki broj povredjenih, može se očekivati da će broj žrtava porasti. Policajac Džamil Ahmed naveo je da je bombša samoubica bio mladić od, oko 25 godina i da je stigao pred zgradu sud na motorciklu. "On je parkirao svoj motor i ušetao medju policiju i podigao sebe u vazduh", naveo je Ahmed.\nBombaš samoubica je očigledno došao na motorciklu, energično pronašao kroz barikade ispred suda gde se nalazilo na desetine policajaca koji su bili stacionirani pred najavljeni miting koji su prijavili lokalni pravnici.\nTelevizijski snimci pokazuju ranjene policajce na nosilima i njihovo odvoženje ambulantnim kolima, dok su policijski šlemovi, čizme i štitovi razbacani unaokolo.\nPakistan je poslednjih meseci zahvatio talas bombaških napada. Meta mnogih od tih samoubilačkih napada bile su snage bezbednosti, ali nijedan napad nije zabeležen u Lahoru, prestonci pakistanske provincije Pandžab.


Monstruozni uragan precnika 400 kilometara STIGAO DO AMERIKE; Prve zrtve MAJKA I BEBA (FOTO, VIDEO) - Naslovi Online\nMonstruozni uragan precnika 400 kilometara STIGAO DO AMERIKE; Prve zrtve MAJKA I BEBA (FOTO, VIDEO)\n15.09.2018 02:13 blic.rs\nUragan "Florens" sve je blizi istocnoj obali SAD, a obilne padavine koje ce doneti i do 100 centimetara kise po metru kvadratnom zahvatile su Severnu i Juznu Karolinu. Uragan, ciji je precnik oko 400 kilometara, pogodice podrucja na kojima zivi oko 11 miliona Amerikanaca. Na osnovu poslednjih informacija, "Florens" je odneo i svoje prve zrtve - majku i bebu, dok je ukupno pet osoba poginulo.\nZavrsavamo danasnje pracenje desavanja vezanih za "Florens" koji je pogodio istocnu obalu SAD uzivo.\nStrucnjaci upozoravaju da "Florens" moze da nanese ogromnu stetu i kao tropska oluja, a najveca pretnja trenutno su obilne kise.\n- Imajte na umu da je "Harvi" u siroj oblasti Hjustona, najgora poplava izazvana kisom u americkoj istoriji, bio tropska oluja - upozorio je Erik Holthaus, meteorolog iz Minesote.\nDrustvena mreza Fejsbuk aktivirala je opciju provere bezbednosti ("safety check") u podrucjima pogodjenim tropskom olujom. Ova opcija omogucava korisnicima u tim delovima SAD-a da obaveste svoje prijatelje da su bezbedni.\nPenzionisani americki marinac Dzejson Vajnmen (47) patrolirao je svojim kamionom ulicama Novog Berna u Severnoj Karolini i pomagao ljudima usled poplave.\n- Zato sam i kupio ovu masinu, za situacije poput ove - rekao je Dzejson, koji je spasio 10 ljudi i prebacio ih do sklonista.\nJos dok je uragan tek poceo da se priblizava obali SAD, u blizini Vilmingtona primeceni su delfini koji su nakon povecanja nivoa vode odlucili da ispitaju i nova podrucja.\n00.20 - Video snimak osvojio drustvene mreze\nDok je tropska oluja "Florens" jos imala status uragana, nanosila veliku materijalnu stetu i odnosila zivote, dogodio se zaprepascujuc propust jednog televizijskog kanala u kom je jasno prikazano da je njihov novinar lazirao stvarno stanje situacije na terenu.\nNaime, dok je opisivao uslove i naizgled jedva uspevao da se odupre snaznim naletima vetra, iza njega su nonsalantno prosla dvojica muskaraca, a vise mozete da pogledate OVDE.\n00.12 - Peta zrtva\nTelo muskarca (77) pronadjeno je u njegovoj kuci u Kinstonu u Severnoj Karolini i on je zvanicno peta zrtva "Florens".\nVeruje se da je smrt prouzrokovana snaznim naletima vetra koji su ga savladali kada je otisao da proveri pse. Porodica je nasla njegovo telo oko 8 casova po lokalnom vremenu.\nNazalost, on je danas postao poznat po dramaticnim slikama i video snimcima nastalim usled udara uragana "Florens". Kako je izgledao nekada, a kako danas, mozete da pogledate u galeriji koju smo pripremili.\n"Znacajno slabljenje se predvidja tokom vikenda i pocetkom naredne nedelje dok se Florens krece dublje ka unutrasnjosti kopna", naveo je Nacionalni centar za uragane.\nKako predvidja, srce "Florensa" preci ce preko krajnjeg jugoistoka Severne Karoline u petak uvece po lokalnom vremenu, dok ce krajnji istok Juzne Karoline zahvatiti u petak uvece i u subotu ujutru po lokalnom vremenu, prenosi Rojters.\nIzvrsni direktor Epla Tim Kuk najavio je da ce kompanija donirati milion dolara pomoci povodom posledica uragana.\nUragan "Florens" pustosi Severnu Karolinu, izjavio je guverner te americke savezne drzave Roj Kuper, isticuci da je zabrinut za bezbednost ljudi ako oluja potraje, a vise o tome saznajte u odvojenoj vesti.\n23.33 - Zabrinjavajuce procene\nNa osnovu najnovijih informacijama, oko 2.5 miliona domacinstava moglo bi da ostane bez elektricne struje zbog posledica uragana.\nZvanicnici su objavili da su samo u Nju Bernu u Severnoj Karolini uspesno izvedene stotine spasavanja.\nU eri tehnoloskog napretka svaka medijska kuca se trudi da publici ponudi sto zanimljiviji i realniji sadrzaj. Korak dalje, moze se reci ispred svih, otisla je vremenska prognoza "Veder cenela", a o cemu se radi mozete da saznate OVDE.\n23.09 - Kuper: Molim vas ostanite u sklonistima\nGuverner Severne Karoline uputio je apel narodu da ne napustaju sklonista.\n- Svima koji se nalaze na putu oluje, ako do vas dopru moje reci molim vas ostanite u sklonistima - porucio je na konferenciji za medije, te naveo da ce "Florens" nastaviti da ppredstavlja problem nekoliko dana.\n"Florens" se trenutno nalazi na 45 kilometara severoistocno od Mertl Bica, grada u Juznoj Karolini, dok brizna vetrova iznosi 110 kilometara po casu, navode iz Nacionalnog centra za uragane, cije je sediste u Majamiju.\n22.50 - Intenzitet "Florens" zvanicno pao\nNadlezni su zvanicno saopstili da je "Florens" postao tropska oluja, ali su i apelovali da se to ne shvata olako jer opasnost nikako nije prosle i tek se ocekuju problemi vezani za poplave.\n22.40 - Tramp najavio obilazak pogodjenih podrucja\nPredsednik SAD Donald Tramp obici ce podrucja pogodjena uraganom, kada bude utvrdjeno da njegovo putovanje ne ometa spasilacke ili pokusaje da se unisteno obnovi, saopsteno je iz Bele kuce.\nDodali su da ce se poseta najverovatnije realizovati tokom naredne nedelje.\nPrema informacijama zvanicnika, zivot je izgubila i osoba u Lonor okrugu kada je pokusala da prikljuci generator.\n21.55 - Voda ulazi u skloniste\nVoda je pocela da se probija u najvece skloniste namenjeno mestanima Nju Hanovera.\nVlasti su pokrenule evakuaciju 236 osoba na suvlja podrucja. U tom gradu oformljeno je pet sigurnih lokacija.\nTakodje, vise od 60 ljudi je moralo da bude evakuisano iz hotela u Dzeksonvilu, zbog rusenja dela krova, usled jakog vetra.\n21.42 - Treca zrtva\n- Zena iz Pender okruga u Severnoj Karolini poginula je nakon sto hitne sluzbe nisu uspele da stignu do nje zbog previse srusenih stabala i drugih objekata po putevima - saopstio je zvanicnik Cad Mekivan.\nOn je napomenuo da je Hitnoj pomoci javljeno da zena iz Hampsteda dozivljava srcani udar, ali iako su koriscene masine za rasciscavanje lekari nisu uspeli da stignu na vreme.\n21.33 - Predsednik SAD deli objave hitnih sluzbi\nNa zvanicnom Tviter nalogu americkog predsednika Donalda Trampa pojavio se niz objava hitnih sluzbi i apela gradjanima u vidu ostajanja u sklonistima.\nTakodje, navedeni su svi telefoni dezurnih sluzbi, ali i pohvale njihovim pripadnicima za odlicno obavljen posao cuvanja naroda.\n21.20 - "Nece biti milosti za lopove"\nGuverner Juzne Karoline Henri Mekmaster porucio je da organi reda nece imati milosti prema onima koji budu krali iz objekata evakuisanih zbog uragana.\n20.58 - Prve zrtve\nDve osobe, majka i dete, stradale su kada se drvo obrusilo na njihovu kucu, saopstila je policija Vilmingtona.\n"Mozemo da pot\nUraganUragan FlorensAmerikaSeverna Karolina


Dom zdravlja nabavio vrhunski spirometar – Dom zdravlja Tuzla\nDom zdravlja nabavio vrhunski spirometar\n13avg 13 Avgusta, 2013\nDioničko društvo BH Telecom objavilo je je javni oglas/natječaj za dodjelu donacija u 2012 godini.Tuzlanski Dom zdravlja učetvovao je u konkursu sa projektom „Unapređenje pružanja zdravstvenih usluga”.\nOsnova projekta bila je nabavka nove medeicinske opreme. Obzirom da je projekat ocijenjen kao kvalitetan i stručan BH Telecom je odobrio donaciju u iznosu od 7000,00 KM. Projekat je prvenstveno predviđao nabavku opreme za brzo i efikasno pružanje zdravstvene usluge te razvoj aktivnosti prevencije i ranog otkrivanja oštećenja zdravlja.\nOvim sredstvima Dom zdravlja Tuzla nabavio je vrhunski spirometar kojise već koristi i značajno doprinosi dijagnostici stanja korisnika zdravstvenih usluga iz ove oblasti. Pored spirometra nabavljen je i potrošni materijal koji je prijeko neophodan za daljni kvalitetan rad.\nDom zdravlja Tuzla će i dalje nastojati da kvalitetnim projektima učestvuje na konkursima a sve u svrhu što bolje i kvalitetnije zdravstvene brige za korisnike usluga ove ustanove.


Vodič za analizu efekata javnih politika na društvo. Publikacija | Fondacija Centar za demokratiju\nBeograd, oktobar 2020.\nFondacija Centar za demokratiju ima zadovoljstvo da vam predstavi „Vodič za analizu efekata javnih politika na društvo“ koji smo pripremili uz podršku Fondacije za otvoreno društvo u okviru projekta „Politike za dobrobit svih: Merenje uticaja na društvo predloga javnih politika kroz osnaživanje i uključivanje građana i građanki“.\nSvrha Vodiča je da svima vama koji se u profesionalnoj ili aktivističkoj ulozi bavite javnim politikama omogući sticanje osnovnih znanja o analizi efekata javnih politika na društvo, između ostalog, kroz praktične smernice za primenu „Analize efekata na društvo javnih politika – pregled međunarodnih i domaćih metodologija sa kritičkim osvrtom“, pripremljene u okviru pomenutog projekta.\nVodič možete koristiti i nezavisno od pomenute publikacije, ali vam preporučujemo da je koristite kao dodatnu literaturu.\nZnanja kojima ćete ovladati uz pomoć Vodiča obuhvataju:\n• Osnovna znanja o analizi efekata javnih politika na društvo;\n• Zašto je važno analizirati osobine i ograničenja subjekata koji vrše analizu;\n• Koje faktore treba uzeti u obzir prilikom vršenja izbora javne politike koja je predmet analize;\n• U kojoj fazi ciklusa javne politike i na koji način treba vršiti analizu;\n• Kako utvrditi koje su to zainteresovane strane u procesu analize i koje faktore uzeti u obzir u tom pogledu;\n• Kako doći do različitih izvora podataka neophodnih za vršenje analize;\n• Na koji način treba tumačiti brojčane i opisne podatke do kojih se došlo tokom analize;\n• Kako obrazovati argumente na osnovu prikupljenih podataka;\n• Kako formulisati rešenja kojima se predlaže izmena javnih politika;\n• Kako se izboriti da rešenja koja predlažete budu prihvaćena;\n• Šta raditi nakon sprovedene analize...


Predsjednik Unije poslodavaca Crne Gore (UPCG) Predrag Mitrović učestvovao je na 13. sjednici Zajedničkog savjetodavnog odbora Evropskog odbora regija i Crne Gore (JCC ME), koja je održana u Tivtu. Teme o kojima se diskutovalo bile su: Sistem finansiranja i održavanja komunalne infrastrukture; Uloga industrije u ekonomskom razvoju na lokalnom nivou.\nDogađaj je otvorio predsjednik Opštine Tivat dr Siniša Kusovac koji je tom prilikom najavio da će, shodno Strateškom planu razvoja Tivta od 2019. do 2022. godine, budući razvoj opštine počivati na četiri specifična strateška cilja za čije će ispunjenje iz budžeta opštine i drugih izvora biti uloženo oko 120 miliona eura. U prethodnih 12 mjeseci, kako je kazao, započeto je ili realizovano 26 projekata iz šireg spektra razvoja infrastrukture, vrijednih oko osam miliona eura.\nU nastavku, prisutnima su se obratili glavni pregovarač Crne Gore sa Evropskom unijom Aleksandar Drljević i šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori ambasador Aivo Orav.\nPredsjednik UPCG Predrag Mitrović održao je izlaganje na temu “Značaj turističke industrije za lokalni ekonomski razvoj” i tom prilikom, između ostalog ocijenio da je Tivat po mnogo čemu dobar reprezent lokalnog ekonomskog razvoja i važna poluga u procesu izgradnje Crne Gore kao turističke destinacije. On je kazao da su upravo turizam i investicije najznačajnije odrednice razvoja Tivta, što je ovoj opštini i pomoglo da se uspješno pozicionira i predstavi kao izuzetno turističko odredište i atraktivna nautička destinacija. “Uz bolju turističku infrastrukturu, podsticajne mjere razvoja, partnerstvo javnog i privatnog sektora, kao i kvalitetniju promociju destinacije, može se očekivati da privatni sektor ostvaruje veći prihod i pruža doprinos ukupnoj ekonomiji Crne Gore. Zato je u svim daljim procesima izgradnje uspješnog, konkurentnog preduzetničkog društva neophodna još snažnija podrška lokalnih samouprava“, naglasio je Mitrović.\nU fokusu rada 13. sjednice JCC ME bili su infrastruktura i uloga industrije u ekonomskom razvoju na lokalnom nivou. Uz navedene učesnike, izlaganja po ovim temama održali su i: sekretarka Odbora za prostorno planiranje Zajednice opština CG Sanja Živković, predsjednik Opštine Mojkovac Ranko Mišnić, izvjestioc CoR za Paket proširenja za 2019.godine Jaroslav Hlinka, stručnjakinja za upravljanje otpadom iz gradske vijećnice u Crikvenici Sonja Polonijo, profesor na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu Velibor Mačkić.\nEvropski odbor regija (CoR) je skupština mjesnih i regionalnih predstavnika u Evropskoj uniji. To je političko tijelo EU, koje čini 350 članova i 350 zamjenskih članova iz svih država članica EU. Kao trajni oblik saradnje sa zemljama kandidatima za članstvo u EU, a tako i sa Crnom Gorom, CoR održava zajedničke savjetodavne odbore koji predstavljaju paritetna tijela (imaju jednak broj članova iz CoR i iz partnerske zemlje - u ovom slučaju po osam). JCC ME ima dvoje kopredsjedavajućih, i to: iz EU (CoR) Jelenu Drenjanin (Švedska, Europska pučka stranka – EPP), a iz Crne Gore Aleksandra Kašćelana, gradonačelnika Cetinja. Sa evropske strane sjednice Odbora priprema Glavno tajništvo CoR, a sa crnogorske Zajednica opština Crne Gore.\nPočela implementacija projekta „centrikomNET“


Početna » Vesti » Društvo » Zašto niko neće da štampa novine „Nova“?\nMeđunarodna kompanija United Media saopštila je danas da nijedna štamparija u Srbiji nije prihvatila da štampa nove dnevne novine „Nova“ koje je ova kompanija nedavno najavila.\nKako se dodaje u saopštenju, dva meseca trajali su pregovori sa kompanijama čija je osnovna delatnost štampanje novina i magazina, ali Politika, Borba, Ringier Aksel Springer, Color Press, Grafoprodukt, uz različita objašnjenja, nisu prihvatili novi posao.\nPrema navodima United Media, od ćutanja, rečenice da “nemaju kapaciteta za taj posao”, preko “trenutno pokvarenih mašina” nizali su se izgovori zašto ne žele a retki su oni koji su otvoreno izgovorili da se plaše reakcije vlasti.\n„Međunarodna kompanija United Media, koja posluje i u Srbiji, u više navrata je upozoravala javnost, ali i domaće i evropske institucije o zabrinjavajućem stepenu kršenja medijskih sloboda sa kojima je bila direktno suočena, a sada to, nažalost, činimo ponovo. Kao posledica kontrole medija od strane vladajućeg establišmenta, strah i autocenzura toliko su se duboko uvukli u svaku poru društva te smo svedoci da 2021. godine u celoj Srbiji ne postoji štamparija koja bi prihvatila posao štampanja novog dnevnog lista “Nova” koji je zamišljen kao alternativa postojećoj slici u štampanim medijima„, ističe se u saopštenju.\nOni se pitaju da li je moguće da Ringier kao “najveća i najmodernija štamparija u Srbiji”, kako se sami predstavljaju, pored štampanja novina Blic, Kurir, Informer, Srpski telegraf i Objektiv nema kapacitet da štampa i novine “Nova” ili je možda „veći problem uređivačka politika koja se u ovom slučaju razlikuje?“\n„Sa razlogom sumnjamo u iskrenost njihovih odgovora imajući u vidu da su sve te štamparije do nedavno imale kapacitet da štampaju mnogo veće dnevne tiraže. Ovim se samo potvđuje da u Srbiji ne postoji medijski pluralizam. Vlast je već preuzela uređivačku kontrolu nad svim televizijama sa nacionalnom frekvencijom, državna kompanija Telekom u više navrata je koristila ogromna sredstva kako bi ulaganjem u infrastrukturu, sadržaj ali i akvizicijama drugih operatora uspostavila dominaciju nad kablovskim kanalima“, napominju iz United Media.\nOni podsećaju da je država, kroz netransparentan sporazum vredan 38 miliona evra postala i vlasnik tabloida Kurir a pojedincima bliskim vladajućem režimu prodati su Studio B, radio stanice HIT FM, TDI, JAT, Karolina, list Večernje Novosti, tabloid Alo ali i državna novinska agencija Tanjug.\n„Na medijskoj sceni Srbije uspostavljen je potpuni monopol države a kampanja za gašenje par preostalih slobodnih medija, među kojima su N1 i Nova S, konstantno se vodi. Domaće i međunarodne organizacije već su izrazile duboku zabrinutost zbog stanja medijskih sloboda u Srbiji“, ističu iz United Media.\nPodsećaju i da su u svom godišnjem izveštaju Reporteri bez granica danas upozorili da je Srbija je zemlja sa slabim institucijama u kojoj lažne vesti šire senzacionalistički mediji koje podržava vlada.\nOva nevladina organizacija, dodaje se, takođe konstatuje i da su novinari u Srbiji izloženi gotovo svakodnevnim napadima koji sve više dolaze od vladajuće elite i prodržavnih medija,\n„Zato je još važnije da se ne utišaju poslednji glasovi nezavisnog novinarstva, da građani imaju pristup slobodinim, profesionalnim medijima i istinitim informacijama, i da se dnevni list “Nova” uskoro pojavi na kioscima širom zemlje“, ocenjuje se u saopštenju.\nU okviru United Medie posluje i list Danas.\nMedijinovinenovine "Nova"stamparijaumUnited MediaBeograd\nBLOG UŽIVO Kličko: U narednim danima postoji velika verovatnoća raketnog granatiranja u svim regionima Ukrajine\nSvet • danas 23:02


Tehnis :: Harmonizovani evropski standardi\nZnačajan element novog pristupa je uključenje evropskih tela za standardizaciju (CEN, CENELEC, ETSI) radi razvoja posebno formiranih specifikacija zasnovanih na bitnim zahtevima za zdravlje i bezbednost određene direktive novog pristupa.\nHarmonizovani standard nije deo zakonodavnog sistema kao što je to direktiva, ali se može karakterisati kao preporuka i uputstvo za proizvođače. Ako proizvođač izrađuje proizvode u skladu sa odgovarajućim harmonizovanim standardima, postoji pretpostavka da je taj proizvod usaglašen sa bitnim zahtevima direktive(a) za zdravlje i bezbednost. Samim tim usaglašenost sa standardom predstavlja pretpostavku usaglašenosti sa bitnim propisanim zahtevima direktive.\nZa svaku direktivu komisija EU daje nalog odgovarajućem telu za standardizaciju da izradi odgovarajući broj standarda u skladu sa datom listom tema. Takvi standardi se donose kao harmonizovani standardi. Postupak za izradu nacrta i usvajanje harmonizovanih standarda isti je kao i za druge standarde. Komisija ne učestvuje direktno u radu na standardizaciji ali će svakako odrediti stručnjaka koji će proveriti nacrt predloga da li je usaglašen sa bitnim zahtevima za zdravlje i bezbednost direktive o kojoj se radi. Komisija nema pravo glasa u postupku usvajanja. Spisak usvojenih harmonizovanih standarda koji prate određenu direktivu objavljuje se u službenom glasilu EZ. Svaka država članica je dužna da takav standard prednese u svoj nacionalni sistem standardizacije, kao i da isključi postojeće standarde koji su u suprotnosti sa harmonizovanim standardom.


Завод за заштиту природе Србије - Drugi konsultativni sastanak NVO za zaštitu ptica\nDrugi konsultativni sastanak NVO za zaštitu ptica\nKao nastavak inicijative za obustavu lova na grlicu i prepelicu, i drugih aktivnosti u okviru projekta „Zvuk ptica“, 6. februara u Zavodu je održan drugi konsultativni sastanak nevladinih organizacija, u čijem radu su učestvovali i predstavnici Zavoda i Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode. Sastanak je bio posvećen ostvarenju ciljeva pokrenute inicijative za zaštitu grlica i prepelica u Srbiji, ali i boljem organizovanju i učešću civilnog sektora u kreiranju zakonskih rešenja vezano za zaštitu ornitofaune i unapređenje biodiverziteta u Srbiji .\nKao rezultat prvog sastanka posvećenog ovom pitanju, proizašla je tzv. „Palićka inicijativa“ koju je do sada potpisalo 50 nevladinih organizacija, kojom se traži obustava lova na grlice i prepelice i uspostavljanje monitoringa ovih vrsta.\nPozdravljajući skup na drugom konsultativnom sastanku, Mario Lukinović, pomoćnik direktora Zavoda istakao je da Zavod za zaštitu prirode Srbije podržava inicijativu za zaštitu prepelice i grlice koje trenutno imaju status zaštićenih vrsta, odnosno status lovne divljači zaštićene lovostajem. „Svesni smo da su problemi brojni, i da su potrebni znatni zajednički napori da bi se oni rešavali. Ali ono što mi naročito smatramo značajnim, to je da se aktivno radi na jačanju sektorske i međusektorske saradnje, da se unapređuje zajednički dijalog između vladinog i nevladinog sektora, odnosno civilnog sektora i javnih stručnih ustanova. U tom smislu, i ovaj današnji sastanak je još jedan korak ka ostvarenju ciljeva pokrenute inicijative za zaštitu grlica i prepelica u Srbiji, ali i doprinos unapređenju daljeg razvoja neophodnog dijaloga svih odgovornih i zainteresovanih subjekata u ovoj oblasti, gde će Zavod i dalje davati svoj stručni doprinos“, istakao je Lukinović.\nNa sastanku su predstavljena međunarodna iskustva u zaštiti prepelica i grlica, rezultati projekta „Zvuk ptica“ i razmatrano pitanje monitoringa i druge aktivnosti na realizaciji inicijative, a u radu sastanka aktivno je kao jedan od izlagača učestvovao Goran Sekulić, pomoćnik direktora Zavoda.\nNa osnovu rasprave koja je vođena na sastanku dogovoreno je formiranje Koalicije nevladinih organizacija koje će kroz svoje radno telo raditi na stalnoj kampanji za zaštitu ptica, i izdato je saopštenje u kojem se naglašava: „Sve nas je više, bolje smo organizovani i imamo podršku stručnih institucija Srbije. Nećemo odustati od zaštite najznačajnijih prirodnih resursa naše države. Ovo je bitka za očuvanje biodiverziteta Srbije. Poruka nadležnima u Ministarstvu poljoprivrede: Filozofija lova i briga o prirodnim dobrima Srbije mora da se menja!”.\nO ovom događaju možete se informisati i na: www.zvukptica.rs/jacanje-fronta-za-zastitu-ptica


Hrabar potez: Austrija uvodi digitalni porez Googleu i Facebooku\n04. 04. 2019. u 17:00 face.ba\nAustrija je najavila da će uvesti novi porez velikim internetskim kompanijama poput Googlea i Facebooka nakon što nije prošao plan uvođenja digitalnog poreza na razini Europske unije, saopćila je austrijska vlada, piše Index.hr.\nNjime se planira od 2020. godine oporezivati prihode kompanija od internetskog oglašavanja, i to po stopi od 5 posto. Taj porez plaćat će digitalne kompanije s globalnim godišnjim prihodima od najmanje 750 miliona eura, ako od toga najmanje 25 miliona eura ostvaruju u Austriji.\n„Očekujem da će nam se pridružiti mnoge zemlje članice u oporezivanju internetskih divova. To je korak prema većem nivou pravednosti“, rekao je jučer austrijski kancelar Sebastian Kurz na novinskoj konferenciji na kojoj je predstavio zakon koji tek treba odobriti parlament.\nFrancusko-njemački prijedlog za uvođenje europskog digitalnog poreza propao je na sastanku europskih ministara finansija u martu jer su zemlje poput Irske, Švedske i Danske uskratile svoju podršku.\nPlan je također uključivao limit od 750 miliona eura prihoda, no predložena porezna stopa bila je 3 posto.


VUČIĆEV RAT PROTIV MAFIJE: Za sad stradali samo ulični prodavci! - Naša Borba\nVUČIĆEV RAT PROTIV MAFIJE: Za sad stradali samo ulični prodavci!\nNovinar o Vučićevoj kampanji protiv organizovanog kriminala\nCvijić za Betu kaže da je prošlo više godina od kada je Vučić prvi put objavio rat mafiji, ali da obračuna s mafijom i organizovanim kriminalnom nije bilo. „Naprotiv, mafija je samo ojačala, što se vidi, pre svega, iz broja mafijaških ubistava kojih je samo u poslednje četri godine u Srbiji bilo 49, a od dolaska SNS na vlast čak 100. Broj mafijaških ubistava koji je u narastanju, kao i cena droge koja je u Srbiji znatno niža nego u većini evropskih zemalja, gram kokaina košta 30 evra, ukazuje da su mafija i organizovani kriminal u ekspanziji„, ocenio je Cvijić. Naveo je da se policija hvali zaplenama od nekoliko grama marihuane, ali kada je otkrivena plantaža marihuane kod Stare Pazove policija nije izdala ni saopštenje. „Jovanjica je, prema optužnici, najveća plantaža marihuane u Evropi. Neobično je što je policija pokušala da sakrije od javnosti otkriće postojanja te plantaže„, kaže novinar\nNa pitanje postoji li sprega između države i mafije u Srbiji, Cvijić kaže da je postojanje mafije nemoguće bez kontakata i saradnje sa predstavnicima institucija sistema. „Mi još uvek nemamo odgovore i objašnjenja za nekoliko konkretnih stvari. Kako to da se u obezbeđenju predsednika države na inauguraciji nalaze ljudi iz kriminalno-huliganskih grupa koje se vezuju za mafijaške aktivnosti? Kako se članovi predsednikove porodice slikaju sa osobama iz kriminalnih grupa„, rekao je Cvijić. Dodao je da ni posle šest godina nema odgovora kako se fotografija tužioca za organizovani kriminal našla na jednom opskurnom portalu koji je podržavao optužene za kriminal. „Prema krivičnoj prijavi bivšeg Poverenika za informacije Rodoljuba Šabića, neko je fotografiju tužioca uzeo iz BIA i dostavio je portalu„, kazao je novinar NIN-a. Cvijić je podsetio da je Srbija jedina zemlja na svetu gde još nije okončan sudski postupak protiv grupe Darka Šarića. Na pitanje koje su osnovne „delatnosti“ mafije u Srbiji, Cvijić kaže da pored trgovine drogom, oružjem i ljudima posebno zabrinjava to što država ne pokušava da suzbije krvave mafijaške obračune koji ugrožavaju bezbednost građana. „To nam nažalost govori da ćemo uskoro ponovo imati jednu jaku mafijašku organizaciju, kao što je to devedesetih godina bio zemunski klan, preko kojeg je Slobodan Milošević naručivao politička ubistva dajući mu logistiku“, rekao je Cvijić. Na pitanje da li su škaljarski i kavački klan najveći problem u Srbiji kada je u pitanju mafija, Cvijić kaže da su ta dva kotorska klana samo deo znatno organizovanijih mafijaških organizacija čiji su nosioci u Srbiji.\nNaveo je da je zbog izostanka borbe protiv kriminala i korupcije zaustavljen put Srbije ka Evropskoj uniji. Dodao je da mafija bez ikakve provere svoj novac investira u nekretnine na atraktivnim lokacijama u Beogradu i u turističkim centrima, i kupujući na tenderima preduzeća koja obavljaju razne poslove za državu, pre svega u građevinarstvu. Na pitanje odakle bi trebala da počne kada bi država zaista htela da se obračuna s organizovanim kriminalom i mafijom, Cvijić je kazao da bi za početak bilo neophodno da se depolitizuju policija, tužilaštvo i sudstvo. „Međutim, kod nas politika ima nedopustivo veliki uticaj na rad policije, tužilaštva, pa i sudstva. U svim tim institucijama postoje dokazani profesionalci koji su sposobni da se obračunaju s kriminalom, ali u poslednjih osam godina mnogi su smenjeni ili su skrajnuti iz službe„, rekao je novinar. Na pitanje kako komentariše promenu na čelu Ministarstva unutrašnjih poslova, Cvijić kaže da ni Aleksandar Vulin, ni Nebojša Stefanović ne zaslužuju da budu ni blizu bilo koje državne institucije, a kamoli da vode ministarstva sile. „Iza obojice stoje ozbiljne nerazjašnjene korupcionaške afere. Novi ministar policije Vulin još nije objasnio kako je došao do luksuznog stana još u vreme dok je bio direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, kada se otkrila sumnjiva nabavka video nadzora za sever Kosova. O sumnjivom posredovanju u trgovini oružjem iz ‘Krušika’ u kome je učestvovao otac ministra Stefanovića, suvišno je bilo šta reći„, kazao je Cvijić. Na pitanje da li se ipak, pod pritiskom EU može očekivati hapšenje nekog visokog predstavnika vlasti zbog korupcije ili povezanosti s mafijom, Cvijić je kazao da u ovom trenutku ne vidi nameru vlasti da se obračuna s kriminalom i korupcijom. Vučić se bori protiv kriminala i korupcije samo rečima, dok u praksi ta borba apsolutno ne postoji..\nPrethodni tekst(FOTO)ALBANSKA GAZETA OBJAVILA: Terorista Albanskog porekla, već osuđivan!\nSledeći tekst(FOTO) ANTIFA U PRIPREMI DA RUŠI TRAMPA: Objavili vodič o neredima!


SEEbiz.eu / ME / Nova metodologija indeksa Montenegroberze\nNova metodologija indeksa Montenegroberze\nDatum objave: 27.03.2015. - 16:27:55\nPODGORICA - Odbor direktora Montenegroberze na III sjednici, održanoj 26.03.2015. godine, donio je Odluke o usvajanju metodologije indeksa MNSE10 i MONEX, saopšteno je iz Montenegroberze.\nKako su kazali, navedene izmjene metodologije indeksa urađene su u skladu sa trenutnim karakteristikama tržišta, a sa ciljem stvaranja kvalitetnijeg reprezentativnog uzorka. S tim u vezi u okviru posmatranja kretanja cijena kompanija na crnogorskom tržištu kapitala od 01. aprila tekuće godine u upotrebi će biti dva indeksa.\n"Novoformirani indeks MNSE10 predstavlja bluechip indeks i u njegov sastav će ući deset „najboljih" kompanija sa našeg tržišta. Razlog kreiranja bluechip indeksa je i buduća izrada fjučers ugovora koji će se do kraja godine uvrstiti u trgovanje na Istanbulskoj berzi. Na taj način, investitori iz Turske će imati priliku da svoju izloženost prema našem tržištu kapitala ostvare kroz kupovinu derivatnog finansijskog instrumenta. Kroz ograničavanje broja kompanija koje ulaze u sastav indeksa željeli smo da isti učinimo kvalitetnijim i da njegovo kretanja bude reflektovano kretanjem najboljih kompanija sa našeg tržišta", ističe se u saopštenju dostavljenom Portalu Analitika.\nIndeks MONEX, predstavlja nasljednika indeksa MONEX20 koji će sa novourađenom Metodologijom imati više kompanija u svojoj indeksnoj korpi.\n"Na taj način želimo da kroz navedeni indeks predstavimo cjelokupno kretanja na našem tržištu, te će time on dobiti određenje kao „opšti" indeks crnogorskog tržišta kapitala", ističu iz Montenegroberze.\nRevizija oba indeksa će se obavljati dva puta godišnje, posljednjeg radnog dana na Berzi u martu i septembru mjesecu, te s tim u vezi početak računanja novog MNSE10 indeksa počinje od srijede 01. aprila.\nMetodologije indeksa MNSE10 i MONEX dostupne su na linkovima:


Lider bosanskih Srba zauzeo neutralan stav | Institute for War and Peace Reporting\nDok njegovi birači organizuju skupove podrške Mladiću, Milorad Dodik mora da umiri nacionaliste u Republici Srpskoj, ali i da Srbiju zadrži na svojoj strani.\nRally in Banja Luka to protest against the arrest of General Mladic, a man still seen as a hero by many in Republika Srpska. (Photo: RFE/RL)\nPiše: Maja Bjelajac iz Banja Luke (TU br. 695, 1. jun 2011.)\nNekoliko hiljada ljudi okupilo se 31. maja na centralnom trgu u Banja Luci da bi izrazilo svoju podršku bivšem komandantu vojske bosanskih Srba, Ratku Mladiću, koji je šest dana ranije uhapšen u Srbiji.\nMiting je organizovala Boračka organizacija Republike Srpske (RS), jednog od dva entiteta koji tvore Bosnu i Hercegovinu. Mnogi učesnici skupa bili su veterani Vojske Republike Srpske (VRS), kojom je general Mladić svojevremeno komandovao. Osim njih, tu su bili i pripadnici nekih političkih stranaka, predstavnici Srpske pravoslavne crkve i organizacija koje okupljaju porodice poginulih vojnika, nestalih osoba i žrtava rata.\nOkupljeni su nosili transparente sa natpisima „Generale, budi jak – pravda je na tvojoj strani“ i „Smrt svakome ko je izdao našeg Ratka“.\nU danima nakon Mladićevog hapšenja, nekoliko manjih protesta održano je u RS-u, a incidenata nije bilo.\nMladić je uhapšen 26. maja, da bi u kasnim satima 31. maja bio poslat u Hag – dok ga mnogi u RS-u još uvek doživljavaju kao heroja.\nČinjenica da su Mladića uhapsile vlasti iz Beograda – baš kao i bivšeg lidera bosanskih Srba, Radovana Karadžića, 2008. godine – predstavlja naročito težak udarac za Srbe u RS-u, koji su u Srbiji oduvek videli svog glavnog saveznika.\n„Stopostotno podržavam generala Ratka Mladića. On je jedini srpski general koji je zaista branio Republiku Srpsku i njen narod. Oni koji su uhapsili njega i Radovana Karadžića treba da se stide“, kaže jedan šezdesetogodišnji učesnik banjalučkog mitinga podrške, koji je želeo da ostane anoniman.\nUćesnici protesta optužili su predsednika Srbije Borisa Tadića da je „izdao srpski narod“.\nNa udaru kritike našao se i predsednik RS-a, Milorad Dodik.\n„I Dodik je izdajnik. Nije učinio ništa za našeg generala“, izjavio je za IWPR jedan stariji čovek koji je nosio veliku Mladićevu fotografiju.\nKada je u pitanju Mladićevo hapšenje, Dodik je reagovao prilično uzdržano. Analitičari iz Bosne i Hercegovine inostranstva kažu da ih to ne iznenađuje, pošto Dodik već godinama brižljivo neguje dobre odnose sa predsednikom Tadićem, koje bi ugrozio ukoliko bi se usprotivio hapšenju Mladića.\nU kratkom saopštenju izdatom na dan tog hapšenja, Dodik je rekao da ono predstavlja „ispunjenje međunarodnih obaveza koje proističu iz Dejtonskog mirovnog sporazuma“ i da neće destabilizovati Republiku Srpsku.\nKao što ukazuje i Bakhtijar Aljaf – direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) – Dodik je oduvek tvrdio da poštuje Dejtonski sporazum, kojim je okončan rat i kojim je od zemalja-potpisnica zahtevano da izvrše hapšenje lica osumnjičenih za ratne zločine i izruče ih Haškom tribunalu.\nDodik je izrazio nadu da će Mladić imati „pravično suđenje“ po optužbama za genocid i ratne zločine za koje se tereti, dodajući kako se nada i da će i neki ratni generali iz sastava vojnih snaga bosanske vlade uskoro takođe „izaći pred lice pravde“, čime će BiH biti pružena prilika da izgradi „poverenje utemeljeno na istini“.\nČini se da je Dodik narednih dana izbegavao da bilo šta javno kaže o tom pitanju.\nAnalitičari tvrde da je ta tema očito za Dodika veoma teška, jer on ne sme sebi da dozvoli da izazove bes svog šarolikog auditorijuma. On ne može javno podržati Mladićevo hapšenje, jer bi time uznemirio srpske nacionaliste, koji čine znatan deo njegovog biračkog tela; a ipak to hapšenje ne sme ni osuditi, jer bi time pokvario odnose sa Tadićem u Srbiji.\nProfesor studija za jugoistočnu Evropu na Univerzitetu u Gracu (Austrija), Florijan Biber (Florian Bieber), kaže da Dodikov diplomatski uzmak kada je u pitanju ovaj problem odražava „ravnotežu između lojalnosti srbijanskom predsedniku Borisu Tadiću i njegove vlastite nacionalističke retorike“.\nPo Biberu, pristup lidera RS-a je sasvim u skladu sa njegovim ranijim stavovima.\n„Premda je [Dodik] minimizirao genocid koji se 1995. odigrao u Srebrenici, kao i ostale zločine, on se čuvao toga da podrži one koji nedvosmisleno simbolizuju ratne zločine, poput Karadžića i Mladića, znajući veoma dobro da bi ga preterano zbližavanje sa njima kompromitovalo izvan RS-a“, kazao je Biber.\n„U isto vreme, on je malo toga učinio kako bi građanima RS-a pomogao da se suoče sa prošlošću. Zahvaljujući bledim saopštenjima, poput onog koje je izdao nakon Mladićevog hapšenja, on će uvek moći da zauzme oštriji stav onda kada Mladić bude osuđen, i moći će da izrazi žaljenje zbog načina na koji, iz njegove perspektive, Srbi bivaju lošije tretirani od ostalih naroda.“\nDragan Čavić je i sam bio predsednik RS-a, a smatra da je Dodik teško mogao reagovati drugačije.\n„Ni on, niti bilo ko drugi ne može tvrditi da se zalaže za pravična suđenja i hapšenje svih optuženika za ratne zločine – nezavisno od nacionalne ili verske pripadnosti – a onda se usprotiviti hapšenju jednog određenog Srbina“, kaže Čavić. „Njegova institucionalna pozicija i njegovo lično mišljenje nisu ista stvar. Iako on često meša lično i emotivno sa zvaničnim i političkim, Dodik je u ovoj prilici pokazao uzdržanost i kazao ono što je visoki zvaničnik RS-a morao da kaže.“\nU vreme dok je bio predsednik, Čavić je 2004. priznao da se „u Srebrenici dogodio masakr“ i izvinio se svim žrtvama. On je do sada jedini političar iz RS-a koji je to učinio.\nPo mišljenju analitičara iz regiona, mediji u RS-u su malo toga učinili na planu informisanja svoje publike o tome zbog čega je Mladić uhapšen, ili za šta se tereti.\n„Od trenutka kada je predsednik Tadić saopštio da je Mladić uhvaćen, mediji u RS-u su se ponašali kao da je to tuđi problem, kao da taj čovek nema nikakve veze sa RS-om“, kaže Aleksandar Trifunović, urednik Buke – najpopularnijeg banjalučkog informativnog portala.\nPo Trifunovićevim rečima, umesto da objasne sadržaj haške optužnice, lokalni su mediji prostor pružili onima koji se protive Mladićevom hapšenju.\nSrđan Puhalo – psiholog iz Banja Luke – smatra da bi Mladićevo hapšenje bosanskim Srbima moglo poslužiti kao prilika da se suoče sa nedavnom prošlošću. Ali, kaže i da je to ono čega se oni klone.\n„Srbi ne žele da se suoče sa istinom, jer je istina veoma bolna“, kaže Puhalo. „Prihvatanje istine moglo bi da znači potvrdu toga da su se za vreme rata desile stvari na koje niko ne može da bude ponosan. Niko iz redova političara, intelektualne elite, medija ili crkve ne stvara atmosferu koja bi mogla da doprinese suočavanju RS-a sa prošlošću.“


Rezolucija Evropskog parlamenta: Kandidati bi trebalo da učestvuju u Konferenciji o budućnosti Evrope - Progovori o pregovorima\nRezolucija Evropskog parlamenta: Kandidati bi trebalo da učestvuju u Konferenciji o budućnosti Evrope\nSTRAZBUR – Evropski parlament smatra da bi u rad Konferencije o budućnosti Evrope trebalo uključiti zemalje kandidate za članstvo u EU. To stoji u rezoluciji koja iznosi viziju ove institucije za predstojeću Konferenciju.\nRezolucija je danas usvojena sa 494 glasa za, 147 protiv i 49 suzdržanih. Predlog za konferenciju, koja bi trebalo da se održi od 2020. do 2022. godine, pokrenuli su u novembru predsednik Francuske Emanuel Makron i nemačka kancelarka Angela Merkel. Cilj je bio preispitivanje funkcionisanja institucija EU i njenih prioriteta.\nProšlog meseca Evropski savet je razmotrio ideju o Konferenciji o budućnosti Evrope koja počinje 2020. i završava 2022. Savet je zatražio od hrvatskog predsedništva Saveta EU da radi na utvrđivanju stava Saveta o sadržaju, obimu, sastavu i funkcionisanju takve konferencije i da na osnovu toga sarađuje sa Evropskim parlamentom i Komisijom.\nŠta Evropski parlament takođe predlaže?\nPrema saopštenju Evropskog parlamenta, poslanici EP-a žele da građani budu u središtu široke rasprave o tome kako se nositi sa unutrašnjim i spoljnim izazovima koji nisu bili predviđeni za vreme Lisabonskog ugovora. Ljudi svih pozadina, predstavnici civilnog društva i zainteresovane strane na evropskom, nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou moraju biti uključeni u postavljanje prioriteta EU u skladu sa pitanjima građana, na transparentan, inkluzivan, participativan i uravnotežen način.\nParlament je predložio uspostavljanje nekoliko građanskih agora (tematskih foruma predstavnika građana izabranih nasumično u skladu sa kriterijumima proporcionalnosti i reprezentativnosti), i najmanje dve agore za mlade, od kojih svaka ima između 200-300 građana sa najmanje po tri učesnika iz svake države članice. Predstavnici građana će na plenarnom zasedanju Konferencije raspravljati o zaključcima agore sa evroparlamentarcima i predstavnicima nacionalnih parlamenata, ministrima Saveta, potpredsednicima Komisije i predstavnicima drugih institucija, tela i socijalnih partnera EU.\nOsim podrške sa visokog nivoa od predsednika tri glavne institucije EU, Parlament poziva Savet i Komisiju da se obavežu na mogućnost promene ugovora. Usvojeni tekst takođe naglašava da treba razmotriti stalan mehanizam za angažovanje građana.


Na oko 18 kilometara od centra Bodruma, u mestu Turgutreis, nalazi se La Blanche Resort 5*, koji će vam pružiti sve o čemu maštate, a ističe se po tome što pripada kategoriji "dvoje dece gratis", jer deca čak do 13 godina u ovom hotelu imaju besplatan smeštaj.\nPored svih sadržaja u hotelu nikako vam neće biti dosadno, ali ukoliko poželite da se upoznate bolje sa okolinom i duhom Turske, centar mesta Turgutreis je gostima na dohvat ruke, na samo jedan kilometar od hotela. Posetite tradicionalni turski bazar u Turgutreisu, gde ćete razbuditi sva vaša čula, ili prošetajte uz obalu do marine i osetite opuštenu primorsku atmosferu. Bodrum je takođe nedaleko od hotela, što je odlična prilika za jednodnevni izelet i upoznavanje sa znamenitostima grada duge tradicije i istorije.\nAgencija "1 A Travel" u svojoj ponudi ima najlepše hotele Turske, a na vama je da izaberete koji je idealan za vaš odmor. Posetite zvaničan sajt agencije i napravite online rezervaciju, ili pozovite kontakt centar na 011/655 78 00 za sve dodatne informacije. Ukoliko vam to, zbog velikog interesovanja i opterećenosti svih linija, ne pođe za rukom, možete nam se obratiti i na društvenim mrežama Facebook ili Instagram. Za online rezervacije i uplate preko 1A Travel Green, odobravamo popust od 10 evra po rezervaciji u duhu dobrog i brižnog odnosa prema našem okruženju, a u maniru izbegavanja nepotrebne štampe i trošenja suvišnog papira.


- Stvarno mi se sviđa ideja o 48 reprezentacija, jer donosi posebnu aromu, ali sam i dalje stvarno podelje - rekao je Infantino posle sastanka u Parizu.\nPredsednik FIFA je ranije predložio da se Svetsko prvenstvo 2026. proširi sa sadašnja 32 tima, a o tom predlogu se razgovaralo tokom dvodnevnih sastanaka sa oko 20 fudbalskih asocijacija u kojima se većinski govori francuski jezik. Ovo je bio prvi od 11 sličnih sastanaka koje je Infantino planirao do marta 2017.\n- Svi žele proširenje. Neki su za 40, a neki za 48 učešnika - rekao je Infantino.\n- Svi vide da je povećanje broja učesnika na Svetskom prvenstvu u stvari alat da se promoviše fudbal u više zemalja - rzaključio je Infantino.\nOdluka o proširenju biće doneta na sastanku Veća FIFA 9. i 10. januara.


Niški region četvrti po spoljnotrgovinskoj razmeni u Srbiji\nIzvor: B92, 26.Feb.2021, 22:39\nIako industrijska proizvodnja na području Regionalne privredne komore Niš beleži pad, korona do sad, još uvek nije ostavila dublji trag, tvrde stručnjaci.\n"Spoljnotrgovinska razmena u prošloj godini na teritoriji Regionalne Privredne Komore Niš bila je 2.61 milijardu evra, što je za 3,8 odsto manje u odnosu na 2019. godinu. Po ukupnom iznosu spoljnotrgovinske razmene u Srbiji, Niški region je na četvrtom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << mestu iza Beograda, Novog Sada i Sremske Mitrovice. U doba korone, najveći rast beleži metalska proizvodnja“, kaže za Televiziju Belami, pomoćnik direktora Regionalne Privredne Komore Niš i koordinator sektora industrije Saša Matejić.\nOvo područje dobre rezultate posebno je ostvarilo u spoljnotrgovinskoj razmeni. Prošle godine izvezeno je robe u vrednosti od 1,58 milijardi evra, što je 0,7 posto manje u odnosu na 2019. U istom periodu uvezena je roba vrednosti 1,03 milijarde evra,što je smanjenje za 8,2 u odnosu na 2019.\nTako je u spoljnotrgovinskoj razmeni ostvaren suficit od 553,9 miliona evra,što je povećanje od 17 posto. Neke industijske grane doživele su pomak,dok su druge doživele pad.\nU spoljnotrgovinskoj razmeni fabrika i preduzeća sa ovog područja, najveće učešće od 60 posto pripada zemljama EU,medju kojima su najznačajniji Nemačka,Italija Austrija,Francuska,Poljska,potom Alžir,Ruska Federacija Kina i Turska. Najviše su izvozene pneumatske gume,izolovana žica, kablovi, električni provodnici, preradjeni duvan,cigarete,elektromotori,električni generatori i sedišta, a uvožen duvan, takođe izolovana žica i kablovi i sintetički kaučuk.\nOno što je takodje uticalo na to da se proizvodnja na području RPK Niš održi na solidnom nivou jeste i to što su kompanije u prvom kvartalu prošle godine imale značajan broj narudžbi iz inostranstva, kaže Matejić.\nOn očekuje da će do leta pandemija biti stabilizovna i da će industrijska proizvodnja ovog, ali i Pirotskog i Topličkog okruga početi da raste, tempom planiranim za prošlu godinu.


Predsednik Srbije sastao se sa novim vrhovnim komandantom NATO snaga za Evropu, Foto: video grab\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Beogradu sa novim vrhovnim komandantom NATO snaga za Evropu i komandantom evropske komande američkih snaga generalom Todom Voltersom i tom prilikom je izrazio zadovoljstvo dobrom saradnjom sa NATO, koja se razvija uz poštovanje vojne neutralnosti Srbije.\nKako se ističe u saopštenju sa sastanka, Vučić je istakao da su međunarodne mirovne snage na Kosovu pod vođstvom NATO garant bezbednosti srpskog naroda na KiM. Takođe, on je zatražio da načelnik Generalštaba Vojske Srbije u svakom trenutku može da stupi u kontakt sa komandantom KFOR i istovremeno prihvatio da vrh naše Vojske bude na raspolaganju za komunikacije sa KFOR.\nGeneral Volters je prihvatio da u svakom trenutku, bez odlaganja, postoji mogućnost međusobne komunikacije, jer je to važno za očuvanje stabilnosti u regionu kao jednog od stubova globalne stabilnosti, navodi se u saopštenju.\nOn je potvrdio da će KFOR i dalje odgovorno ispunjavati svoje obaveze na Kosovu i pohvalio predsednika Vučića za odgovorne, mudre i hladnokrvne reakcije u kriznim situacijama na Kosovu.\nGeneral Volters je podržao napore koje Srbija ulaže u očuvanje stabilnosti i širenje saradnje u regionu, a Vučić je rekao da je saradnja Vojske Srbije sa NATO, u okviru programa Partnerstvo za mir, u zajedničkom interesu i\nizrazio nadu da će ona biti unapređena sa ciljem izgradnje kapaciteta za doprinos međunarodnom miru.\nS tim u vezi, naglasio je da je usaglašen novi ciklus Individualnog akcionog plana partnerstva.\nSpasić: Srbija treba da unapredi saradnju sa NATO\nSpoljnopolitički analitičar Zoran Spasić kaže da ovu posetu treba pre svega posmatrati u svetlu uloge koju NATO ima u regionu:\nSpoljnopolitički analitičar Zoran Spasić.\n"Poseta ima veliki značaj. Veliki značaj i za Srbiju i za srpski narod, imajući u vidu da NATO pruža stabilnost našem narodu na Kosovu i Metohiji, ali i kroz to što je vodeći faktor stabilnosti u ovom regionu. A sa druge strane, naše zemlja je i članica Partnerstva za mir od 2006. godine, pa se nadamo da ćemo u nekom tom pravcu unaprediti mnogo bolje odnose nego što sada imamo", kaže za Glas Amerike Spasić.\nKako smatra Spasić, Srbija bi trebalo da prodibi odnose, kako bi "na najboji mogući način pružili američkim partnerima mogućnost i način da se bolje reši kosovski problem".\n"NATO je glavna i vodeća vojna i politička sila na Balkanu i jedino ona može da pruži sigurnost i stabilnost narodima u regionu. Prosto, bez NATO nema ni koordinacije, nema ni usaglašenosti, nema ničega. Predsednik Aleksandar Vučić treba da nastoji da kroz tu saradnju pruži najveći mogući vid stabilnosti u ovom regionu", dodaje Spasić.\nVolters: Srbija radom podstiče mir u regionu\nVrhovni komandant NATO snaga u Evropi i komandant američkih vojnih snaga u Evropi Tod Danijel Volters, je po dolasku u Beograd sinoć poručio da "Srbija svojim radom i posvećenošću podstiče mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu", prenosi agencija Tanjug.\n"Drago mi je što sam ovde i što se sastajem sa mojim srpskim kolegama. Večeras sam imao tu čast da me ugosti general Mojsilović sa svojim timom. Zahvalan sam što mogu iz prve ruke da iskusim srpsko gostoprimstvo. Pričali smo o mnogim temama i drago mi je što mogu da kažem da Srbija svojim radom i posvećenošću podstiče mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu", rekao je general Volters.\nGeneral Volters je stupio na funkciju 19. vrhovnog komandanta Savezničkih snaga u Evropi NATO-a (SACEUR) 3. maja 2019. Ovo je njegova prva poseta regionu, kojom se još jednom ističe da su stabilnost i sigurnost Zapadnog Balkana od ključne važnosti za NATO.\nTod Danijel Volters preuzeo je poziciju vrhovnog komandanta NATO snaga u Evropi, Foto: video grab


Bulatović (SSP): Ovaj režim namerava da uništi poljoprivredu, doveo je do ruba opstanka - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Bulatović (SSP): Ovaj režim namerava da uništi poljoprivredu, doveo je do ruba opstanka\nPotpredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dejan Bulatović naglasio je danas da je jedan od najvećih problema u Srbiji taj što „aktuelni režim poljoprivredu dovodi do ruba opstanka, sa očiglednom namerom da je potpuno uništi i zatre“.\n„E, tome moramo stati na put, ako mislimo da opstanemo“, poručio je Bulatović, prilikom današnje posete Nišu i okolnim selima, prenela je SSP.\nKao jedan od prioriteta koji treba uraditi, Bulatović je naveo definisanje otkupnih cena poljoprivrednih proizvoda kao preduslova da mali poljoprivredni proizvodjači i čitav segment poljoprivredne proizvodnje „stanu na svoje noge“.\nBulatović je sa domaćinima u tom kraju razgovarao o problemima koje imaju voćari, posebno proizvodjači višanja, ali i pčelari koji se takodje nalaze u nezavidnoj situaciji.\nDejan BulatovićPoljoprivredaStranka slobode i pravdeBeograd\n3 reagovanja na “Bulatović (SSP): Ovaj režim namerava da uništi poljoprivredu, doveo je do ruba opstanka”\n15. maja 2021. u 19.51\nZivim na selu na jugu Srbije i mogu da potvrdim da je covek upravu.\n16. maja 2021. u 08.37\nU ovo se licno uverio i moj zet, inace veliki ljubitelj unapredjenih seseljoida, kad je usao u posao sa uzgojem lesnika, zaveden „subvencijama“…\nNema vajde od poljoprivrede sveli su na to da moraš imati stotine hektara da bi ako radiš pametno imao nešto ili bogastvo a mali proizvođači kojih je velika većina su u jako teškoj situaciji skoro ništa se ne isplati proizvoditi i sve se svodi na ono ko ima imaće još više, a ko nema imaće još manje.


Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa cena akcija Srbija\nFrozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa cene\nTrenutno nemamo slike za Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Smrznuta morska riba cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Frozy Smrznuta morska riba, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa. Pre kupovine, podatke za Frozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nFrozy oslić fileti bez kože 500gFrozy očišćene kozice 350gFrozy capensis oslić fileti sa kožom 500g kesaFrozy dagnje 350gFrozy krakovi divivske lignje za peku i salatu 1KG kutijaFrozy mix za rižoto 350gFrozy patagonijska lignja očišćenja 400g kutijaFrozy škampi 1KGFrozy oslić hubbsi bez glave 1KG kesaFrozy papalina cela 500g kesa


Vesić: Grad nudi reprogram dugova za uređenje građevinskog zemljišta - Bizlife.rs\nVesić: Grad nudi reprogram dugova za uređenje građevinskog zemljišta\n12:49 Beograd, 24/01/2017\nSkupština Beograda razmatraće na narednoj sednici odluku o reprogramu dugova po osnovu naknade za uređenje građevinskog zemljište, koji trenutno iznose oko 16 milijardi dinara, najavio je danas gradski menadžer Goran Vesić.\nKako je saopštio Beoinfo, Vesić je naveo da će Grad, ukoliko odbornici usvoje tu odluku, ponuditi investitorima koji imaju dospeli dug na ime naknade za uređivanje građevinskog zemljišta, da glavnicu duga izmire u roku od godinu dana, čime stiču pravo na otpis kamate.\n“Ukoliko dug plate ođednom, u roku od četiri meseca, dužnici stiču pravo na otpis kamate, ali i na popust od 50 odsto glavnog duga”, kazao je Vesić navodeći da Grad.\nOn očekuje da će reprogramom duga po osnovu nakanada za uređenje građevinskog zemljišta biti naplačeno do četiri milijarde dinara, i taj novac će biti uložen u infrastrukturu.\n“Najveći deo dugovanja nastao je korišćenjem mogućnosti da se prilikom ugovaranja plati samo deset odsto ugovorenog iznosa, čime se sticalo pravo na građevinsku dozvolu i otpočinjanje izgradnje. Posle izmirenja prve rate i dobijanja građevinske dozvole, neki investitori su prestajali sa plaćanjem, objekte su završavali i u određenom broju ih prodavali a obaveze prema Direkciji ostale su neizmirene”, rekao je Vesić.\nOn je ocenio da je to bila “organizovana pljačka gradskog budžeta u kojoj su učestvovali ne samo nesavesni investitori već i mnogi iz tadašnjih gradskih struktura”.\n“Glavni dug je oko osam milijardi dinara, koliko iznose i kamate. Javno preduzeće Direkcija za građevinsko zemljište vodi nekoliko hiljada sudskih sporova a neka dugovanja starija su od deset godina”, kazao je gradski menadžer.\nVesić je pozvao investitore koji imaju sudski spor sa Direkcijom za građevinsko zemljište da iskoriste reprogram jer se u suprotnom suočavaju sa “sigurnim gubitkom sudskog spora, zaplenom imovine na ime izmirenja duga i nemogućnošću da bilo šta rade sa Gradom u budućnosti jer će gradske vlasti napraviti crnu listu nesavesnih investitora”.\nSednica Skupštine Beograda biće održana u četvrtak, 26. januara a odbornici će između ostalog, raspravljati o rebalansu gradskog budžeta i Predlogu odluke o određivanju komunalnih delatnosti.\nbeograd dug građevinarstvo goran vesić


Nedimović obećava veće izdvajanje za poljoprivredu\nBeta\t 23. avgusta 2016. 09:50\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović zalažio se danas za veće izdvajanje za poljoprivredu iz državnog budžeta i investicije, ističući da se prvo mora utvrditi da li su sredstva kojim ministarstvo raspolaže potrošena “kako treba” i kakve rezultate su dale postojeće mere.\n“Prva stvar koju sam počeo čim sam došao u ministarstvo jeste analiza postojećeg budžeta, da vidim koje mi imamo potencijale na raspolaganju, da li su nam to dovoljna sredstva i da li možda postoje neke mere agrarne politike koje nisu dale dobre rezultate, da li postoje viškovi sredstava na tim poljima”, kazao je on.\nNedimović je za RTS rekao da će u narednih 15 dana predstaviti jasan plan sa idejama do kraja budžetske godine, kao i sa planovima za 2017. budžetsku godinu, navodeći da će akcenat biti na tome da budžet bude takav da donese dodatnu vrednost.\n“Naš cilj je da stvorimo dodatnu vrednost u poljoprivrednoj proizvodnji, i za poljoprivrednog proizvodjača i za državu, da joj smanjimo spoljno-trgovinski deficit”, dodao je resorni ministar.\n“Ovih dana se javlja problem s izvozom govedjeg mesa. Imamo problem s bolešću koja se pojavila i sa pravilima koja kažu da nije moguće izvoziti govedje meso posle vakcinacije”, rekao je Nedimović.


Predsednik Francuske, Oland: Prolazim kroz težak životni period\nPredsednik Francuske, Oland: Prolazim kroz težak životni period\nFrancuski predsednik Fransoa Oland priznao je danas da prolazi kroz težak životni period, ali je odbio da komentariše medijske spekulacije o njegovoj navodnoj tajnoj ljubavnoj vezi sa glumicom Žili Geje, rekavši da „lične stvari treba da ostanu u privatnosti“.\n„Svi ljudi mogu da imaju teške trenutke u privatnom životu. To je i naš slučaj, ovo su teški trenuci za nas“, odgovorio je Oland na pitanje novinara da li je njegova višegodišnja partnerka Valeri Trirveler još uvek prva dama Francuske, preneo je AFP.\nOn je na ranije zakazanoj konferenciji za novinare u predsedničkoj palati rekao da „nije ni mesto ni vreme“ da se razgovara o tom pitanju, ali da će pre posete SAD 11. februara razjasniti situaciju sa svojom partnerkom.\n„Lične stvari se rešavaju u privatnosti i intimi na koju svako ima pravo“, poručio je Oland.\nFrancuski magazin „Kloze“ (Closer) objavio je u petak na sajtu da Oland ima aferu sa Geje, uz obećanje da će tu tvrdnju potkrepiti fotografijama u svom štampanom izdanju, propraćenom sa sedam stranica o aferi 59-godišnjeg francuskog predsednika.\nDnevnik „Parizijen“ je, u međuvremenu, na svom sajtu objavio da je, skrhana nakon objavljivanja medijskih navoda o Olandovoj „aferi“, njegova sadašnja partnerka Valeri Trirveler smeštena u bolnicu čim je čula tu vest gde će, prema najnovijim informacijama, ostati još nekoliko dana.\nOland je izrazio ogorčenje medijskim navodima koji, kako je naveo, zadiru u privatnost, ali je rekao da neće tužiti magazin „Kloze“.


Ministar odbrane Aleksandar Vulin razgovarao je danas sa ambasadorom Ruske Federacije u Republici Srbiji, Aleksandrom Čepurinom, koji je istakao principijelnu podršku Moskve aktuelnoj politici Beograda prema Kosovu i Metohiji, kao i u odnosima sa Republikom Srpskom.\nOn je, takođe, potvrdio nastavak vojno-tehničke pomoći u skladu sa dogovorom predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i Ruske Federacije Vladimira Putina, saopštilo je ministarstvo odbrane.\nAmbasador Čepurin preneo je zahvalnost ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua predsedniku Vučiću i ministru Vulinu za gostoprimstvo i visok nivo organizacije i proslave 73. godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu, kao i Prikaza dela operativnih sposobnosti Vojske Srbije 20. oktobra ove godine.\nMinistar Vulin se zahvalio na podršci Ruske Federacije u ostvarenju spoljnopolitičkih ciljeva i prioriteta Republike Srbije, a posebno na doslednoj podršci i uvažavanju srpske politike vojne neutralnosti.\nMinistar Vulin je zamolio ambasadora da ministru Šojguu prenese zahvalnost na ličnom doprinosu razvoju bilateralne saradnje u oblasti odbrane, dodaje se u saopštenju.\nVulin i Čepurin pričali o Vučićevoj poseti Putinu