Ukrajina između Istoka i Zapada - CeGIT: Analize Ukrajina između Istoka i Zapada - CeGIT\n15.11.2021Autor: Aleksandar Bogicević\nMigrantska kriza i rastuće tenzije na belorusko-poljskoj granici ponovo su pažnju svetske javnosti usmerili na nestabilni istok Evrope. Ovaj region proteklih godina obeležili su oružani sukobi u Ukrajini, vođeni između vlasti u Kijevu sa jedne i pro-ruskih pobunjenika, podržanih od Ruske Federacije, sa druge strane. Razmena vatre i potencijalna eskalacija sukoba na istoku ove zemlje, uprkos potpisivanju Minskog protokola 2015. godine, intenzivirali su se tokom oktobra i novembra ove godine što je za posledicu imalo i ponovno otvaranje pitanja budućnosti i dinamike sukoba u Donjeckoj i Luganskoj oblasti.\nMeđutim, kada je reč o nestabilnoj situaciji u Ukrajini, pored Kijeva i Moskve, neophodno je osvrniti se i na poziciju koju zauzima zvanični Vašington. Naime, prošlo je godinu dana od pobede demokrata na predsedničkim izborima, koja je najavila povratak dela stare (Obamine) administracije na čelo Sjedinjenih Američkih Država.\nNjihova uloga ogleda se pre svega u pogledu pružanja pomoći i podrške vlastima u Kijevu, što ne treba da čudi, budući da su upravo demokrate bile svedoci političkih promena u Ukrajini, aneksije Krima i oružanog sukoba na istoku zemlje koji je počeo 2014. godine.\nOd tada do danas, situacija u ovoj istočnoevropskoj državi nije se mnogo izmenila u odnosu na period kada je sadašnji predsednik, Džozef Bajden, bio Obamin najbliži saradnik. Konflikt u oblastima Donjecka i Luganska još uvek nije okončan, ekonomija stagnira, politički sistem je opreterećen korupcijom i uticajem oligarha, dok ruske aktivnosti i vojne vežbe navode političare u Kijevu da iznova preispituju bezbednost države.\nTrenutno stanje na istoku Ukrajine\nIako je Protokol o rezultatima konsultacija Trilateralne kontakt grupe II (poznatiji kao Minski protokol II), dogovoren februara 2015. godine, trebao da uspostavi primirje duž linije fronta koja deli pro-ruske pobunjenike i Oružane snage Ukrajine, ali i omogući trajno političko rešenje (kroz ustavnu reformu koja bi dala Donjecku i Lugansku značajnu autonomiju), političkog rešenja i dalje nema ni na vidiku. Uz to, deo Protokola iz Minska koji se ticao prisustva i upotrebe teškog naoružanja neprestano se krši, što dodatno otežava situaciju na terenu.\nGrafički prikaz kršenja primirja na istoku Ukrajine (foto: www.cegit.org)\nNo uprkos tome, OEBS, kao strana koja vrši nadgledanje sprovođenja primirja, pokazuje da je broj zabeleženih prekršaja primirja vatrenim oružjem u prvoj polovini ove godine pao na petinu nivoa iz istog perioda 2019. godine. Iako bi to moglo ukazivati na potencijalnu deeskalaciju sukoba i otvaranje prostora za pregovore i ispunjenje drugih delova sporazuma, postojeća količina zabranjenog teškog naoružanja govori da za tako nešto i dalje nema uslova. Iz tog razloga, prisustvo artiljerije, višecevnih raketnih bacača i tenkova održava zategnutost u Donjeckoj i Luganskoj oblasti na veoma visokom nivou.\nDrugi sporazum iz Minska bezuspešno je (zbog stalnog kršenja sa obe strane) pokušao da reguliše prisustvo teškog naoružanja – obe strane su nominalno pristale da povuku tenkove, protivtenkovsko i protivavionsko naoružanje 15 km od linije kontakta, artiljeriju veću od 100 mm 50 km, višecevne raketne bacače 70 km, a višecevne raketne bacače Tornado-S, Uragan, Smerč i taktičke balističke rakete Točka, zbog svog velikog dometa i velike vatrene moći, 140 km. Uočeno teško naoružanje mnogo češće se nalazi na strani ruskih pobunjenika, budući da je specijalna misija OEBS locirala 95% zabranjenog naoružanja sa njihove strane bojišta. To im omogućava da manje-više neometano otvaraju vatru na položaje ukrajinske armije i time održe konflikt živim na niskom intenzitetu.\nTakođe, važno je napomenuti da mesta na kojima situacija može najlakše eskalirati u sukob širih razmera, kako zbog stalnog prisustva vatre, tako i zbog stalnih žrtava, jesu položaji oko aerodroma u Donjecku, naselja istočno od primorskog grada Mariupolja i prostor oko gradića Pervomajska, mesta 57 km zapadno od Luganska, jednog od centara pro-ruskih pobunjenika. Ipak, daljoj eskalaciji sukoba može doprineti i pojačano naoružavanje Ukrajine, u čemu SAD čini se ima ulogu najznačajnijeg partnera.\nSaradnja Vašingtona i Kijeva\nPobeda demokrata na izborima u novembru 2020. godine, nagovestila je da će Kijev dobiti znatno veću podršku nego što ju je imao tokom mandata predsednika Donalda Trampa. Dokaz za to jeste dodatno intenziviranje saradnje u sektoru odbrane, čiji je rezultat isporuka nekoliko kontigenata vojne pomoći u oružju, vojnoj tehnici, municiji i medicinskom materijalu, vredne oko 300 miliona američkih dolara, a sve u svrhu daljeg osposobljavanja Ukrajine za potencijalni oružani otpor Rusiji.\nU okviru paketa poslate opreme nalaze se patrolni čamci Mark VI, sredstva za komunikaciju, radari za lociranje artiljerije, sistemi za borbu protiv dronova, ali i FGM-148 Javelin protivtenkovski sistem sposoban da uništi tenkove i oklopnu tehniku pro-ruskih pobunjenika. Poslednji kontigent pomoći koji je pristigao u Ukrajinu ipak nije sadržao oružje, već oko 80 tona municije u vrednosti od 60 miliona dolara.\nPrijem municije na međunarodnom aerodromu Borispil u blizini Kijeva (foto: www.twitter.com/@USEmbassyKyiv)\nIako je iz priloženog jasno da SAD ulažu znatna sredstva kako bi se povećala sposobnost ukrajinske vojske da se odupre mogućoj ruskoj agresiji i akcijama pro-ruskih separatista na istoku zemlje, deluje da takvi napori ipak nisu dovoljni. Upravo zbog toga, vlasti u Kijevu približavanje i potencijalno članstvo u NATO, vide kao jedino moguće trajno rešenje za odbranu i bezbednost države. Na tom putu, čini se, SAD i aktuelni američki predsednik njihov su najveći saveznik.\nPribližavanje Alijasni – lekcija Gruzije\nBajdenov dolazak na poziciju predsednika mogao bi doprineti ponovnom oživljavanju pitanja ukrajinske krize, na šta bi mogao uticati i globalni kontekst. Nakon povlačenja iz Avganistana, koje je izazvalo burnu reakciju međunarodne zajednice, postalo je neophodno povratiti poverenje lidera koji na Vašington gledaju kao na izvor bezbednosti. U tom svetlu treba posmatrati i nešto ranije uspostavljanje zajedničke misije SAD sa EU (Joint Multinational Training Group - Ukraine, JMTGU) u zapadnoj Ukrajini, pored već postojeće EU misije (European Union Military Advisory and Training Mission Ukraine, EUATM), ali uz upitno veće vojno angažovanje, budući da je Rusija pokazala da neće nemo posmatrati događaje na svojim granicama, te da je spremna upotrebiti silu kako bi ostvarila sopstvene interese.\nKolona ruskih oklopnih vozila na putu ka gruzijskoj otcepljenoj republici Južnoj Osetiji 2008. godine (foto: AP/Musa Sadulajev)\nSvakako, Ukrajina jeste izuzetno značajan strateški partner za SAD i njene saveznike, ali se čini da bi početak pregovora i uopšte otvaranje mogućnosti da nekadašnja sovjetska republika stupi u NATO, mogao izazvati scenario viđen u Gruziji 2008. godine. Ova zakavkaska zemlja takođe je imala problem sa pro-ruskim manjinama, u vidu Abhaza i Oseta, koje su kontrolisale delove teritorije i uživale direktnu podršku Ruske Federacije. Zvanični Tbilisi bio je na korak od pristupanja NATO, uprkos opomenama iz Moskve da bi takav potez mogao imati ozbiljne reperkusije. Kao jedini način da je zadrži van okvira Severnoatlanstog saveza, Rusija je upotrebila silu i izvršila agresiju na ovu suverenu državu.\nSlična sudbina, čini se da bi mogla zadesiti i Ukrajinu, ukoliko bi američki predsednik nekako i uspeo ubediti javnost i lidere članica NATO da takav potez neće imati za posledicu ponavljanje gruzijske lekcije. Iako izgleda da Kijev nema drugo rešenje za svoju bezbednost sem prilaska Sjedinjenim Državama i Alijansi, nova američka administracija deluje prilično svesno činjenice da je držanje Kijeva u stanju čekanja na članstvo trenutno najbolje rešenje, a status Ukrajine kao neformalnog člana NATO najviše što stratezi u Vašingtonu mogu ponuditi, nezavisno od stava predsednika.


Vreme - SCG i NATO: Prolaz kroz nesporazum\nVREME 760, 28. jul 2005. / VREME\nSCG i NATO:\nSpor koji je buknuo pre dve nedelje, nakon posete generalnog sekretara Severnoatlantskog pakta Japa de Hopa Shefera Beogradu, nikako se ne smiruje. Tokom posete Shefer se odvojeno sastao sa saveznim predsednikom Svetozarom Marovićem, predsednikom Srbije Borisom Tadićem, premijerom Vojislavom Koštunicom i ministrom spoljnih poslova Vukom Draškovićem. Najviše je, naravno, bilo reči o odbeglom generalu Ratku Mladiću čije je odsustvo i dalje prepreka za ulazak SCG u Partnerstvo za mir i NATO. Istom prilikom, međutim, Drašković i Shefer potpisali su sporazum kojim se vojnicima NATO-a dozvoljava nesmetano kretanje putevima Srbije, pre svega za slučaj izbijanja ozbiljnijih nereda na Kosovu. Ali, dok je za jedne taj sporazum korak bliže integraciji SCG u najjači vojni savez, za druge potpisivanje predstavlja akt izdaje, ili u najmanju ruku kršenje procedure i ovlašćenja saveznog ministra. Patriotski blok, sa Srpskom radikalnom strankom na čelu, već je pokrenuo proceduru za Draškovićev opoziv, uz podršku socijalista koji prete da će oboriti vladu ako ministar ne bude smenjen. I dok se Drašković i ministar odbrane Prvoslav Davinić uporno trude da objasne dobre strane sporazuma, Vlada ne pokazuje znake da ima nameru da ih brani; štaviše, iz izjava nekih ministara dalo bi se zaključiti da su skloni da se slože sa patriotama. Iako za sada nema naznaka da se Vlada sprema da poništi sporazum, izgleda da se Drašković po ko zna koji put našao na političkoj vetrometini, u centru naduvane i po svemu sudeći isfabrikovane afere.\nIako je sporazum potpisan 18. jula, trebalo je da prođe nekoliko dana da se oko njega digne prašina. To se desilo tek kada su pojedini beogradski listovi počeli da objavljuju njegove delove, često uz slobodne interpretacije i priličnu dozu senzacionalizma. Ono što je delu domaće javnosti najviše upalo u oči jesu odredbe prema kojima vojnici NATO-a mogu da besplatno koriste puteve, pruge i aerodrome na teritoriji SCG; što neće podlegati carinskim i policijskim proverama; i konačno, što će u odnosu na domaće policijske i pravosudne organe imati imunitet, što znači da u slučaju da, recimo, izazovu saobraćajnu nesreću, neće moći da budu pritvoreni niti će naši sudovi moći da im sude.\nŠTA ĆE DA NAM RADE: Bulevarska štampa, koja je tokom letnje suše uvek gladna skandala i afera, nije nimalo oklevala da sporazum proglasi "sramnim", čak i izdajničkim, uz sladostrasne opise zuluma koji se NATO vojnici spremaju nekažnjeno da vrše nad bespomoćnim narodom. Poslanica SRS-a Gordana Pop-Lazić je predvidela da će se "Srbijom uskoro šetati vojnici NATO-a bez uniforme, ali sa oružjem, koji će moći da nas ubijaju iza svakog ćoška". Neki su se "prisetili" da je povod za bombardovanje 1999. godine bilo odbijanje naše delegacije da potpiše sporazum u Rambujeu, navodno upravo zato što su u njega bile uključene odredbe slične sporazumu koji je Drašković potpisao (Milošević je u svojoj odbrani u Hagu često isticao da bi pristanak na te uslove značio dozvolu za okupaciju Srbije). Uzalud je pomoćnik ministra odbrane Pavle Janković objašnjavao da će NATO vojnici morati da najave svaki svoj prolazak kroz teritoriju SCG, te da ih odredba o imunitetu neće štititi od toga da im se u njihovim zemljama sudi za krivična dela koja eventualno počine ovde: reč "izdaja", po ko zna koji put puštena u promet, ponovo je podelila javnost na patriote i one druge, pomerajući diskusiju izvan granice pristojnosti i zdravog razuma.\nPISMA I RAZGLEDNICE: Iz gore navedenog može se zaključiti da je suština spora dvojaka: s jedne strane, za mnoge je sporna sama sadržina sporazuma, koja NATO vojnicima daje prava koja po tumačenju patriota može da prisvoji samo okupatorska sila; za druge, problem je pre svega u proceduri, i svodi se na interpretaciju da je Drašković samoinicijativno potpisao dokument, ne tražeći i ne konsultujući mišljenje vlade.\nKada je reč o sadržini sporazuma, potrebno je ponoviti nešto što su mnogi učesnici u debati po svemu sudeći zaboravili: veoma slični sporazumi sa NATO-om potpisani su u dva navrata tokom vladavine Slobodana Miloševića: u Dejtonu i u Kumanovu (vidi prateća dokumenta uz ovaj tekst). Dakle, Milošević je već u Dejtonu odobrio zapadnoj alijansi da šparta Srbijom uzduž i popreko uz sve carinske i druge povlastice, uključujući i imunitet (isto je učinila i Hrvatska). Samo on zna zašto nije hteo da potpiše dokument iz Rambujea 1999, ali to ne može biti zbog klauzula o slobodnom prolazu preko Srbije, s obzirom na to da ih je prihvatio još 1996. godine. I konačno, aminovao je sporazum u Kumanovu, čiji su delovi (uključujući i dozvolu za slobodan prolaz) doslovce prepisani iz Rambujea. Tako izlazi da je Drašković samo treći put overio nešto što je već odavno postojalo, i što dosad nikom nije smetalo.\nOdredbe o slobodnom prolasku trupa i povlasticama deo su standardne procedure za svaku mirovnu misiju NATO-a i UN-a, i alijansa ih dosad nije zloupotrebljavala. NATO je, pozivajući se na Dejton i Kumanovo, i dosad mogao da prebacuje svoje trupe preko teritorije SCG, što je uostalom povremeno i činio, diskretno i bez problema. To što je političko vođstvo NATO-a ponudilo SCG poseban sporazum kojim štite već stečena prava, u stvari je znak njihove dobre volje i signal da se SCG doživljava kao ozbiljan partner. To što jedan deo SCG sebe tako ne vidi predstavlja poseban problem.\nKada je reč o proceduri, stvari su, kako izgleda, malo komplikovanije. Tvrdnje iz Ministarstva pravde i finansija da o sporazumu ništa nisu znali opovrgnute su serijom dokumenata iz Ministarstva spoljnih poslova iz kojih se vidi da im je nacrt sporazuma dostavljen još početkom godine, te da je od Ministarstva pravde traženo mišljenje u vezi sa imunitetom, a od Ministarstva finansija u vezi sa oslobađanjem od carine. U listu "Danas" objavljeni su i odgovori pomenutih ministarstava, koji se uglavnom svode na to da je sporazum u redu, s tim što se zahtevaju izvesne manje izmene. Ministarstvo pravde, međutim, uzvraća udarac objavljivanjem (opet u "Danasu") svog dopisa od 4. maja ove godine, u kome se navodi niz novih primedaba u odnosu na sporazum i zahteva se njegova "potpuna stručna revizija".\nKOLATERALNA ŠTETA: Premijer Koštunica, kao najodgovornija ličnost u Vladi, do zaključenja ovog broja nije se oglasio, mada je njegova stranka izdala prilično oštro saopštenje u kome se kaže da se Drašković ogrešio o proceduru, ali se pažljivo izbegava kritika sadržaja sporazuma. To bi mogao biti signal da Vlada nema nameru da iskoristi ustavno pravo da predloži skupštini da ne ratifikuje sporazum, ili da ga jednostrano poništi. Opstanak samog Draškovića nešto je neizvesniji, s obzirom na to da je on sa Vladom u sporu oko celog niza pitanja, počevši od učešća kosovskih Srba u tamnošnjim institucijama do Draškovićevih optužbi da je Vlada kooptirala Miloševićev "zločinački aparat" u pravosuđu, policiji i BIA, umesto da ga demontira.\nBez obzira na sudbinu samog Draškovića, kao i na indicije da će sporazum ipak ostati na snazi, ne može se izbeći utisak da su od ove afere svi štetili, a koristi nije imao niko osim grlatih patriota. Dreka koja se digla zbog sporazuma svakako je doprla do sedišta NATO-a u Briselu, gde se postavlja pitanje da li se sa zemljom u kojoj ključni lideri nemaju ni minimum međusobne komunikacije može ozbiljno računati, a isto pitanje postavlja se i u EU-u. Zatim, Beograd je ovim sporom nehotice potkrepio tezu Podgorice da je državna zajednica nefunkcionalna i da je bolje sklapati aranžman sa suverenim republikama, odnosno priznati Crnoj Gori nezavisnost.\nTako je od sporazuma koji je trebalo da nas dovede za korak bliže Briselu načinjen kamen spoticanja i novi povod za unutrašnje podele i svađe koje Srbiju vuku unazad. Nada da se ovako nešto prvom prilikom neće ponoviti verovatno spada u neumeren optimizam.\nDejtonski sporazum (Vojni Aneks)\nVlada Savezne Republike Jugoslavije dozvoliće slobodan tranzit kopnom, železničkim prugama, putevima, kroz vodeni i vazdušni prostor, za sve osoblje, teret, opremu, robu i materijal svake vrste, uključujući municiju potrebnu NATO-u za sprovođenje operacije, na teritoriji SR Jugoslavije, uključujući vazdušni prostor i teritorijalne vode SR Jugoslavije.\nNATO se izuzima od podnošenja carinske dokumentacije, registracije i izdavanja dozvola. NATO-u je dozvoljeno da koristi aerodrome, puteve, pruge i luke bez plaćanja putarina ili bilo kakvih drugih troškova.\nSporazum iz Rambujea\nAneks A, tačka 8.\nNATO osoblje će uživati, kao i njihova vozila, brodovi, letilice i oprema, slobodan ulaz i neograničen prolaz kroz SRJ uključujući i odgovarajući vazdušni prostor i teritorijalne vode. To će obuhvatiti ali se neće ograničiti na pravo na logorovanje, manevre, smeštaj vojnika i korišćenje zemljišta ili objekata koji su neophodnia za podršku, trening ili operacije.\nNATO-u je dozvoljeno da koristi aerodrome, puteve, pruge i luke bez plaćanja putarina ili bilo kakvih drugih troškova. NATO neće, međutim, tražiti da bude izuzet od razumnih troškova za specifične usluge koje traži i dobija, ali se neće dozvoliti da operacije i pokreti zavise od plaćanja takvih usluga.\n(Napomena: identičan tekst deo je sporazuma u Kumanovu i Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN-a)\nSporazum Drašković–Hop Shefer\nSrbija i Crna Gora dozvoljava slobodan prolaz preko teritorije Srbije i Crne Gore, uključujući vazdušni prostor i teritorijalne vode Srbije i Crne Gore kopnenim, železničkim, drumskim, vodenim ili vazdušnim putem za sve osoblje i bilo koju vrstu tereta, opreme, robe i materijala, uključujući municiju, koji su potrebni NATO-u za izvođenje operacije.\nOrgani Srbije i Crne Gore olakšavaju svim adekvatnim sredstvima sve pokrete osoblja, vozila i materijala preko luka, aerodroma ili drumskim putem. NATO ne zahteva da bude izuzet od plaćanja razumne cene za tražene i pružene usluge, ali se neće dozvoliti ometanje tranzita o načinu plaćanja takvih usluga.


Predsednik Buš se protivi davanju širih odbrambenih ovlašćenja\nDemokrate u američkom Kongresu zahtevaju od predsednika Buša da povuče trupe iz Iraka jer bi, kako navode, u tom slučaju mogli da usmere vojnu snagu na borbu protiv terorista u Pakistanu i Avganistanu. Predsednik Buš poručuje da će blokirati bilo kakav pokušaj da se dodatno finansiranje za rat u Iraku poveže sa određivanjem datuma za povlačenje trupa.\nU svom nedeljnom radio obraćanju, demokrate su ponovo aplovale na predsednika Buša da povuče američke vojne snage iz Iraka. Kirsten Gilibrend je članica Predstavničkog doma iz države Njujork:\n«Kongres pokušava da nametne bolju od trenutne strategije administracije u vezi sa Irakom, kojom ćemo se efikasnije boriti protiv terorizma i kojom ćemo omogućiti stabilnost na Bliskom istoku. Iznova smo glasali za povlačenje trupa iz Iraka, za ustupanje patroliranja ulicama Iračanima i za fokusiranje na našu misiju protiv terorizma - i nećemo odustati».\nDemokrate su pred kraj ovogodišnjih zasedanja, popustile u nastojanjima da uslove odobrenje finansijskih fondova za rat povlačenjem trupa iz Iraka, zbog toga što je predsednik Buš zapretio da će staviti veto na bilo koji takav predlog. Republikanci su na kraju uspeli da izdejstvuju 70 milijardi dolara za finansiranje rata u Iraku i Avganistanu, bez uslova.\nPredsednik Buš se protivi davanju širih odbrambenih ovlašćenja, jer smatra da bi takve odredbe omogućile da se pokrenu sudske parnice protiv iračkih vlasti u vezi sa potražnjom obeštećenja iz vremena vladavine bivšeg diktatora Sadama Huseina. Buš je odbio da potpiše predlog tog zakona u petak, jer bi on, kako je rekao, ugrozio iračke resurse za milijarde dolara, koji su sada prema njegovim rečima «krucijalna spona u naporima za rekonstrukciju zemlje».\nU nedeljnom obraćanju naciji preko radija, predsednik Buš se u subotu fokusirao na unutrašnje teme, i ponovo pokušao da uveri Amerikance, koji su zabrinuti zbog problema sa kreditima i nekretninama, da je ekonomija u odličnom stanju.\n«Neki od vas brinu da li će moći da obezbede zdravstveno osiguranje za svoju porodicu. Neki ne znaju da li će moći da plate sledeću ratu za kuću, a neki su zabrinuti zbog rasta cena benzina i električne energije. Stoga očekujete da vaši predstavnici u Vašingtonu urade nešto o pitanju ekonomije i da vam ponude rešenje.»\nPredsednik dodaje da je Kongres odobrio dobar program u vezi sa energijom, koji je privremeno rešenje za povećanje poreskih obaveza srednje klase. Takođe je donet i zakon kojim se porodice štite od povećanja poreza, koje će uslediti kada banke smanje dugove od zajmova za kupovinu nekretnina.


1. Zaustavljanje i pregledanje vozila\nIako su mnogi sa negodovanjem dočekali ovu novinu, iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave za "Blic" kažu da komunalac neće moći da zaustavi vozilo ukoliko je to van njegovih nadležnosti.\nSituacije u kojima će komunalni milicajci primenjivati ovo ovlaćenje jesu, recimo, neovlašćeno odvoženje ili istovar zemlje, šuta, otpada i drugog materijala, čime se stvaraju deponije na javnim površinama. Takođe, tu je i kontrola nelegalnih taksi vozila.\n- Komunalni milicajac ne bi mogao da spreči počinioca koji na primer vozi šut i đubre s namerom da ga odloži van deponije ukoliko nema ovlašćenje da to vozilo zaustavi i pregleda. Važno je naglasiti da će komunalni milicajci imati mogućnost da zaustave i pregledaju vozilo samo po pitanju svojih nadležnosti. Ni u kom slučaju neće kontrolisati brzinu vozila, vezivanje pojasa ili druge stvari koje su u nadležnosti drugih organa ili službi - poručuju iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n2. Prikupljanje obaveštenja u cilju otkrivanja prekršaja i njihovih učinilaca\nOva stavka, takođe, se pominje kao novitet, ali - šta ona konkretno znači?\nIz resornog ministarstva daju primer: komunalni milicajac će moći da prikuplјa informacije i obaveštenja od građana kako bi, na primer, otkrio i sankcionisao počinica koji fekalnu kanalizaciju ispušta u reku ili koji svoje sugrađane uznemirava bukom.\nNOVA OVLAŠĆENJA KOMUNALNE MILICIJE Moći će da zaustavljaju vozila, rade u civilu, SNIMAJU PREKRŠIOCE\nKOMUNALCI NA STRUJU Komunalna policija uskoro dobija nova SPECIJALNA vozila\nKOMUNALNI KVIZ Zbog čega su komunalni policajci došli na Slaviju?\n3. Rad u civilu\nPripadnicima komunalne milicije biće omogućen rad u civilu izuzetno i isklјučivo po pismenom nalogu načelnika komunalne milicije i samo za poslove iz nadležnosti komunalne milicije. Radom u civilu omogućiće se da se uspostavi komunalni red posebno u oblastima bespravnog zauzeća javne površine, nelegalne prodaje, nelegalnog taksi prevoza, kao i buke u ugostitelјskim objektima.\n- Rad u uniformi se pokazao nedovolјno efikasnim u svim situacijama jer čim prekršioci uoče vozilo ili uniformisano lice, udalјavaju se sa lica mesta, zataškavaju prekršaj, što je onemogućavalo komunalnu policiju da takav prekršaj sankcioniše.\n4. Snimaju dokaze, ali i sebe\nKomunalna milicija može da snimi dokaz o komunalnom prekršaju i tako dokaže bilo kakvo remećenje komunalnog reda, poput parkiranja na pešačkim prelazima, tramvajskim šinama ili u žutoj traci, bacanja smeća, puštanje glasne muzike i druge komunalne prekršaje.\nPored ovoga, snimanje će dokumentovati i samo postupanje komunalnog milicionara, što je još jedan kontrolni mehanizam njihovog postupanja. Ovaj mehanizam preporučio je Zaštitnik građana, kako bi se sprečilo sporno postupanje komunalnih policajaca.\n5. Asistiranje inspektorima\nPrimera radi, komunalna milicija asistiraće lokalnim javnim službama i preduzećima, kao što je recimo, građevinska inspekcija, koja mora da zatvori neko bespravno gradilište. Mogu priteći u pomoć i, na primer, ekološkom inspektoru koji pokušava da spreči neko zagađenje.\n7. Kontrolisanje primene državnih simbola\nKomunalna milicija će vršiti kontrolu nad primenom zakona kojim se uređuje upotreba državnih simbola, osim u odnosu na državne organe, organe teritorijalne autonomije i jedinica lokalne samouprave.\nSuštinski, ovim se upotpunjuje pravna praznina, jer do sada nije bilo regulisano ko vrši nadzor nad primenom zakona kojim se uređuju državni simboli, i to kada se radi o privatnim, sportskim ili drugim objektima.\nVršenje kontrole nad primenom ovog zakona bilo je uređeno samo u odnosu na državne organe, organe teritorijalne autonomije, jedinica lokalne samouprave i imaoce javnih ovlašćenja, a sada je nadzor "kompletiran", zaduživanjem ove odgovornosti komunalcima.\n8. Upotreba sredstava primene sile - dobiće sprej\nPrimena sile suštinski nije novitet, ali jeste stavka koja budi negodovanje među građanima.\nKomunalci su i do sada imali mogućnost "upotrebe sredstava primene", ali samo u izuzetnim slučajevima, kada na drugi način nisu mogli da zaštite sebe ili druge od napada ili pokušaju bekstva.\nNovina je što je, pored službene palice, fizičke snage i sredstva za vezivanja, sad mogu da koriste i biber sprej.\nDok su obavljali zadatak KOMUNALCIMA SKINULI TABLICE sa automobila\nKomunalni policajci slikani u službenom vozilu koje takvo NIJE MOGLO NA ULICE\n- Posebno je uređena kontrola komunalne milicije koja se odnosi na upotrebu sredstava prinude. Ona se ogleda u obavezi podnošenja pismenog izveštaja načelniku o upotrebi sredstava prinude u roku od 24 časa, ali i policiji u roku od 48 časa. Takođe u slučaju neopravdane i nepravilne upotrebe sredstava prinude utvrđuje se odgovornost komunalnog minicionara, ali i ocenjuje upotreba sredstava prinude. Mere preduzimaju najkasnije u roku od 15 dana od dana podnošenja izveštaja o upotrebi sredstava prinude. Građani takođe, ukoliko se smatraju da su im povređena prava građana nezakonitom ili nepravilnom primenom ovlašćenja, mogu se žaliti komunalnoj miliciji - kažu iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n9. Svi prekršioci moraju da postupe po nalogu komunalnog miliconara\nOvo do sada nije bio slučaj, a upravo je ministar državne uprave i lokalne samouprave, Branko Ružić, ovaj novitet istakao kao jedan od važnijih.\nDakle, komunalni milicionar će moći da izda prekršajni nalog, podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, podnese prijavu nadležnom organu za učinjeno krivično delo.\n- Postupanje po nalogu komunalnog policajaca je bio nepohodno uvesti jer ako od neke službe očekujete da održava red, potrebno je dati joj mehaizme koji to omogućuje - poručuju iz ministarstva.\n10. Ukidanje ograničenja i broju komunalaca\nDosadašnje ograničenje, da na 5.000 građana "ide" jedan komunalac, sada se ukida. Nadležni smatraju da to nije dobar odnos da bi mogao da se očuva komunalni red.\n- Do sada su samo gradovi imali mogućnost da organizuju službe komunalne milicije i praksa je pokazala da je odnos jedan milicionar na 5.000 stanovnika nije dovoljan da se održi komunalni red, pogotovu u velikim gradovim poput Beograda.\nSvaka jedinica lokalne samouprave, koja se odluči da uspostavi ovu službu, prilagodiće broj komunalnih milicionara svojim potrebama i finansijskim mogućnostima.\n- Ovo je posebno značajno, jer se mogućnost formiranja službe komunalne milicije sada otvara i za opštine. Takođe, i na snazi su drugi propisi koji uređuju maksimalan broj zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave, pa nije neophodno da je broj zaposlenih u jednoj službi posebno uređuje - zaključuju za "Blic" iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nKOMUNALCI SAMO JEDNOM UPOTREBILI PALICU Tokom 2018. doveli u stanicu 29 lica, sedmoro sa LISICAMA\nŠTA SVE SMEJU KOMUNALNI POLICAJCI? Evo kada mogu da vas legitimišu, privedu ili čak i UPOTREBE SILU\nKOMUNALCI SA KAMERAMA Komunalni policajci vršiće i video-nadzor, dobiće nove automobile i BIĆE IH JOŠ VIŠE\nKada je u pitanju uniforma koju će komunalci nositi, ona će se razlikovati od mesta do mesta. U naredne tri godine svaka lokalna samouprava koja ima komunalnu miliciju samostalno će odrediti izgled i boju uniforme koja treba da sadrži lokalne specifičnosti, a koja će se razlikovati od policijske uniforme.\nTakođe, novo je i to što će jedan broj komunalnih miliconara morati da položi ispit za postupanje sa maloletnicima, imajući u vidu da rad sa njima zahteva posebne metode i pažnju, napominju iz ministarstva.\nBeogradski komunalci bili vredni prošle godine\nSamo u prošloj godini, komunalna policija (milicija) Grada Beograda formirala je ukupno oko 124.000 predmeta, odgovorili su na 59.720 poziva građana preko Beokom servisa, imali su 39.907 elektronskih prekršajnih naloga za nepropisno parkiranje i 41.657 za vožnju gradskim prevozom bez plaćene karte, i izrekli su 14.186 upozorenja u situacijama kada su radnje mogle da proizvedu prekršajni prestup.\nVlada usvojila Predlog zakona o komunalnoj MILICIJI\nPoslovni heroji budućnosti\nVrhovni komandant NATO snaga u Evropi general Tod Volters izjavio je da su "oružane snage Srbije cenjene u mirovnim misijama širom sveta" i da "srpska vojska pokazuje fleksibilnost, osećaj dužnosti i odlučnost da izvrši misiju".\n"VETAR ČUPAO DRVEĆE, LJUDI VRIŠTALI, KAO RATNO STANJE" Srpski turisti u Grčkoj u šoku nakon nevremena, roditelji MOLE ZA INFORMACIJE O DECI jer su linije u prekidu\nVetar koji čupa drveće i prevrće automobile, lomi stakla i sve pred sobom, vriska ljudi kao u ratnom stanju, neki su od prizora koji su zatekli naše turiste po Grčkim letovalištima.\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za obrazovanje Muamer Zukorlić kaže da sednica odbora na kojoj bi se raspravljalo o produženju roka takozvanim starim studentima za završetak školovanja može biti zakazana kada zvanično stigne predlog iz Vlade Srbije, odnosno Ministarstva prosvete.\nOD POSTA DO PRIČESTA Kako naši ljudi poste i šta znači biti PRAVI VERNIK\nNajveći broj naših ljudi posti tek nekoliko dana u godini. Nije malo ni onih koji, iako poste ceo Božićni ili Uskršnji post to čine samo radi čišćenja tela, skidanja kojeg kilograma ili pukog običaja. Ima i onih koji nakon posta uopšte i ne odu na pričest.\nRadnici Elektrodistribucije traže status službenog lica\nBEOGRAD - Oko 100 radnika "Elektrodistribucije Beograd" i "Elektroprivrede Srbije" protestvovali su danas ispred zgrade EDB-a u Masarikovoj 1, tražeći da zaposleni koji obavljaju poslove na terenu dobiju status službenog lica.


Izvor: NoviMagazin.rs, 23.Nov.2020, 23:54\nTurska je danas pozvala na razgovor najviše diplomatske predstavnike EU, Nemačke i Italije da bi im izrazila protest nakon što je nemački brod, deo misije EU koja obezbeđuje poštovanje embarga na oružje Libiji, presreo i pretresao turski brod u Sredozemnom moru.\nMinistarstvo spoljnih poslova Turske saopštilo je da je osoblje sa >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << nemačkog ratnog broda "Hamburg" juče helikopterom prebačeno na turski brod "Rozalin-A", koji je plovio ka Libiji, i više sati vršilo pretres, iako nije imalo dozvolu ni kapetana ni turske vlade za ukrcavanje.\nKapetan i posada su prisilno pretreseni i zadržani u jednom delu broda dok je nemački tim "na silu" pretraživao plovilo, navelo je tursko ministarstvo.\nNemačko ministarstvo odbrane saopštilo je da je Turska naredila obustavljanje pretrage i primorala nemačko osoblje da napusti brod pre nego što su završili posao.\nTokom pretrage nemački tim nije pronašao teret koji je u suprotnosti s embargom na oružje, rekao je novinarima portparol ministarstva odbrane Nemačke Kristijan Tils.\nTils je kazao da je nemački tim tražio dozvolu za ukrcavanje na turski brod i da je došao na brod helikopterom pošto nije dobio odgovor. Dodao je da je posada turskog broda bila "kooperativna".\nNemački zvaničnik je naveo da je naređenje da se tim ukrca na turski brod stiglo iz sedišta misije EU u Rimu.\nTursko ministarstvo je navelo da je osoblje nemačkog ratnog broda sprovelo pretragu iako je kapetan rekao šta turski brod nosi, i da je pretres okončan posle "upornog protivljenja" Ankare.\n"Protestujemo zbog tog čina koji je bio neodobren i sproveden na silu", naveo je portparol turskog ministarstva spoljnih poslova Hami Aksoj.\nTurska je i ranije kritikovala pomorsku misiju EU sa sedištem u Rimu, čiji je cilj da spreči isporuku oružja u Libiju. Ankara optužuje misiju EU da u libijskom građanskom ratu podržava snage komandanta Haftara Halife koje kontrolišu istok zemlje protiv jedinica međunarodno priznate vlade u Tripoliju. Turska podržava vladu u Tripoliju.\nU znak protesta zbog incidenta na Sredozemnom moru, Turska je pozvala na razgovor ambasadora Italije, otpravnika poslova nemačke ambasade u Ankari i izaslanika EU u Turskoj.\nTurski brod je posle pretresa nastavio put ka libijskom gradu Misrata.


Predsednik Thaçi: Francuska revolucija je bila početak promena iz korena u čitavom svetu - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednik Thaçi: Francuska revolucija je bila početak promena iz korena u čitavom svetu\nPriština, 14. jul 2018. godine – Predsednik Republike Kosovo, Hashim Thaçi je učestvovao na prijemu Francuske ambasade na Kosovu, koji je organizovan u čast Dana Bastilje, koji je nacionalni praznik u Francuskoj.\nPredsednik Thaçi je rekao da je ovo poseban dan za Francusku i ceo svet koji želi slobodu.\nFrancuska revolucija je, prema mišljenju predsednika Thaçija, bila početak promena iz korena, ne samo u Francuskoj, već u čitavom svetu.\n„Poruka koju je poslao Pariz, na Dan Bastilje, postala je poruka i težnja čitavom svetu koji voli slobodu. Sloboda, jednakost i bratstvo su postale želje svuda u svetu i u njihovom duhu su izgrađene države i društva u čitavom svetu. Ove vrednosti su bile i u srži težnji Kosova da postane slobodno i jednako sa drugim zemljama, u bratskom jedinstvu sa drugim narodima“, rekao je predsednik Thaçi.\nŠef države je istakao da ove vrednosti i principi ne pripadaju samo istoriji već i današnjici, i budućnosti.\nA iznad svega, prema mišljenju predsednika Thaçija naše angažovanje da uspostavimo i štitimo te vrednosti još uvek nije okončano.\n„Kada predsednik Makron traži reformaciju unutar EU, on traži i dalje jačanje slobode, jednakosti i bratstva među zemljama EU. Kada na Kosovu govorimo o normalizaciji odnosa sa Srbijom i izgradnji stabilnog mira u regionu Jugoistočne Evrope, govorimo o jačanju slobode, jednakosti i bratstva među našim narodima i državama. Zahvalni smo Francuskoj, svakom muškarcu i svakoj ženi, koji su doprineli da se i na Kosovu uspostave ove vrednosti“, rekao je predsednik Thaçi.\nPrvi čovek države je izrazio zahvalnost na podršci koju je Francuska dala izgradnji kosovske države i multietničkog i tolerantnog društva.\n„Srećan sam što smo izgradili sjajne bilateralne odnose i što nastavljamo da radimo na tome da produbimo saradnju i prijateljstvo. Dakle, na Dan Bastilje, prisećamo se borbi i žrtava koje smo podneli tokom istorije“, dodao je on.\nPredsednik Thaçi je ponovo istakao posvećenost naših građana i institucija državi, društvu, Evropi i svetu u kojem će svi ljudi, bez razlike, živeti srećno i dostojanstveno, slobodno i jednako.


Tijana je u posao ušla nakon što joj se otac vratio u Srbiju iz Australije, gde je živeo nekoliko godina i gde je bio u zatvoru upravo zbog šverca droge.\n- Tijana je do njegovog povratka u Srbiju bila normalna devojka, radila je čak u jednom bilijar klubu u Zemunu kao konobarica. Uvek je bila veoma atraktivna i privlačila je pažnju muškaraca. Tako se i smuvala sa komšijom Mandićem, sa kojom je u dužoj vezi. Pre nekoliko mesecu su raskinuli, ali su se ponovo pomirili. Tada je i Tijana ušla u posao sa tatom, a zatim je uvukla i Mandića, koji je u dvorištu imao radnju za proizvodnju sveća. Ta radnja je iskorišćena kao maska za laboratoriju ekstazija, koji se pripremao u šupi iza - kažu upućeni u istragu.\nOTAC I ĆERKA PRAVILI DROGU U OBLIKU SRCA Uhapšeni dok su svojim dilerima davali pošiljku\nĐANI, POLICAJAC I NARKO-STARLETA Šef "ekstazi laboratorije" iz Resnika ima VRLO INTERESANTNE PRIJATELJE\nU tom periodu, Tijana je izvršila i veliku fizičku transformaciju. Od atraktivne plavuše sa kratkom kosom, postala je zanosna dugokosa brineta. Sada je u pritvoru beogradskog Okružnog zatvora.\nU zatvoru je krajem prošle godine završila još jedna beogradska lepotica, klaberka Nina Prlja (25), koja je posle četiri meseca pritvora uspela da se izbori za "nanogicu".\nNina Prlja takođe je uhapšena u akciji SBPOK-a, i to kao deo grupe koja je u donjem vešu i telesnim šupljinama švercovala paketiće kokaina u Ujedinjene Arapske Emirate. Nina Prlja uhapšena je u svom stanu u Beogradu, i kod nje je nađen jedan paketić kokaina. Kao vođa grupe označen je Ivan Radović, vlasnik beogradske firme "Premijum konsalting lodžistik".\n- Prlja je često putovala u Dubai, gde je posećivala lukzusne hotele, modne revije i otmene žurke, otkriveno je tokom višemesečnog praćenja ove poznate beogradske klaberke.\nAnja Nikolić i njena majka Snežana\nAtraktivna Anja Nikolić (21) sa Tošinog bunara takođe je "zavšila" u pritvoru nakon što je u decembru prošle godine pomogla majci Snežani (47) da otmu i pretuku bivšeg radnika. Dve vlasnice auto-perionice i kafića otele su bivšeg radnika uz pomoć trojice saučesnika i tukle ga, jer je dao otkaz i našao novi posao.\nUhapšene su zbog iznude, a na sudu su tvrdile da je od njih ukrao sat i 100 evra. Snežana, kao organizator otmice na kraju je potpisala sporazum sa tužilaštvom o priznanju krivice i za to dobila kućni pritvor, dok je Anja, kao i ostali saučesnici osuđena na uslovnu kaznu zatvora.\nI zanosna Nišlijka Milica Dimitrijević (28) našla se u svetu kriminala, i to zbog najtežeg krivičnog dela - ubistva.\nUbistvo je počinjeno 5. novembra u Niškoj Banji, kada je hicima iz pištolja ubijen vlasnik "DND" vile Dejan Dejančić (51), a teško ranjen Dejan Jovanović (42). Milica, koja je radila u vili kao sobarica, tada je pred policijom "glumila za Oskara". Kao "jedini svedok" zločina, Milica je policajcima na uviđaju ispričala da se slučajno zatekla u momentu kada Jovanović pucao u Dejančića, a zatim sebi u glavu. Međutim, forenzičare koji su radili na slučaju Milica nije uspela da prevari. Njen DNK trag nađen je na pištolju kojim je izvršen zločin, a ona je uhapšena 26. decembra. Dve nedelje kasnije, Jovanović, koji je sve vreme bio u komi, umro je u bolnici. Motiv zločina još nije poznat.\nSOBARICA IZ PAKLA PREVARILA POLIGRAF Milicu Dimitrijević razotkrili barut i DNK na pištolju, a sumnja se da je imala i saučesnika\nNajpoznatija osuđena lepotica, koja se poslednjih dana ponovo pominje u srpskoj javnosti je Slobodanka Boba Tošić (30), bivša "Plejbojeva" zečica i misica BiH, koja je u Sarajevu osuđena zbog pomaganja u ubistvu poznatog kriminalca Đorđa Ždrala.\nTošićeva je osuđena na dve i po godine zatvora, a na izdržavanje kazne je trebalo da ode iz kućnog pritvora. Tošićeva je, međuztim pobegla i to, kako se nedavno saznalo u Beograd gde je našla zaštitu kod poslanika SPO Žike Gojkovića.\n"PUCAJU PROZORI, VATRA IZBIJA NAPOLJE" Goreo hotel u Niškoj Banji (VIDEO)


Naučnici objasnili zašto sanjamo da PROPADAMO u snu\nM. K. 31. januara 2021. 06:02\nBilo da ste skloni intenzivnim snovima tokom spavanja, ili sanjate retko, ili se pak tih snova ne sećate, ono što pretpostavljamo da su svi ponekad iskusili jeste čudan osećaj koji nas trgne iz sna, a to je zapravo utisak kao da naglo propadamo kroz provaliju. Ono što je interesantno jeste da za to postoji naučno objašnjenje.\nS obzirom na to da nas svesnost „napušta“ kada zaspimo, tokom sna naš mozak počinje da radi po drugačijem principu. Upravo tokom prelazne faze, dok napuštamo to svesno stanje, moguće su ovakve pojave, poput osećaja propadanja, koji nas naglo probudi i uplaši.\nSkoro po pravilu se javlja dok još uvek nismo učvrstili san. Kako naučnici objašnjavaju, to je zapravo posledica tzv. mioklonskog spazma, kada se grče mišići, pojedinačno ili u grupi. Kada se mišići u ovoj fazi sna zgrče, dolazi do osećaja propadanja, koji nas trgne. Ovakva pojava se stručno naziva i hipnagoška halucinacija.\nSaveti koji vam mogu biti od pomoći\nPostoje i pretpostavke koji su to sve mogući realni uzroci koji dovode do spazama, odnosno do hipnagoških halucinacija. Ovo su neke od njih:\nUkoliko ste se bavili sportom, rekreacijom, radili vežbe, relativno neposredno pred spavanje, a naročito ako je to bilo intenzivno, to je jedan o verovatnih uzroka koji dovodi do opisane pojave.\nUkoliko na spavanje idete sa brigama koje vas more, to direktno utiče na vaš mozak da duže ostaje budnim, iako ste vi u polusnu, te to produžava period ulaska u čvrst san, čime je upravo i veća mogućnost za pojavu spazama odnosno osećaja propadanja.\nOsećaj propadanja nije ništa neobično niti nešto što treba da vas brine, ali svakako ono što treba da činite jeste da povedete računa o svojoj večernjoj rutini.


Press Online :: Politika :: Vučić: Srbija i Crna Gora da prevaziđu trenutne tenzije\nOn je najavio da će sutra, na sastanku sa predstavnicima Srba iz regiona, razgovarati i sa predstavnicima srpskog naroda iz Crne Gore, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika.\nZahvaljujući ambasadoru na predanom radu tokom diplomatskog mandata u Beogradu, Vučić je naglasio da će nastaviti da promoviše stabilnost u regionu, vodeći politiku mira i saradnje na Zapadnom Balkanu.\nPredsednik Vučić i ambasador Mićunović su se saglasili da bi dve zemlje trebalo da nastave sa medjusobnom podrškom u procesu evrointegracija, kao i da prioritet daju infrastrukturnom povezivanju i ekonomskoj saradnji.\nVučić je ambasadoru Mićunoviću, na oproštaju, poželeo dobro zdravlje i ličnu sreću, kao i mnogo uspeha u profesionalnom radu.\nAmbasador Mićunović je zahvalio na podršci, koju je, tokom boravka u Beogradu, imao od predsednika Vučića i srpskih vlasti, navodi se u saopštenju.


Grci se ne slažu sa imenom "Ilindenska Makedonija" | Kodex.ME\nGrci se ne slažu sa imenom "Ilindenska Makedonija"\nGrčka vlada saopštila je da predlog za rješenja spora oko imena Makedonije treba da sadrži geografsku ili vremensku odrednicu.\n20. 05. 2018 - 10:10 Autor: Kodex\nMeđutim, grčki politički lideri koje je premijer Aleksis Cipras informisao o tome, odbacili su makedonski predlog. Takođe, kako ocjenjuje AP, sama grčka vlada, u saopštenju povodom izjave Zaeva, izbjegla je da navede tačan predlog naziva.\nTo znači da Makedonci ne mogu jednostavno da zovu svoju zemlju "Makedonija" u domaćoj upotrebi, dok bi za međunarodnu upotrebu koristili drugo ime, navodi AP.\n"Mi ipak ohrabrujemo naše susjede da nastave da rade na pronalaženju opšte prihvatljivog imena sa geografskom ili vremenskom odrednicom, kao što predviđa i paket predloga koje je iznio specijalni izaslanik UN Metju Nimic", navodi grčka vlada.


Niška televizija » Šulc poručio Ciprasu da ne ugrožava jedinstvo EU\nŠulc poručio Ciprasu da ne ugrožava jedinstvo EU\nObjavljeno 08.04.2015. 11:06\nBRISEL – Predsednik Evropskog parlamenta Martin Šulc pozvao je grčkog premijera Aleksisa Ciprasa da ne „ugrožava jedinstvo Evropske unije“ tokom svoje posete Rusiji.\nCipras, koji danas stiže u dvodnevnu posetu zvaničnoj Moskvi, trebalo bi da se sastane sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, premijerom Dmitrijem Medvedevim, predsedavajućim ruske Dume Sergejem Nariškinom i poglavarom Ruske pravoslavne crkve patrijarhom Kirilom, preneo je sajt „Sputnjik“.\nPrema navodima Ciprasove pres službe, grčki premijer će u Moskvi sa ruskim zvaničnicima razgovarati o bilateralnoj saradnji u sektoru trgovine, investicija, energetike, turizma, kulture i obrazovanja, a mediji spekulišu i da bi Cipras mogao da zatraži od Rusije ekonomsku pomoć.\nŠulc je u intervjuu nemačkom listu „Bild“ rekao: „Ne znam da li će Rusija obezbediti Grčkoj finansijsku pomoć, niti kad bi to moglo da se dogodi. Ali mogu da savetujem Ciprasu da ne ugrožava jedinstvo Evropske unije.“\nDug Grčke prema kreditorima, koje čine Međunarodni monetarni fond, Evropska unija i Evropska centralna banka, iznosi oko 270 miliona dolara, a Atina samo ove godine treba da isplati 22,5 miliona dolara na ime kamata.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov je izjavio da će to biti „radna poseta i radni razgovori“ i dodao da će se Putin i Cipras ponovo sastati 9. maja, ali će taj sastanak imati „ceremonijalni i memorijalni deo posvećen Danu pobede“.\nRusija i Grčka imaju puno zajedničkih interesa i zato na predstojećem sastanku lideri planiraju da razgovaraju o velikom broju tema od bilateralnog značaja, rekao je Peskov, dodavši da ne isključuje mogućnost da će Cipras i Putin razgovarati i o embargu na uvoz hrane.\nJoš jedna od tema razgovora Putina i Ciprasa bi moglo da bude odobravanje zvaničnoj Atini novih zajmova i popusta na cenu gasa, navodi Tas s.\nTanjug 08.04.2015 08:58\nNemačka duguje Grčkoj 279 milijardi evra\nDžihadisti na samo pet kilometara od Asadove palate


Objavljeno 06 jun 2008\nPolitika za mlade / omladinska politika – predstavlja skup načela, vrednosti, stavova, ciljeva i akcija u svrhu poboljšanja kvalitete života mladih. Nosioci politike za mlade mogu biti vlasti, javne institucije, nevladine organizacije, organizacije mladih...Kreiranje omladinske politike se često vidi kao izraz sistemske brige za mlade. Na nivou lokalne zajednice i na nacionalnom nivou ono nosi brojne prednosti kao što su: ciljano rešavanje potreba i problema mladih, priprema mladih da budu odgovorni građani, jer zadovoljni i dobro obrazovani građani donose napredak društvu u kome žive, i druge. Omladinsku politiku uglavnom zajedno kreiraju zakonodavna i izvršna vlast, stručnjaci iz raznih oblasti, aktivni mladi iz organizacija, podmladaka političkih stranaka, đačkih parlamenata, studentskih udruženja, neformalnih grupa, kao i uspešni pojedinci.\nNacionalna strategija za mlade – dokument nacionalne politike prema mladima, koji definiše odnos društva prema mladima\nLokalni akcioni plan za mlade – dokument vlasti o razvoju lokalne politike za mlade; višegodišnja strategija za mlade koja može biti na pokrajinskom, gradskom ili opštinskom nivou - formuliše mere za rešavanje definisanih problema sa kojima se mladi najčešće susreću u raznim oblastima (obrazovanje, zapošljavanje, zdravlje, kultura i slobodno vreme, aktivno uključivanje mladih u društvo i izgradnja civilnog društva, volonterizam, mobilnost i informisanje mladih, ekologija, održivi razvoj i socijalna politika prema mladima).\nKlub za mlade / omladinski klub – prostor otvoren za mlade, koji nude različite sadržaje za mlade\nOrganizacije mladih – svi oblici samoorganiziranja mladih; uključuju podmladke političkih stranaka, udruženja mladih, udruženja za mlade, klubove za mlade, inicijative mladih, đački parlamenti, studentske organizacije, neformalne inicijative mladih, zadruge mladih\nUdruženja mladih – udruženja građana/ki registrirana prema Zakonu i koja su fokusirana u svom radu na potrebe mladih; načelna razlika od udruženja za mlade jeste to što udruženja mladih vode mladi koji su demokratski izabrani od članstva udruženja.\nPodmladak političke stranke – subjekt koji unutar političke stranke, okuplja mlade članove te stranke; radi u skladu sa Statutom te političke stranke\nStudentska udruženja – udruženja mladih koja se bave pitanjaima visokog obrazovanja\nNeformalna grupa mladih – inicijative od strane dve ili više mladih osoba koje su usmerene prema određenom cilju kojim se poboljšava kvaliteta građana ( nemaju status pravnog lica)\nUčenički parlament – demokratski izabrana struktura od strane učenika srednje/osnovne škole koja savetuje obrazovne institucije ( nemaju status pravnog lica)


Specijalista Ermin Čehić: Prijedlog zakona o humanoj reprodukciji je nazadan i štetan za pacijente - Zenicablog\nSpecijalista Ermin Čehić: Prijedlog zakona o humanoj reprodukciji je nazadan i štetan za pacijente – Medicinski potpomognuta oplodnja predstavlja skup radnji i postupaka kojim se nastoji pomoći parovima kojima je potrebna pomoć prilikom začeća i/ili iznošenja trudnoće kako bi došli do željenog potomstva. Zakonske regulative u zemljama regije su u skladu s vremenom i tehnologijama, dok naši nacrti zakona BiH vraćaju 30 godina unazad, poručuju stručnjaci.\nPrijedlozi, a zatim i nacrti zakona o kojima se raspravlja u našoj državi uvijek su privlačili dosta pažnje stručnjaka u profesijama kojih se tiču. Načelnik jedine javne službe za humanu reprodukciju u BiH i specijalista ginekologije i akušerstva, subspecijalista humane reprodukcije Ermin Čehić u razgovoru za Klix.ba je kazao kako humana reprodukcija obuhvata niz procedura i postupaka koje zahtijeva Evropska unija.\n“To je čitav niz procedura i postupaka, a pravo na potomstvo spada u temeljna ljudska prava, zagarantovano je Evropskom poveljom te je to razlog zbog kojeg EU pritišće da se i u BiH donese taj zakon”, kazao je Čehić.\nOn je učestvovao u kreiranju prvog prijedloga zakona na nivou Federacije Bosne i Hercegovine koji je 2014. godine pao zbog nedostatka kvoruma. Učestvovao je i u radnom timu gender komisije pri Parlamentarnoj skupštini BiH kada je donesen krovni prijedlog zakona, a obračun ekonomskih troškova prepustili su ministarstvima Federacije BiH i Brčko distrikta. Međutim, s obzirom na to da je Evropska unija tražila zajedničku zbirnu bazu na nivou cijele Bosne i Hercegovine, zakon ni tada nije prošao.\nDanašnji prijedlozi i nacrti zakona Bosnu i Hercegovinu vraćaju 30 godina unazad.\n“Zakon koji je iz 2014. predložio je SDP. On je iz forme prijedloga vraćen u nacrt i prošao je proceduru Parlamenta FBiH, a i Ministarstvo zdravstva dalo je prijedlog zakona koji je restriktivan i gori nego prijeratni koji je bio na nivou Jugoslavije”, izjavio je Čehić za Klix.ba te dodao:\n“Zakon koji predlaže Vlada FBiH onemogućava tehnološki razvijene postupke koji se rade i primjenjuju u praksi i time ostavlja probleme 40 posto pacijenata neriješenim, čime novac direktno iz BiH šalju u Srbiju, Hrvatsku pa i Sloveniju”.\nS obzirom na to da je učestvovao u kreiranju Zakona o potpomognutoj oplodnji na nivou Srbije i Slovenije, Čehić ističe kako su regija i Evropska unija dosta ispred nas.\n“U Srbiji imaju najmoderniji zakon u našem regionu i svi naši pacijenti će ići u drugu državu, a tek ćemo onda mijenjati zakon. Da li je to nekome cilj ili žele poboljšati posao privatnim ustanovama kojih je sve više, ne znam, ali time bismo gubili milione KM godišnje”, dodao je Čehić.\nU Centru za humanu reprodukciju u Zenici, koja predstavlja jedinu javnu instituciju na nivou Bosne i Hercegovine, godišnje pomoć zatraži više od 500 pacijenata.\nU prosjeku, troškovi u Centru za humanu reprodukciju u Zenici iznose od 2.000 do 4.000 KM, a u privatnim institucijama postupak košta između 8.000 i 10.000 KM.\nKantoni su uspjeli donijeti pojedine zakone da pomognu sufinansiranje troškova pacijentima, ali to su mali iznosi pomoći s obzirom na troškove koje pacijenti imaju.\n“Novi zakon bi regulirao oblasti i dao pacijentima pravo na broj postupaka, dok to sada uopće nije regulirano na nivou Federacije, već na nivou kantona. Novi zakon koji predlaže Vlada bi nas vratio 30 godina unazad, jer nemamo kontrolu postupaka, ono što je rutina u svijetu, i lično mislim da bi bio štetan za struku i pacijente. Zakon SDP-a je plod kompromisa i moglo bi se nešto uraditi. Zakoni se mijenjaju, to je živa materija jer se tehnologija mijenja svakim danom”, dodaje naš sagovornik.\nPrema njegovom mišljenju, zakon koji predlaže Vlada FBiH bi diskriminirao pojedine pacijente, a za kraj je dodao kako je bitno da BiH bude ukorak s regijom.\nTagovibih Ermin Čehić fbih humana reprodukcija novac oplodnja parovi prijedlog region savjet specijalista zakon


Nemački aerodrom traži radnike iz jugoistočne Evrope za posao u Nemačkoj - Šljaka Karijera\nadmin 20. aprila 2018. 20. aprila 2018. 8\naerodrom, Nemačka, posao\nDok nemački poslodavci vapiju za stotinama hiljada radnika, i do nas stižu najrazličitije ponude za posao u Nemačkoj. Ali, ovo je jedna koja se svojom atraktivnošću i perspektivom ističe. Čuveni frankfurtski aerodrom obelodanio je svoju nameru da zaposli radnike iz našeg regiona i tako upotpuni svoj tim.\nFrankfurtski aerodrom, najveći u Nemačkoj, po obimu ostvarenog prometa nalazi se medju pet najvećih u Evropi, a i u svetskim okvirima kotira se vrlo visoko – to je trinaesti aerodrom na svetu po broju putnika koje servisira. Ilustracije radi, samo u prošloj godini kroz aerodrom je prošlo 64,5 miliona putnika.\nNo, opšte prisutni problem nedostatka radne snage nije zaobišao ni kompaniju Fraport koja upravlja frankfurtskim aerodromom. Prema pisanju nemačkih portala, Fraportu i kompanijama ćerkama nedostaje oko 2.000 radnika, odnosno od gotovo 20.000 radnih mesta koliko je potrebno za normalno funkcionisanje tako velikog sistema, svako deseto radno mesto je nepopunjeno.\nKako se sezona godišnjih odmora bliži, problem postaje još veći, pa je Fraport odlučio da radnike potraži u zemljama Jugoistočne Evrope. Šef ljudskih resusrsa frankfurtskog aerodroma Mihael Miler izjavio je za DPA da želi direktan kontakt sa radnicima iz Grčke, Hrvatske, Bugarske, pa i Srbije, koji su zainteresovani za rad na aerodromu u Frankfurtu. Napomenuo je da su potrebni kako stručnjaci u oblasti avio saobraćaja, tako i servisno osoblje.\nVeć ovog meseca Fraport planira da iznese svoju ponudu, očekujući od kandidata da raspolažu osnovnim znanjem nemačkog ili engleskog jezika. Planiraju da ove godine zaposle stotinu radnika, a naredne mnogo više.\nŠta Fraport nudi radnicima?\nZa poslove za koje se ne zahteva posebna stručnost, kao što je nošenje putničkog prtljaga, Fraport je spreman da plati od 25.000 do 30.000 evra godišnje, u bruto iznosu. Ova zarada bi bila viša od minimalne zarade u Nemačkoj, pa je Mihael Miler to pojasnio, ističući da je kompanija spremna da radnicima obezbedi plaćeni smeštaj u obližnjim hotelima, kao i u zakupljenim modernim stanovima u Kelsterbahu, predgradju Frankfurta. To bi budućim radnicima bilo vrlo značajno, inajući u vidu da su cene najma stanova u Frankfurtu i okolini vrlo visoke.\nU okviru aerodroma u Frankfurtu posluju i druge kompanije, tako da je na aerodromu preko osamdeset hiljada radnika.\nObrazlažući opredeljenje za radnike iz zemalja Jugoistočne Evrope, Mihael Miler, šef ljudskih resursa je istakao da ne nameravaju da angažuju sezonske radnike, već da platom, obezbedjenim smeštajem i drugim pogodnostima privuku i zadrže radnike za duži period. Tako bi se Fraport angažovao i oko spajanja porodica radnika, unapredjivao uslove socijalnog, društvenog i kulturnog života novozaposlenih.\n( izvor: Index )\nmilomirkadragojlovic@yahoo.com 27. aprila 2018. Reply\nkako da se aplicira za poslove oko prtljaga sa z\nznanjem engleskog jezika na frankfurtski aerodrom\nČamilj 18. maja 2019. Reply\nRade 1. novembra 2019. Reply\nI m interested,i worked on ramp at Munich airport.Thank u\nBranislav 1. maja 2018. Reply\nSmer – vodoinstalater\nAvdula Saqipi 6. jula 2018. Reply\nJa sam masinski inzenjer smer termoenergetika zanima me posao u nemacku nemacki jezik malo umem da vratim ali vise razumem, bavim se sa vodom i grejanjem u srbiju\nmilos 31. oktobra 2018. Reply\nKako aplicirati za posao na aerodromu u Franfruktu ili gde god,koji ste pomenuli,hvala\nfilip 8. novembra 2018. Reply\ninfo@loschpersonal.de nije frankfurt ali jeste minhen, stutgart, memingem i jos nekih par manjih gradova. Pokusaj…


Za svetski dan Dišenove mišićne distrofije Udruženje DMD Srbija poslalo je poruku građanima o toj bolesti i o akcijama koje danas organizuje, ove godine onlajn zbog epidemiološke situacije.\nCrvene balone nade ove godine će pustiti preko društvenih mreža i ovim putem poziva građane da naprave fotografiju, kratak snimak, crtež, kolaž sa motivom crvenog balona. Više informacija o akciji možete naći na Fejsbuk stranici udruženja.\nDanas će crvenom bojom – koja je boja svetskog dana Dišenove mišićne distrofije – sijati noćno osvetljenje u nekoliko gradova i opština Srbije, biće osvetljena kupola Skupštine Srbije, ali i Palata „Albanija“, Most na Adi, Brankov most i Avalski toranj u Beogradu, zgrada Narodnog pozorišta u Nišu, kao i zgrade opština u Bečeju i Užicu.\nOvaj vid akcije je pokrenula svetska DMD organizacija UPPMD, čija je članica i Udruženje DMD Srbija.\nOd osnivanja udruženja u Srbiji „kao naše lično oružje u borbi protiv ove opake bolesti izabrali smo muziku i postali jedinstveni po tome. Ove godine iz opravdanih razloga ne možemo organizovati koncert, već ćemo obeležiti kroz objedinjeni video snimak sa koncerata Neko kao ti koji će do kraja septembra biti objavljen na našem sajtu i youtube kanalu. Simbolično, pustićemo crvene balone i muziku za naše dečake i priključiti se svetskoj akciji Zajedno smo jači“, saopšteno je iz DMD Srbija.\nOve godine u organizaciji UPPMD-a postoji i video „Zajedno smo jači“ koji prati ovu akciju (https://www.youtube.com/watch?v=u2G6bM6Q-d4).\nDišenova mišićna distrofija (DMD) je X-vezani recesivni poremećaj i jedno od najčešćih retkih neuromišićnih oboljenja. Ovim oboljenjem uglavnom su pogođeni muškarci/dečaci. Karakteristika ove bolesti je ubrzano propadanje mišića usled nedostatka proteina distrofin u organizmu. Bolest se javlja kod 1 od 3.500 muške novorođenčadi, a procenjuje se da u Srbiji od Dišenove mišićne distrofije trenutno boluje preko dve stotine dečaka.\nTok bolesti je takav da oboleli oko 12. godine počinju da koriste kolica, zbog propadanja mišića prva funkcija koju izgube je hod. Životni vek obolelih je do kasnih dvadesetih, ali velik broj ne doživi ni 20. rođendan.\nUdruženje DMD Srbija oformili su roditelji čija deca boluju od DMD. Glavni ciljevi organizacije su podrška osobama obolelim od Dišenove mišićne distrofije i njihovim porodicama, kao i povezivanje međunarodnih kliničkih ispitivanja sa relevantnim dečjim klinikama u Srbiji i uključivanje pacijenata iz Srbije u klinička ispitivanja lekova specijalizovanih za potencijalno lečenje Dišenove mišićne distrofije.\nKlinička ispitivanja za dva leka su već pokrenuta na Klinici za neurologiju i psihijatriju za decu i omladinu u Beogradu. Udruženje je od prikupljenih sredstava opremilo tu kliniku za pokretanje studija i time unapredilo lečenje i negu dece koja se prate na klinici.\nPoslednji put izmenjeno 07 septembar 2020\nViše iz ove kategorije « Informacije o koronavirusu: Zvanično nema pozitivnih na brzom testu\tKoronavirus u Bečeju: Zvanično dan bez novih slučajeva »


RTV Puls | NAJAVA IZ PRIŠTINE - PROBNE TABLICE ZA VOZILA IZ SRBIJE\nPRIŠTINA, 15.septembar - Kosovski premijer Aljbin Kurti nakon sastanka sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel u Tirani, ponovio je da će Priština uvesti recipročne mere prema Beogradu, od kojih će se prva odnositi na registarske tablice, prenosi Euronews Srbija.\nPotpredsednik kosovske vlade Besnik Bisljimi ranije je najavio da Kosovo neće prihvatiti produženje privremenog sporazuma o registarskim tablicama posle 15. septembra, kada ističe rok njegovog važenja.\nSa druge strane, vozila koja izlaze sa Kosova i idu put Srbije, imala su dve vrste tablica. Prva vrsta je sa oznakom "KS" koje su statusno neutralne i koje su važile još iz perioda kada Kosovo nije jednostrano proglasilo nezavisnost i sa tim tablicama ulazak na teritoriju Srbije bio je moguć bez posebnih dokumenata.\nSa drugim tablicama koje su sa oznakom "RKS", odnosno, tablice Republike Kosovo, ulazak u Srbiju nije moguć. U tom slučaju se uzimaju probne tablice koje za 60 dana koštaju 400 dinara.\nSada su kosovske vlasti najavile da će uraditi isto i sa tablicama gradova Srbije, pa ako se na Kosovo krene sa beogradskim ili na primer kruševačkim tablicama, vozila na osnovu tog reciprociteta moraju da uzmu probne tablice za koje se još ne zna ni koliko će da koštaju ni koliko će da važe.\nInače, kosovske vlasti su nerado prihvatile te "KS" tablice.


Evropljani baš i (ne) vole EU\nIzvor: B92, 26.Apr.2019, 11:10\nBrisel -- Ako bi se danas u državama članica EU održao referendum o članstvo u EU u Velikoj Britaniji, Češkoj i Italiji ne bi bila postignuta većina koja bi glasala "za".\nKako prenosi portal Euroaktiv, na osnovu podataka Evrobarometra koje je objavio Evropski parlament, manje od polovine, 45 odsto Britanaca, 47 odsto Čeha i 49 odsto Italijana, podržalo bi članstvo u EU, dok bi za napuštanje Unije bilo 37 odsto Britanaca, 24 odsto Čeha i 19 odsto Italijana.\nBroj neopredeljenih glasača, prema navodima Evrostata, bio bi 32 odsto u Italiji, 29 odsto u Češkoj i 18 odsto u Velikoj Britaniji. Međutim, velika većina građana Evropske unije i dalje bi glasala da ostane deo evropske porodice.\nBRITANCI NISU JEDINI: EU ne bi podržali ni Česi, ni Italijani na referendumu, a u ovim zemljama bi bilo tesno!\nIzvor: Kurir, 26.Apr.2019\nAko bi se danas u državama-članica Evropske unije održao referendum o članstvu u Uniji, u Velikoj Britaniji, Češkoj i Italiji ne bi bila postignuta većina koja bi glasala "za", prenosi portal Euroaktiv.


► Usvojen budžet Kosova\n29.12.2014 | 12:17h ► 21:04h Priština\nSkupština Kosova usvojila je večaras predlog budzeta za 2015. godinu kojim su predviđena sredstva u iznosu od milijardu i 682 miliona evra.\nBudzet je usvojen sa 69 glasova za, dok je protiv bilo 20 poslanika, a troje uzdržano.\nSednici i glasanju nije prisustvovalo devet poslanika Srpske liste koji su odbili da učestvuju u raspravi, zbog kako su ocenili, nedostatka finansijskih sredstava za ostvarivanje prioriteta koje ima ta lista.\nPre napuštanja sednice, potpredsednica kosovskog parlamenta Jasmina Živković rekla je da će svi procesi za koje se Srpska lista zalaže biti nemogući zbog nedostatka sredstava.\nOna je istakla da su prioriteti Srpske liste povratak, funkcionisanje lokalnih samouprava u srpskim sredinama i formiranje Zajednice srpskih opština.\nNajviše polemike na sednici bilo je oko povećanja ličnih primanja zaposlenih u javnom sektoru.\nPremijer Kosova Isa Mustafa rekao je da je za te namene neophodno oko 127 miliona evra i da je ta sredstva "nemoguće obezbediti obzirom na ekonomsku situaciju na Kosovu".\nPoslanici opozicije žestoko su kritikovali predlog Zakona o budzetu, jer ga smatraju neprihvatljivim, pošto ne obezbeđuje ekonomski razvoj i rešavanje mnogobrojnih problema sa kojima se suočava kosovsko društvo.\nVladajuće koalicione partije branile su predlog budžeta, istakavši da je zasnovan na realnim mogućnostima kosovske privrede.\nU pauzi zasedanja održani su sastanci skupštinskih komisija koja su još jednom razmotrila predlog Zakona o budžetu.\nPredsednik Komisije za budžet i financija, poslanik Demokratskog saveza Kosova Nser Osmani rekao je da komisija nije mogla da prihvati ni jedan amandman pošto predloženi amandmani nisu ispunjvali potrebnu zakonsku formu.\nautor: VS/SA\tizvor: Beta\nSkupština Kosova usvojila je danas rezoluciju o političkom i građanskom jedinstvu u odbrani vrednosti naroda Kosova koji je predložila poslanica Alijanse novo Kosovo Mirljinda Sopi.


A šta ćemo dan poslije eventualnog referenduma? - informativa.ba\nIntervju A šta ćemo dan poslije eventualnog referenduma?\nA šta ćemo dan poslije eventualnog referenduma?\nČlan Predsjedništva BiH i lider Partije demokratskog progresa Mladen Ivanić smatra nespornim da postoje problemi u radu suda i tužilaštva u BiH, ali ne vidi referendum kao najbolje rješenje, jer bi, kaže, mogao da posluži i za otvaranje pitanja promjene Dejtonskog sporazuma, što svakako ne bi bilo u interesu Srba i Republike Srpske.\nIvanić je u intervjuu Tanjugu rekao da dijeli stavove predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika, koji je inicirao referendum, o karakteru, ponašanju i praksi suda i tužilaštva u BiH, kao i da smatra da su te institucije bile sredstvo za pokušaj eliminacije uticaja srpskih i hrvatskih političara.\n"To je sud koji je korišćen da se napravi slika o ratnim zločinima u BiH, jer je dominantno, gotovo isključivo, osuđivao Srbe, a gotovo nikoga za zločine nad Srbima", rekao je Ivanić.\nJasno je da bi odgovor građana na referendumu bio "ne" i to u najvišem mogućem procentu, ali se postavlja pitanje šta poslije toga, kaže Ivanić.\n"Moramo znati šta vlast planira da uradi poslije referenduma, ali oni to nisu rekli i mislim i da ne znaju. Stičem utisak da referendum koriste za neku političku promociju, a ne za to da se nešto stvarno desi i zato je moj stav oprezan", rekao je Ivanić.\nOn je ocijenio da veliki broj zemalja želi da iskoristi referendum kako bi se otvorilo pitanje promjene Dejtonskog sporazuma, odnosno kao alibi da takva BiH ne može da funkciniše, što Republici Srpskoj nikako nije u interesu.\nIvanić je protiv promjene Dejtona i smatra da RS nema nijedan razlog da bilo koga provocira da se u tu priču uđe, budući da bi promjene Dejtona vodile do veće centralizacije BiH i eliminacije prava entitetskog glasanja, kao jedinog mehanizma koji čuva ravnopravnost RS.\n"Taj mehanizam nama garantuje da bez srpskog glasa nema nikave odluke u BIH i to je najveća vrijednost koju ni pod koju cijenu ne smijemo ugroziti", kaže Ivanić.\nSmatra da bi se odmah po otvaranju pitanja promjene Dejtona pojavile tri vizije BiH - iz Sarajeva, Banjaluke i Mostara.\n"Prva u Sarajevu, a to je BiH bez entiteta. Druga u Banjaluci, a to je nezavisna Republika Srpska, a treća u Mostaru - treći entitet. Ako znate u startu da imate tri vizije koje se ne mogu usaglasiiti - zašto tu temu uopšte otvarate", kaže Ivanić.\nIvanić dodaje i da bi Srbija, kao jedna od potpisnica Dejtonskog sporazuma, mogla da očekuje pritiske da se ide u tom prvacu, ukoliko se, kaže, na vrijeme ne zaustave neki potezi vlade u Banjaluci.\nOn pojedine Dodikove poteze smatra avanturističkim, što narodu, kaže, lijepo zvuči, ali se pribojava da to mogu "da budu samo izazovi za međunarodne institucije koje će krenuti u promjenu Dejtona, što može ići samo na štetu RS".\nIvanić dodaje da će lično učiniti sve i voditi politiku koja će pokazati da BiH može funkcionisati pod dejtonskim uređenjem.\nGovoreći o svom odnosu sa liderom Saveza nezavisnih socijaldemokrata i predsjednikom RS Miloradom Dodikom, Ivanić kaže da se oni ne razlikuju u ciljevima, već u načinu vođenja i poimanja politike i u taktici.\n"Prošlo je vrijeme kad se RS čuvala sukobima, sad političari iz RS treba da budu dominantni u institucijama BiH i da te institucije koriste u svoje interese. Nemam namjeru da kažem da je sve što je BiH tuđe, jer se time bez osnove prepušta BiH drugima", kaže Ivanić.\nKad je riječ o odnosima u Predsjedništvu BiH, Ivanić kaže da između njega i bošnjačkog i hrvatskog člana tog tijela Bakira Izetbegovića i Dragana Čovića postoji dogovor da u javnost ne izlaze sukobljeni, čak i kad po nekim pitanjima nisu saglasni.\n"Da li su svi spremni da naprave maksimalni iskorak, nisam potpuno siguran. Mislim da su najveći iskoraci kad je u pitanju hrabrost da se izađe ipak bili prisutni kod srpskih političara. Očekivao sam da će više bošnjačkih političara osuditi napad na Vučića u Srebrenici, ali nisu, i to pokazuje da još fali taj mali korak za budući iskorak", rekao je Ivanić.\nUpitan koliko je važno što su se predstavnici različitih političkih struja iz RS okupili na proslavi sedam godina od osnivanja SNS u Beogradu, Ivanić je rekao da je to bilo lijepo za vidjeti, ali i važno opozicionim političarima u RS, jer su prvi put bili tretirani kao vlast u RS, prenosi Tanjug.\nGovoreći o odnosu Srbije i BiH i Republike Srpske, Ivanić je rekao da postoji veliki prostor za poboljšanje saradnje i zajednički nastup na trećim tržištima.\nIvanić kaže da je izuzetno važna saradnja u namjenskoj industriji i izlazak na treća tržišta, u kojoj Srbija donosi znanje, tehnologije i proizvodne kapacitete, a BiH pristup tržištu jer ima ozbiljan uticaj u jednom dijelu islamskih zemalja.\nVažan je i projekat obnove pruge Sarajevo-Tuzla-Zvornik-Loznica-Beograd, koja bi bila osnova za bolje drumsko povezivanje dva glavna grada u budućnosti, rekao je Ivanić.\nO tome, ali i saradnji u drugim oblastima, poput poljoprivrede i izvoza na rusko tržište, razgovaraće se i 4. novembra u Sarajevu, na zajedničkoj sjednici Vlade Srbije i Savjeta ministara BiH, kaže Ivanić.\nIvanić je rekao da su to bile i glavne teme današnjeg razgovora sa srpskim premijerom Vučićem, ali tema je bio i predstojeći skup lidera evropskih narodnih partija u Madridu, kojem pripada njegova Partija demokratskog progresa, a SNS će, nada se, uskoro postati član.\nGovoreći o unutrašnjoj stabilnosti BiH, Ivanić kaže da su presudni dobri odnosi u regionu.\nPrema njegovim riječima, postoje tenzije i nedostatak unutrašnjeg povjerenja u BiH, ali je najveći problem jačanje vjerskog radikalizma.\nTu prije svega misli, kako kaže, na ekstremni način praktikovanja islama, koji je bio stran BiH, kao i jedan broj stranih terorističkih ratnika.\n"Politički dominatnu ulogu u tome moraju voditi bošnjački vjerski i politički lideri, bez njih ona neće imati efekta, a oni to treba da rade jer će prve žrtve takvog ekstremizma biti Bošnjaci", ocjenjuje Ivanić.\nOznake: #Ivanić #referendum u RS-u #RS


Vesti online / Vesti / Svet / Tramp se nada dijalogu sa Moskvom\nTramp se nada dijalogu sa Moskvom\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas u Davosu, gde se održava Svetski ekonomski forum, da se nada dijalogu sa Moskvom.\nDonosi poruku mira i prosperiteta: Donald Tramp\nOdgovarajući na pitanje agencije Tas s da li će da izgradi dijalog sa Rusijom, Tramp je odgovorio:"Nadamo se", prenele su agencije.\nPo dolasku u Davos, Tramp je u četvrtak rekao da donosi poruku "mira i prosperiteta".\nAmerički predsednik će danas održati govor na Svetskom ekonomskom forumu.\nTramp, koji kao biznismen nikad nije bio pozvan u Davos gde se okupljaju predstavnici krupnog kapitala, prvi je američki predsednik na Svetskom ekonomskom forumu od 2000. godine, što će mu, kako navodi Rojters, pružiti priliku da popriča sa nekim "elitnim globalistima" koje je kritikovao u izbornoj kampanji 2016. godine.\nSVET Noam Čomski: Amerika ide u propast!


Opšti lokdaun uveden je u četvrtak\nTanjug/AP Photo/Shuji Kajiyama\nŠestoro ljudi je preminulo, dok se oko 350.000 leči od visoke temperature i bolesti koja se proširila "brzinom eksplozije" širom Severne Koreje, objavili su danas državni mediji, dan nakon što su potvrdili da je u toj zemlji izbilo žarište koronavirusa prvi put od početka pandemije.\nAgencija AP navodi da Severna Koreja najverovatnije nema dovoljno kovid testova i ostale medicinske opreme, a Pjognjang je naveo da ne zna razlog brojnih slučajeva.\nMeđutim, žarište koronavirusa moglo bi da bude razarajuće za državu sa slabim zdravstvenim sistemom, nevakcinisanima i neuhranjenim stanovništvom, dodaje AP.\nNovinska agencija KCNA saopštila je da je od kraja aprila oko 350.000 ljudi bilo bolesno, a 162.200 se oporavilo.\nDramatično u Kini: U Pekingu nova masovna testiranja na kovid, Šangaj zbog alarmantne situacije odlaže maturu\nDodaje se da je samo u četvrtak kod 18.000 ljudi utvrđeno da imaju simptome bolesti, a 187.800 ljudi je pod izolacijom zbog lečenja.\nKod jedne osobe od šest preminulih potvrđeno je da je bila zaražena omikron sojem, navodi KCNA, ali zasad nema konkretnih podataka koliko bolesti je direktno povezano sa kovidom.\nSeverna Koreja je uvela opšti lokdaun u četvrtak, nakon potvrđivanja prvih slučajeva korone.\nAP navodi da je moguće da je virus ubrzano počeo da se širi nakon velike vojne parade u Pjongjangu 25. aprila, kojoj je prisustvovalo nekoliko desetina hiljada ljudi.\nAnalitičar u južnokorejskom Sedžong institutu Čeong Seong-Čang rekao je da brzina širenja zaraze ukazuje na to da bi kriza mogla da potraje mesecima, verovatno da se proširi i na 2023. godinu.\nPjongjang je prošle godine odbio milione doza vakcina koje su ponuđene kroz program Kovaks, pri Ujedinjenim nacijama, među kojima su bile vakcine AstraZeneke i kineskog Sinovaka.\nKineski ministar spoljnih poslova Džao Liđijan rekao je u četvrtak da je Peking ponudio Severnoj Koreji pomoć u borbi sa izbijanjem žarišta.\n- Kao drug, komšija i prijatelj, Kina je spremna da ponudi potpunu podršku i pomoć Severnoj Koreji u borbi sa epidemijom - kazao je Džao.\nKCNA navodi da je Kim obavešten o izbijanju žarišta, kada je posetio štab za prevenciju epidemije i kritikovao je zvaničnike što nisu uspeli da spreče da dođe do "slabe tačke u sistemu za prevenciju epidemije".\nOn je rekao da se bolest uglavnom skoncentrisala oko Pjongjanga.\n- Ovo je najvažniji izazov i naša partija mora da odmah reši situaciju na vreme, da vrati stabilnost i zaštiti javno zdravlje i dobrobit našeg naroda - preneo je KCNA izjavu Kima.\nJužna Koreja nudi pomoć\nSeul će ponuditi antikovid vakcine i ostalu medicinsku opremu Severnoj Koreji, izjavio je danas predsednik Južne Koreje Jun Suk Jeol.\nJun Suk Jeol\nOn je ovo izjavio dan nakon što je Pjongjang potvrdio postojanje koronavirusa, prvi put od početka pandemije, preneo je Rojters.\n- Razgovaraćemo o detaljnim planovima za pomoć Severnoj Koreji - preneo je Jonovu izjavu njegov portparol.\nKremlj: Rusija će odgovoriti na zahtev drugova iz S. Koreje\nRusija će pažljivo razmotriti svaki zahtev od Severne Koreje za nabavku antikovid vakcina, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n- Drugovi iz Severne Koreje su dobro upoznati sa našim brojnim vakcinama, svesni su i našeg iskustva u borbi protiv kovida. Ako bude zahteva od Pjongjanga, na njih će biti odgovoreno adekvatno - kazao je Peskov, preneo je TASS.\nU Severnoj Koreji je najmanje jedna osoba preminula od korona virusa, dok je oko 350.000 ljudi pokazalo simptome infekcije, saopštili su severnokorejski državni mediji.\nSeverna Koreja Koronavirus Južna Koreja kovid 19 pandemija\nBajden predvideo ozbiljnost „sledeće pandemije“: Trebaće nam mnogo više novca!


Skupština sutra o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja\n► Skupština sutra o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja\nSkupština Srbije glasaće sutra o ukupno 30 zakonskih predloga i sporazuma među kojima su i predlozi zakona o strancima, nacionalnom DNK registru, kao i izmene Zakona o bezbednosti saobraćaja kojima je predviđeno pooštravanje kazni za saobraćajne prekršaje.\nPoslanici će se izjasniti i o sporazumu o saradnji Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i Federalne službe obezbeđenja Rusije, u oblasti bezbednosti, zaštite zaštićenih osoba i objekata, razmeni informacija i drugim delatnostima.\nSkupština će glasati i o predlozima zakona o azilu, graničnoj kontroli, evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, o izmenama zakona o državljanstvu, o policiji i javnom redu i miru i više međunarodnih sporazuma.\nRasprava prve sednice redovnog prolećnog zasedanja završena je 14. marta, a protekla je uglavnom u polemici o rezultatima beogradskih izbora i o amandmanima poslanika vladajuće većine na koje je potrošeno gotovo sve vreme za raspravu u pojedinostima i to samo na prvu tačku dnevnog reda - Predlog zakona o strancima.\nO preostalim tačkama u pojedinostima nije bilo vremena da se govori.\nPoslanici opozicije koji su prošlu noć proveli u Skupštini Srbije u znak protesta što nemaju mogućnosti da predstave svoje amandmane na predlog budžeta, ocenili su danas da su time pokazali...


VOZZi mobilna aplikacija za pomoć na putu duplira broj korisnika svakog meseca\nDa li ste i vi širom grada primetili bilborde sa natpisima Crap i Fucking? Ukoliko jeste, zapazili ste novu kampanju domaće aplikacije za pomoć na putu VOZZi koja je lansirana uoči sezone godišnjih odmora.\nIako šaljiva, kampanja govori o istoimenim gradovima u Austriji i Švajcarskoj, i to je bio odličan povod da posle dužeg vremena ponovo posetimo tim koji stoji iza ovog servisa i proćaskamo sa Vladimirom Šijakovićem, osnivačem VOZZi-ja, kojeg smo prvi put upoznali sredinom 2017. godine kada je aplikacija premijerno predstavljena i to po imenu Mile Cvik.\nGovoreći o stvarima na kojima je tim radio u proteklom periodu, a bilo ih je dosta, Šijaković započinje razgovor:\nU trenutku kada je aplikacija Mile Cvik prerasla svoje okvire i polako krenula da dobija prostor u medijima, interesovanje za samu platformu je poraslo do te mere da je bilo neophodno uozbiljiti priču.\nKako smo mi to predstavili, Mile Cvik je konačno od lokalnog majstora postao ozbiljan servis koja ima novo ime i novi identitet, a sve to zbog lakšeg predstavljanja kako domaćim tako i stranim klijentima.\nBroj korisnika i pretplata duplira se na mesečnom nivou\nVeliko rebrendiranje tim je sprovodio tokom 2018. godine i time su uvedene nove funkcionalnosti koje se, pre svega, ogledaju ponudom evropskih paketa za pomoć na putu, kao i putnim osiguranjem u saradnji sa osiguravajućom kućom Generali – uvođenje usluge Kasko i osiguranja nekretnine očekuje se uskoro. Samo u proteklih godinu dana tim je značajno povećao broj servisera i šlep službi sa kojima radi – kompanija je potpisala ugovore sa preko 100 firmi i trenutno u svojoj bazi raspolaže sa preko 220 vozila za šlep ili sitne popravke na putevima u okviru Srbije.\nKako Netokracija saznaje, ostvarena su i značajna partnerstva sa evropskim kućama za podršku na putu u zemljama EU i regionu, a sve u cilju povećanja broja servisera koji u datom trenutku mogu da reaguju na poziv u pomoć.\nPonudom tri paketa pokrivenosti, VOZZi je pokrio destinacije na koje domaći putnici najčešće putuju, pri čemu se posebno ističe EU1 kao paket za korisnike koji letuju u Crnoj Gori ili Grčkoj.\nPromene koje je tim sproveo deo su šire strategije za VOZZi. Vladimir kaže da su u pitanju četiri bitna stuba za platformu koji ovaj servis nastoji da kreira: podrška korisnicima, prodaja osiguranja, prodaja članskih paketa i reklamne akcije. Sistem je postavljen tako da podrži širenje na B2B segment u okviru kojeg Šijaković vidi VOZZi kao objedinjenu platformu tj. one-stop-shop za sve aspekte posedovanja automobila – od redovnog servisa, registracije, preko osiguranja i drugih promotivnih akcija koje prodavnice mogu da plasiraju korisnicima koji poseduju određeni tip ili model vozila.\nDrugim rečima, primena Big Data u servisnom delu autoindustrije.\nKomentarišući strategiju, Šijaković za Netokraciju kaže:\nOva četiri stuba poslovanja se i dalje usavršavaju jer od naših korisnika i poslovnih partnera učimo svakodnevno kako da poboljšamo uslugu. Plan je da se svaki od temelja proširi tako da jednog dana bude povezan i sa aplikacijama u sferi B2B poslovanja, gde VOZZi polako prerasta u nešto daleko veće.\nNaravno, tu je i širenje na region, što je poseban projekat za svaku zemlju u koju planiramo da se širimo. Pripreme su već uveliko u toku, ovo je aspekt poslovanja kojim ćemo se baviti u 2020. godini.\nUspešnim primerima pomoći na putu do novih korisnika\nRazgovarajući o korisnicima, Vladimir ne skriva da se u proteklom periodu broj mesečno aktivnih korisnika, ali i broj kupljenih paketa, gotovo duplira. Stabilnom rastu u dobroj meri doprineli su i primamljivi paketi pomoći na putu u Srbiji i Evropi pri čemu korisnici mogu da biraju od regionalne, do šire regionalne pokrivenosti, ali i potpune pokrivenosti na nivou kontinentalne Evrope:\nKao što je i očekivano, u sezoni putovanja u turističkim agencijama dominiraju letovališta u Grčkoj i Crnoj Gori, koja su pokrivena našim paketom EU1.\nSa terena dobijamo informacije da se kupuje i mnogo EU2 paketa jer korisnici pored pokrivenosti okolnih zemalja žele da imaju i proširenu ponudu za Evropu, kao i dodatne pogodnosti kao što su još veća teritorijalna pokrivenost, prevoz do kuće, pokriće za rezervne delove i organizacija slanja delova ukoliko je potrebno, smeštaj ili rent-a-car za vreme popravke ili šlepanja automobila.\nU sklopu VOZZi partnerske mreže nalaze se i kompanije iz ‘retail’ sektora, dok je korisnicima koji su na putu, a koji nemaju pristup Internetu, omogućen automatski poziv VOZZi call centra putem kojeg mogu da prijave kvar na vozilu i zatraže potrebnu pomoć na putu.\nIstičući važnost izgradnje poverenja kod korisnika, Šijaković navodi da je tim nedavno imao jedno od prvih korišćenja EU2 paketa izvan teritorije Srbije, te da je čitav proces dokumentovan kako bi se postojećim i budućim korisnicima približio proces upotrebe VOZZi pomoći na putu. O čemu je tačno reč?\nOvo je bio prvi slučaj korišćenja VOZZi EU2 paketa. Korisnik je bio u Grčkoj na odmoru sa porodicom kada im se desio kvar na automobilu. Poziv je usledio putem aplikacije i našeg call centra gde je korisnik izrazio želju da završi letovanje, da bi poslednjeg dana porodica i auto bili prebačeni u Srbiju do mesta prebivališta bez bilo kakve dodatne naplate ili skrivenih troškova.\nPorodica je bila prezadovoljna uslugom, što se može videti i u video testemonijalu koji je naš tim snimio, a koji je do sada generisao više od 50.000 pregleda. Korisniku smo pružili servis koji je bio pokriven EU2 pretplatom, a to je šlep do kuće – bez sitnih slova u ugovoru kojima se mnogi servisi ograđuju od ovakve usluge, iako je naplaćuju.\nOd tada, a samo u ovoj sezoni, tim je zabeležio nekoliko slučajeva auto šlepa od Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, pa sve do Grčke uz, kako Vladimir naglašava, pozitivne komentare korisnika kojima je pomoć na putu pružena.\n‘White label’ modelom do novih partnerstava, jer ako je mogao i Rimac…\nJoš od prvog dana kada smo upoznali Vladimira i kada smo razgovarali o digitalizaciji servisnog dela autoindustrije, nije skrivao ogroman potencijal za primenu ovakvih rešenja u B2B segmentu. Kao kompanija koja stoji iza VOZZ-i aplikacije, KOV Technology d.o.o. dobio je nedavno priliku da svoje znanje primeni u izradi brendirane aplikacije za AKS Fleet – lizing kuću koja je sa aplikacijom digitalizovala najveći broj procesa koji su donedavno zahtevali korisnički servis i gomilu papirologije.\nPomišljajući na Matu Rimca koji je otvoreno govorio o prodaji tehnologije drugim proizvođačima automobila i koliko im je to pomoglo da prebrode neke od najtežih perioda u kompaniji, zanimalo nas je kako je došlo do ove saradnje? Šijaković objašnjava za Netokraciju zašto je kompanija ušla u white label model:\nZamislite recimo zakazivanje promene pneumatika iz letnjih u zimske na floti automobila koja prelazi preko 1.000 vozila. To je više hiljada poziva, usklađivanja, zakazivanja, otkazivanja, vremena itd. Ovo je samo jedan od logističkih problema koje smo rešili kreiranjem kompletnog sistema od back-office upravljanja, pa do korisnika i aplikacije na telefonu.\nIz poslovne saradnje sa AKS Fleet-om od ranije, kao i sagledavanja problema u njihovom poslovanju, proaktivnosti i inovacijama prema klijentima, nastala je aplikacija My AFS Car koja će olakšati sa jedne strane poslovanje AKS Fleet-u, a sa druge strane njihovim korisnicima olakšati komunikaciju, zakazivanje servisa, razmenu informacija kako o automobilu koji voze iz flote, tako i o obavezama i pravima koje imaju korišćenjem vozila.\nPutem aplikacije My AFS Car, korisnici lizing usluga mogu da prate stanje svog automobila, ali i da zakažu redovan servis, zamenu guma, kao i da prijave štetu nastalu na automobilu.\nŠijaković dodaje da je My AFS Car aplikacijom olakšano čak i prijavljivanje štete kod nezgoda u vezi sa vozilom. Čitava saradnja sa partnerskom kompanijom trajala je nekoliko meseci dok prva verzija aplikacije nije ugledala svetlost dana, a kako saznajemo, saradnja je nastavljena na obostrano zadovoljstvo sa idejom da se sistem dodatno unapređuje i razvija:\nOvaj B2B segment je otvorio nove puteve i mogućnosti koje VOZZi kao platforma kontinuirano razvija kako za pojedinačne korisnike, tako i za poslovne sisteme i kompanije. Vezano za B2B segment, najavićemo da radimo i na rešenju povezivanja GPS sistema za praćenje u okviru aplikacije za flotno upravljanje u jednu platformu koja može naći primenu od lizing, rent-a-car i drugih kompanija koje se bave upravljanjem velikog broja automobila.\nDigitalna servisna knjižica uskoro bi mogla biti deo VOZZi ponude\nKada je već reč o B2B saradnji, naš sagovornik ne krije da postoji nekoliko vertikala koje kompanija ispituje i na kojima radi u ovom trenutku. Jedna od njih je i rad na sistemima kao što je ESB (Electronic Service Book) koji bi bio ponuđen velikoj mreži auto servisa radi uspostavljanja standardizacije unosa i čuvanja podataka o automobilima i njihove servisne istorije na cloud platformama:\nZamislite sledeći scenario: jednog dana kada budete kupovali polovan automobil imaćete njegovu kompletnu istoriju u VOZZi mobilnoj aplikaciji, jer su podaci uneseni preko ESB sistema.\nTakođe, povezivanje sa GPS sistemima i podaci o automobilu imaju široku primenu počevši od preventivne dijagnostike, osiguranja, pa sve do sistema bezbednosti putnika. Ovo predstavlja samo jednu od inovacija u kompletnoj servisnoj industriji koja je veoma fragmentisana i koja prosto čeka da neko dođe, digitalizuje je i standardizuje.\nVladimir je svoju karijeru gradio u finansijskom sektoru gde je radio za brokerske firme i bavio se investicionim bankarstvom, da bi se u Srbiju vratio 2003. godine kada je i ostvario prvi dodir sa lizing kompanijama – a potom i stekao uvid u mnogobrojne probleme sa kojima se autoindustrija i servisni deo ove industrije susreću.\nTim spreman na rast, obezbeđene i finansije za narednih godinu dana poslovanja\nUkoliko pitate osnivače koji je najstresniji deo rada na sopstvenom tehnološkom startapu, većina njih će vam reći da je to period rasta i skaliranja operacija, kao i tima. Upravo sa ovim izazovom suočava se i VOZZi tim, te nas je zanimalo kako Šijaković gleda na posao koji očekuje kompletnu ekipu, ali i da li je kompanija u ovom trenutku u potrazi za novim ljudima.\n“Rast je krenuo zajedno sa početkom rasta broja korisnika i potrebe za uslugama, tako da i VOZZi zahteva veći broj ljudi za podršku, prodaju, marketing, a pogotovo u sektoru developmenta kako bi se ispratio ovaj ubrzani rast”, kaže naš sagovornik i napominje da se tim preventivno sprema za još brži rast – cilj im je, kako saznajemo, da optimizuju rad platforme sve od nekoliko hiljada, do milion korisnika.\nZa kraj, interesovalo nas je i kako tim stoji po pitanju resursa neophodnih za dalji razvoj VOZZi platforme. Vladimir kaže da su prema njegovom mišljenju svakako najveća investicija ljudi, tim koji deli zajedničku viziju gde će VOZZi biti u naredne tri godine, ali ističe da bi od značajnijih investicija istakao i činjenicu da je tim prepoznat od strane Inovacionog fonda krajem 2018. godine čije je sufinansiranje tj. učešće na projektu omogućilo nabavku nove opreme i pokrilo tekuće troškove tima u period od godinu dana.\nOd tada, kompanija je još jednom bila za pregovaračkim stolom:\nInvesticioni ciklus za sledećih 12 meseci je u međuvremenu obezbeđen i ono što nas čeka je širenje van Srbije.\nIstičući da je rešenje problema za korisnike ujedno i najbitniji cilj kompanije, Šijaković završava dvočasovni razgovor pozivajući sve čitaoce da i sami preuzmu aplikaciju i upoznaju se sa paketima pomoći na putu, dodajući da VOZZi tim nastavlja da se bori za svoj deo kolača vredan četiri miliona evra u Srbiji koliko se na domaćem tržištu ostvari promet od unajmljivanja šlep službi.


Данас изрицање пресуде Станишићу и Жупљанину | Јадовно 1941.\nDanas izricanje presude Stanišiću i Župljaninu\nDatum objave: četvrtak, 30 juna, 2016\nŽalbeno vijeće Haškog tribunala danas će izreći presudu bivšim visokim zvaničnicima Republike Srpske Mići Stanišiću i Stojanu Župljaninu.\nHaški tribunal Foto: SRNA\nIzricanje presude zakazano je za 15.30 časova, navedeno je na sajtu Haškog tribunala.\nPretresno vijeće Tribunala ranije je osudilo Stanišića i Župljanina na kazne zatvora u trajanju od 22 godine zbog zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina počinjenih od aprila do decembra 1992. godine u BiH.\nPretresno vijeće je utvrdilo da su Stanišić, bivši ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske, i Župljanin, nekadašnji načelnik Centra za regionalnu bezbjednost u Banjaluci, učestvovali u udruženom zločinačkom poduhvatu i da su, kako tvrde, optuženi mogli da predvide mnoge zločine koji su počinjeni u izvjesnom broju opština u BiH.\nStanišić i Župljanin ranije su se izjasnili da nisu krivi ni po jednoj tački optužnice.\nSuđenje je počelo 14. septembra 2009. godine, a završeno je 1. juna 2012, nakon čega su i tužilaštvo i odbrana podnijeli žalbe 13. maja 2013, a ročište pred Žalbenim vijećem održano je 16. decembra 2015. godine.\nTribunal je optužnicu protiv Stanišića podigao 2005. godine, a protiv Župljanina 1999.\nStanišić se predao 11. marta 2005. godine, dok su Župljanina uhapsile sprske vlasti i predale Hagu 21. juna 2008. godine.\nNa prijedlog Tužilaštva ova dva predmeta su objedinjena u septembru 2008. godine.


U većem delu Srbije kiša, na istoku suvo\nU Srbiji će danas u većem delu zemlje biti promenljivo oblačno s kišom i lokalnim pljuskovima praćenih grmljavinom, dok će se na istoku, uz duže sunčane periode, zadržati uglavnom suvo vreme.\nU jutarnjim satima po kotlinama i dolinama reka očekuje se kratkotrajna magla. Tokom dana u većem delu zemlje biće promenljivo oblačno s kišom i lokalnim pljuskovima sa grmljavinom, dok će se na istoku, uz duže sunčane periode, zadržati uglavnom suvo vreme.\nVetar će biti slab i umeren, na istoku povremeno i jak, severozapadni i zapadni.\nI u Beogradu će, prema prognozi RHMZ, biti promenljivo oblačno, povremeno sa slabom kišom ili kratkotrajnim pljuskom sa grmljavinom.\nPONOVO NESREĆA U LUČANIMA Dvojica radnika povređena u POŽARU na istom mestu gde se pre dve godine DESILA TRAGEDIJA\nU fabrici "Milan Blagojević - Nemaska" u Lučanima opet je došlo do nesreće, saznaje “Blic”. Prema prvim informacijama povređeno je dvoje radnika.


petak, 02 jun 2017 13:06\nU utorak, 6. juna 2017. godine u Svečanoj sali SANU biće predstavljena nove publikacije u izdanju Nova Science Publishers:\nutorak, 23 maj 2017 11:25\nObuka za doktorande - Univerzitetska biblioteka\nUniverzitetska biblioteka „Svetozar Marković“ ponovo organizuje obuku za doktorande pod nazivom „Oblikovanje doktorske disertacije“. Radionica će biti organizovana 1. juna 2017. godine, sa počekom u 18 časova, u Edukacionom centru na drugom spratu Univerzitetske biblioteke.\nsreda, 17 maj 2017 12:59\nU utorak, 23. maja 2017. godine u Svečanoj sali SANU biće predstavljene dve nove publikacije:\nponedeljak, 24 april 2017 14:12\nHinari Access to Research for Health Programme je program namenjen lokalnim, neprofitnim institucijama zemalja u razvoju kojim se omogućava besplatan pristup ili pristup po povlašćenim cenama časopiisima iz oblasti biomedicine. Program vodi Svetska zdravstvena organizacija u saradnji sa svojim partnerima, glavnim izdavačima iz ove oblasti. Svake godine Svetska zdravstvena organizacija pravi presek koje će se zemalje naći na ovoj listi.\nponedeljak, 24 april 2017 11:04\nčetvrtak, 16 mart 2017 14:25\nU petak, 17. marta 2017, u 19.00, u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije, biće predstavljena knjiga „Istorija botanike“ Peđe Janaćkovića.\nčetvrtak, 09 mart 2017 14:21\nU utorak, 28. marta 2017. godine u Svečanoj sali SANU biće predstavljene nove dve publikacije Srpske akademije nauka i umetnosti:


Faktor | Cvijanović najavila: Ukida se vanredno stanje i policijski sat\nCvijanović najavila: Ukida se vanredno stanje i policijski sat\n19.05.2020. / 08:31\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je da su stečeni uvjeti za ukidanje vanrednog stanja i da to podrazumijeva prestanak potrebe za policijskim satom.\n- Policijski sat je bio u funkciji smanjenja kontakata i masovnih okupljanja jer je to nosilo dodatni rizik za širenje virusa korona. S obzirom na to da je otvorena većina objekata i da postoje propisane mjere, nema potrebe za postojanjem policijskog sata. On je blisko u vezi s vanrednim stanjem i očekujem da ćemo ukinuti policijski sat - naglasila je Cvijanović.\nOna je dodala da će ovaj entitet nakon ukidanja vanrednog stanja neko vrijeme funkcionisati u uvjetima vanredne situacije, koja je bila na snazi prije donošenja odluke o proglašenju vanrednog stanja.\n- To znači da će postojati drugačiji režim funkcionisanja u odnosu na potpuno normalno stanje, ali će biti promjena u odnosu na današnju situaciju. I dalje će biti veliki izazov organizovati sjednicu Narodne skupštine Republike Srpske i morat će biti održavane uz mjere zaštite - rekla je Cvijanović.\n- Očekujem da ćemo bez problema doći do odluke o ukidanju vanrednog stanja i potvrđivanja uredbi sa zakonskom snagom koje sam donijela, a da se nakon toga u nastavku sjednice bavimo životnim pitanjima koja proističu iz rebalansa budžeta. Pred nama su veoma važne stvari kako bismo zaokružili prethodnih duže od dva mjeseca i sagledali nove korake u skladu sa finansijskim mogućnostima i epidemiološkom situacijom - rekla je Cvijanović sinoć za ATV.\n- Nijedna uredba nije izašla izvan potreba onog što nalaže vanredno stanje. Nije bilo zloupotreba, niti izmjena zakonskih rješenja samo zato što neko misli da to treba, a nema veze sa vanrednim stanjem. Sve smo radili veoma pedantno, postigli maksimum u datim okolnostima i uradili dobar posao - ocijenila je Cvijanović.\nŽeljka Cvijanovićpredsjednicaentitet RSvanredno stanjekoronavirus


Вербић пренаглио са најавом укидања грађанског и веронауке | Унија синдиката просветних радника Војводине УСПРВ\nVerbić prenaglio sa najavom ukidanja građanskog i veronauke\n28. decembar 2015. Obrazovanje 1 komentar\nPoslanici vlasti i opozicije ne slažu se u oceni da li će Vlada Srbije zaštititi ministra prosvete Srđana Verbića od napada Srpske pravoslavne crkve, koja tvrdi da je on nedostojan svoje funkcije. Slažu se, ipak, da je ministar Verbić prenaglio sa predlogom da obavezne izborne predmete – veronauku i građansko vaspitanje, treba potpuno izbaciti iz srednje škole, dok bi u osnovnoj trebalo da se izučavaju svega četiri, a ne osam godina kao što je sada slučaj.\nAleksandra Jerkov, predsednica skupštinskog Odbora za obrazovanje i poslanica DS, ističe da ovo nije prvi put da Vlada Srbije pušta niz vodu ministra Verbića kad je teško.\n- Premijer i Vlada Srbije neće zaštiti Verbića od napada SPS, jer Vlada štiti samo one ministre koji joj odgovaraju. U krajnjem slučaju, Verbić je došao na funkciju ministra sa nekim velikim planom za reforme, a od tih reformi nismo ništa ni videli. Iz toga možemo da zaključimo da ga neko sprečava da te reforme i sprovede, ili da on sam i nije imao plan za reforme – kaže Jerkov i dodaje da je stav Demokratske stranke da građansko vaspitanje mora da ostane u srednjim školama.\nJerkov, međutim, smatra da je pitanje opstanka veronauke osetljivo.\n- Veronauci nije mesto u školama i sva deca koja hoće da pohađaju taj izborni predmet imaju mogućnosti da to čine na nekim drugim mestima, a ne u školama. Naravno ima i onih koji smatraju da je škola to mesto, ali jedino je sigurno da građansko vaspitanje mora da bude ostane, kaže Jerkov. Poslanici DS napominju i da se učenici koji pohađaju nastavu tog predmeta uče primenjivanju humanih vrednosti, ljudske solidarnosti i poštovanju ljudskih prava i sloboda.\nProfesor Ljubiša Stojmirović, poslanik vladajuće Srpske napredne stranke, ubeđen je da će Vlada od bilo kojih napada zaštititi svakog svog člana, pa i ministra Verbića, iako mu u ovom slučaju i nije mnogo jasno o kakvim napadima je ovde reč.\n- Verbić je pomalo prenaglio što se tiče veronauke i građanskog vaspitanja. Nije izabrao pravi trenutak za tako teške odluke, jer u prosveti ima mnogo više problema u obrazovanju koje prioritetno treba rešiti i to mnogo pre odluke o ukidanju veronauke i građanskog vaspitanja. Prioritetnije je svakako sada obezbediti bolji status prosvetnih radnika, koji ne priliče zemlji koja je kandidat za ulazak u Evropsku uniju, ali je potrebno i usklađivanje nastavnih planova, jer oni ne odražavaju sliku današnjeg trenutka – kaže Stojmirović.\nNa pitanje da li veronauka i građansko vaspitanje treba da ostanu u školama, sagovornik Danasa iz SNS kaže da tu ne vidi nikakav problem.\n- Ako su se učenici već opredelili za te predmete oni treba i da nastave sa njihovim pohađanjem, do neke nove, sveobuhvatnije reforme obrazovanja, ističe Stojmirović.\nNa predlog prvog čoveka srpske prosvete da se predmet koji se izučava poslednjih 12 godina u budućnosti gotovo izbaci, Srpska pravoslavna crkva reagovala je tvrdnjom da je Verbićeva ocena paušalna i da nema nikakve veze ni sa Crkvom, ni sa verom, ni sa nacijom. Sa više strana iz SPC je poručeno da je aktuelni ministar prosvete nedostojan funkcije, da se od njega ništa drugo nije ni očekivalo i da takav predlog ne bi pao na pamet nijednom ministru prosvete u Evropi. Zamereno mu je i da se nikada nije odazvao nijednoj crkvenoj svečanosti na Bogoslovskom fakultetu. Uprkos tim optužbama i ocenama, niko iz Vlade Srbije do sada nije stao u odbranu ministra Verbića.\nJedan komentar na Verbić prenaglio sa najavom ukidanja građanskog i veronauke\n28. decembar 2015. u 23:06\nOstavka do februara.