Održan prvi Sajam radničkih zanimanja u Prijedoru - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Održan prvi Sajam radničkih zanimanja u Prijedoru\nOdržan prvi Sajam radničkih zanimanja u Prijedoru\nPobjednici prvog sajma radničkih zanimanja koji je danas održan u našem gradu u organizaciji Udruženja građana „DON“ i Fondacije „Arcelor Mittal“, su Medicinsko-tehnološka i građevinska, Mašinska i Specijalna škola „Đorđe Natošević“. Izvršna direktorica „DON-a“ Murisa Marić naglasila je da je osnovna poruka učenicima završnih razreda osnovnih škola da je lijepo biti pekar, bravar i krojač i da ta zanimanja imaju budućnost. „Želimo da roditelji prepoznaju da su ovo prosperitetna zanimanja i da razmisle da li sva djeca treba da upisuju gimanizije, ekonomske ili medicinske škole, a da onda budu broj u zavodima za zapošljavnje“, poručila je Marićeva.\nZamjenik načelnika opštine Prijedor Milenko Đaković rekao je da opština Prijedor nastoji da prednjači u svim aktivnostima, te je i danas prva u RS došla na ideju da građanima predstavi radnička zanimanja. „Nadamo se da će ovaj sajam biti od koristi jer se radi o deficitarnim zanimanjima“, rekao je Đaković. Predsjednik Fondacije „Arcelor Mittal“ Predrag Šorga rekao je da je cilj projekta „Šansa za vašu budućnost“ promocija radničkih zanimanja koja nisu toliko popularna ni među roditeljima ni među osnovcima. „Ali ta su zanimanja nešto od čega se može živjeti i zato smatramo ovu manifestaciju veoma vrijednom“, naglasio je Šorga. Zanimanja su predstavili učenici i nastavno osoblje prijedorskih srednjih škola obrazovnih profila muzički saradnik i muzički izvođač. bravar, krojač, konfekcijski šivač, frizer i pekar, te kozmetički, zubno-stomatološki, poljoprivredni, građevinski, mašinski i tehničar za finalnu preradu drveta. Po izboru samih učesnika sajma, štand krojača i konfekcijskih šivača iz Specijalne škole „Đorđe Natošević“ bio je najbolje uređen štand, dok su, po ocjeni žirija, najbolju prezentaciju proizvoda ili usluga imali frizeri, a najbolji projekat – vrtnu garnituru – tehničari za finalnu obradu drveta iz Mašinske škole.\nProfesori Muzičke škole „Savo Balaban“ i Poljoprivredno-prehrambene škole dobili su priznanja za poseban angažman, a svi učesnice zahvalnice za učešće u ovoj manifestaciji. U okviru sajma prikazan je dokumentarni film rađen u firmama u kojima srednjoškolci obavljaju sturčnu praksu, a, osim Fondacije „Arcelor Mittal“, manifestaciju su podržali opština Prijedor, Agencija lokalne demokratije, preduzeće „Komunalne usluge“ i više privatnih firmi.


Intervju - Vladimir Popović\nPre funkcije državnog sekretara u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, pored dugogodišnjeg uspešnog obrazovno-vaspitnog rada sa studentima, što je deo vaših svakodnevnih aktivnosti kao profesora Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, bili ste aktivni i u našoj naučnoj zajednici?\nTako je, prethodne dve godine sam obavljao, mogu slobodno reći, zahtevnu dužnost predsednika Upravnog odbora Instituta za nuklearne nauke Vinča, koji je naš najveći i najsloženiji naučni institut, što je opšte poznato. Ova pozicija mi je omogućila da sagledam na pravi način probleme sa kojima se suočava naša naučna zajednica, ali i da bolje uočim značajne kapacitete iste. Takođe, obavljao sam i dužnost prodekana za finansije svog fakulteta, čime sam stekao dobar uvid u sistem finansiranja visokog obrazovanja, ali i naučnog sektora, što je takođe nerazdvojivi deo radnih aktivnosti svakog univerzitetskog profesora. I sam sam rukovodilac jednog od prilično uspešnih projekata tehnološkog razvoja, sa 25 uključenih istraživača. Takođe, rukovodilac sam prve akreditovane laboratorije na Univerzitetu u Beogradu (Laboratorija CIAH - Centar za ispitivanje i homologaciju vozila), koja je glavni oslonac saradnje Mašinskog fakulteta sa privredom dugi niz godina.\nDobro ste upoznati sa situacijom u nauci i radu aučnih instituta. Prema Vašem mišljenju, kakav je naučni i istraživački potencijal Republike Srbije i koliko je ovaj potencijal iskorišćen?\nNaučni i istraživački potencijal Republike Srbije, uzimajući u obzir resurse naših naučnih instituta, ali i univerziteta, je vrlo visok. Kao prilog ovoj konstataciji, mogu se navesti sledeće činjenice: odlična produkcija radova u međunarodnim i nacionalnim časopisima, ali i na važnim međunarodnim kongresima; porast broja radova koji su rezultat saradnje sa stranim partnerima; pozicija Univerziteta u Beogradu na Šangajskoj listi; realizovani rezultati u okviru programa FP7, kao i oni u okviru H2020, do danas; osvojen prvi European Research Council grant, itd. Sa druge strane, ovaj potencijal nije dovoljno iskorišćen za potrebe privrednog razvoja, kao ni društva u celini. Tu, svakako, postoji značajan prostor za dalje delovanje i napredak.\nKako ocenjujete položaj istraživača u Srbiji? Koji su osnovni problemi i da li postoje realne osnove za njihovo prevazilaženje?\nPoložaj istraživača kod nas je relativno dobar, posebno kada se uzmu u obzir svi problemi sa kojima se naše društvo suo-čavalo i suočava, ali bi mogao da bude i bolji. Opremljenost je solidna, u najvećem broju laboratorija (grupa). Činjenica je da je bilo problema prilikom nabavke opreme u prethodnih šest godina, tako da jedan deo istraživačkog korpusa nikada nije dobio ono što je trebovao. Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja pokušava i dalje da sanira ovaj problem. Sa druge strane, u određenom broju slučajeva se može primetiti i nedovoljna iskorišćenost već instalirane opreme, pogotovo od strane istraživača van grupe kojoj je ta oprema „dodeljena”. Dostupnost literature je na zadovoljavajućem nivou, o čemu se brine Ministarstvo. Međutim, evidentne su slabe veze naučne zajednice sa privredom, kao i niska mobilnost unutar sistema, posebno na nivou javnoprivatnog partnerstva. Broj istraživača izvan instituta i fakulteta je zanemarljiv. To se sigurno mora i može popraviti.\nKakvo je trenutno stanje u oblasti finansiranja naučnih projekata, nakon poništavanja akta o vrednovanju, izboru, finansiranju i praćenju projekata i programa do 2020. godine? Da li postoji plan za sistemsko rešenje ovog problema?\nIpak, pored svih problema, može se reći da je stanje u oblasti finansiranja stabilno, kada je reč o tekućim programima istraživanja (osnovna istraživanja, tehnološki razvoj, integralna interdisciplinarna istraživanja). Postoji plan za sistemsko rešenje ovih problema, ulazi se u proces reformi (promena načina funkcionisanja instituta i novo definisanje njihove misije, promena načina finansiranja nauke u celosti), ali je za sve to potrebno vreme od nekoliko godina. Cilj Ministarstva u narednom periodu, kada je reč o naučnoj zajednici, je sigurno i očuvanje naučnog potencijala koji sada imamo, posebno onog kadrovskog, ali i uz istovremeni razvoj novog, jer bez toga ne možemo očekivati napredak društva u celini. U toku je konstituisanje Nacionalnog saveta za naučni i tehnološki razvoj, tako da i na taj način otklanjamo probleme u funkcionisanju sistema nauke i tehnološkog razvoja, koji su bili prepreka uspešnijem funkcionisanju samog Ministarstva u prethodnom periodu\nStrategija naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije za period od 2016. do 2020. godine - Istraživanja za inovacije je dokument kojim je predviđeno da nauka u Srbiji bude zasnovana na sistemu koji podržava izvrsnost u nauci i relevantnost za ekonomski razvoj, konkurentnost privrede, kao i razvoj društva u celini u narednom petogodišnjem periodu. Možete li nam reći više o tome? Šta bi to značilo za institute, a šta za istraživače?\nZa institute bi to značilo njihovu pojačanu ulogu, u širem društvenom kontekstu. Osnovna ideja je negovanje naučne izvrsnosti sa jedne strane, ali i ispunjavanje društvene misije instituta sa druge strane. Pojačana uloga u društvu sa sobom svakako povlači i veze sa privredom, kao i bolje prepoznavanje potreba privrede. Sa druge strane, nije moguće da svi instituti budu na jednak način povezani sa privredom. Nadalje, veoma važan aspekt je i povećana vidljivost naučne zajednice i njenih rezultata, kao i bolji položaj na nacionalnoj i međunarodnoj mapi. Cilj je i dalji rast broja radova, posebno onih u najuticajnijim međunarodnim časopisima, ali i razvoj patentne kulture, koja je na prilično niskom nivou.\nIstraživači, kada se strategija sprovede u potpunosti, mogu da očekuju stabilne plate, kroz institucionalno finansiranje. Projektno finansiranje treba da bude dodatni izvor finansiranja za istraživače, ali ne za sve, već samo za one sa inovativnim idejama i dobrim rezultatima. Planirani su česti pozivi za predlaganje naučnih projekata, tako da oni koji ne uspeju u okviru jednog poziva, imaju šansu da unaprede predlog svog projekta i svoje rezultate, i pokušaju da postignu uspeh iste ili naredne godine. Često se u našoj naučnoj javnosti na pogrešan način tumači prolaznost na međunarodnim pozivima za predlaganje projekata činjenica je da je ona uglavnom izuzetno niska (ispod 10%), ali poziva ima više u jednoj godini, tako da, kada se sve to sabere, veliki broj istraživača učestvuje u nekoj vrsti finansiranja putem projekata.\nKada se očekuje donošenje Akcionog plana za sprovođenje strategije od strane Vlade, sa konkretnim zadacima i rokovima svih učesnika?\nIntenzivno se radi na donošenju Akcionog plana za sprovođenje Strategije. Mogu reći i da sam prvi sastanak, nekoliko dana pre zvaničnog imenovanja na sadašnju poziciju, imao upravo na temu Akcionog plana. Očekujemo da završimo taj posao do kraja ove godine.\nKoje aktivnosti planira Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u sklopu integracije u Evropski istraživački prostor?\nIntenzivno se radi i u ovom pravcu. Prihvaćeni su glavni postulati ERA mape puta (svih 6 prioriteta) u Akcionom planu za sprovođenje strategije. Predviđa se pojačano investiranje u istraživanja i inovacije u narednim godinama, pogotovo iz privatnog sektora, što uključuje stvaranje realnih uslova za to. Nadalje, moramo da unapredimo naše učešće u programima H2020, da pojačamo sistemsku podršku, da profesionalizujemo mrežu nacionalnih kontakt osoba (NCP), kao i da kreiramo koordinaciono telo za međunarodnu saradnju. Očekuje se i intenziviranje rada Fonda za inovacionu delatnost, povećanje broja i vrste programa za mala i srednja preduzeća sa inovacionim kapacitetom, porast komercijalizacija znanja i tehnologija iz akademskog sektora, pojačavanje raznih vidova partnerstva (javno-javno, javno-privatno), i dr.\nDa li se očekuje donošenje novih propisa naučno-istraživačke i inovacione delatnosti u narednom periodu?\nDa, u planu je donošenje Zakona o inovacionoj delatnosti, sa pratećim podzakonskim aktima. Postojeći Zakon, uprkos izmenama i dopunama u međuvremenu, je ipak donet još 2005. godine, što je u inovacionom sektoru već daleka prošlost. Mora se samo brzo odlučiti da li ići na potpuno novi zakon, ili pak na izmene i dopune postojećeg. Kao što je već pomenuto, veoma značajna aktivnost je donošenje Akcionog plana za sprovođenje strategije, ali i završetak Mape puta istraživačke infrastrukture, sa jasno definisanim rokovima i ulogama svih učesnika u tom poslu. Pred nama je veliki i važan posao, ali ako sve snage uložimo na pravi način i uspešno upravljamo započetim aktivnostima, koristeći raspoložive resurse, uspeh ne bi smeo da izostane.\nKompanija Paragraf slavi 20 godina rada, tokom kojih smo postali najzastupljenija baza pravnih propisa i pouzdani partner državnim organima i organizacijama u svakodnevnom radu. Molim Vas za kraj da date vaše mišljenje o značaju dostupnosti sadržaja pravnog sistema stručnoj, ali i celokupnoj javnosti i ulozi elektronskih baza propisa u unapređenju pravne sigurnosti?\nNema dileme da je za rad organa državne uprave korišćenje elektronskih baza propisa postalo nužno. Oni koji kreiraju propise i bave se normativnom delatnošću, kao i oni koji odlučuju o pojedinačnim pravima i obavezama građana, svoj posao ne bi mogli da obavljaju valjano ukoliko nemaju mogućnost pristupa efikasnim i pouzdanim elektronskim bazama propisa. Sa druge strane, sprovođenje načela pravne sigurnosti podrazumeva dostupnost propisa širokom krugu korisnika, dakle na samo državnim organima i privrednim subjektima, već i građanima. Kako je pravni sistem složen i razgranat, a propisi brojni, gotovo da nije ni moguće zamisliti drugi način pristupa ovoj građi osim elektronskim putem.


Ruski stručnjaci o bubonskoj kugi koja je izbila blizu njene granice:...\n02-04-2020 22:46 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta\nAmerička vojska testira novi sistem protivvazdušne odbrane u iračkoj bazi u zapadnom delu zemlje, izvestila je u četvrtak libanska televizija Al-Majadin.\nPatriot (Foto: army.mil)\nIzveštaj Al-Majadina ukazao je da je centralna komanda američkih snaga započela testiranje sistema odbrane „Si Rem“ (Sea Ram, srp. morski ovan) na aerodromu „Ain Al-Asad“ samo nekoliko sati nakon što je američki sistem Patriot bio raspoređen u bazu.\nAl-Majadin je citirao svog dopisnika da je primećeno da su američki helikopteri Činuk leteli u vazdušnom prostoru Bagdada kako bi prevozili nove odbrambene sisteme.\nDalje, citirali su iračke izvore da su američke snage u aerodromu „Ain Al-Asad“ već obavile pripreme za “Si Rem”.\nTo je usledilo nekoliko sati nakon što su te snage rasporedile američki sistem protivvazdušne odbrane u američko krilo u bazi u aerodromu „Ain Al-Asad“, bez odobrenja iračkih zvaničnih vlasti.\nAmerički predsednik Donald Tramp rekao je da ima informacije koje ukazuju da Iran ili njegovi punomoćnici planiraju izvesti napade na američke snage u Iraku.\n"Ako se to dogodi, Iran će platiti veoma visoku cenu", tvitnuo je Trump.\nNapetosti između Vašingtona i Teherana nedavno su porasle, nakon što je Ministarstva odbrane Sjedinjenih Država (Pentagona) izvelo vazdušni napad blizu međunarodnog aerodroma Bagdad početkom godine, što je rezultiralo ubistvom zapovednika snaga Kuds Revolucionarne garde, general-majora Kasima Sulejmanija i zamenika šefa Narodnih mobilizacionih snaga u Iraku Abu Mehdi Al-Mohandesa.\nKao odgovor na ovaj napad, Iran je ciljao vojnu bazu koja je uključivala strane i američke snage u Iraku.\nŠta je biološki rat protiv Rusije saznajte OVDE!\nPOSLE OVE IZJAVE LUKAŠENKA NIŠTA VIŠE NEĆE BITI ISTO: Svetske sile bi da preoblikuju planetu uz pomoć korone! (VIDEO)\nOZBILJNA AFERA DRMA RUSKU VLADU: Državni savetnik uhapšen zbog izdaje, odavao tajne NATO špijunima (VIDEO)


KRAĆI ODMOR: Zbog bola u mišiću Marin napustio meč sa Zemunom - Domaći fudbal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Domaći fudbal»KRAĆI ODMOR: Zbog bola u mišiću Marin napustio meč sa Zemunom\nKRAĆI ODMOR: Zbog bola u mišiću Marin napustio meč sa Zemunom\nMirko Marković| 2019-03-10T09:30:57+02:00\t10. mar 2019. 9:30|0 komentara|Hotsport\nNajbolji igrač Zvezde je posle gola iz penala tražio zamenu, a za sedam dana treba da bude spreman za gostovanje na Banjici.\nPostigao je Marko Marin pogodak iz jedanaesterca protiv Zemuna i posle samo nekoliko minuta se preselio na klupu. Mnogi navijači Crvene zvezde su se zabrinuli šta muči prvu ‘zvezdu’ lidera, a kako saznaje HotSport u pitanju je problem sa zadnjom ložom.\nPrilikom par sprinteva bivši reprezentativac je osetio bol, pa nisu hteli da reskiraju sa vezistom pred kojim je samo mini odmor. Uz terapije i lagan rad očekuje se da Marin bude spreman za sedam dana kada sledi gostovanje Radu na Banjici, a zatim su dve nedelje pauze zbog reprezentativnih zadataka.\nCrveno beli su sinoć upisali 52 meč bez poraza na domaćoj sceni i ušli u istoriju kao novi rekorderi, a bez obzira što već u sredu imaju obaveze u Kupu Srbije trener Vladan Milojević je igračima dao slobodan dan, a novi trening je sutra pre podne, kada je u fokusu prprema meča sa Radnikom iz Surdulice na stadionu ‘Rajko Mitić’


RTS :: Vučić: Inicijativa "Pojas i put" učiniće svet mnogo bogatijim\nPolitika Vučić: Inicijativa "Pojas i put" učiniće svet mnogo bogatijim\nVučić: Inicijativa "Pojas i put" učiniće svet mnogo bogatijim\npetak, 13. okt 2017, 10:02 -> 13:12\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u intervjuu kineskoj državnoj agenciji "Sinhua" da Inicijativa "Pojas i put" predstavlja globalno značajnu viziju koja će doneti ogromnu dobrobit svetu.\nAgencija Sinhua navodi da je Vučić Inicijativu "Pojas i put", koju je 2013. pokrenuo predsednik Kine i generalni sekretar Komunističke partije Kine (KPK) Si Đinping, nazvao "jednom od najvažnijih inicijativa koje danas imamo u savremenom svetu" i da ova inicijativa "nije dobra samo za Kinu i njen narod, već je dobra i za mnoge druge zemlje".\nSinhua ocenjuje da je Srbija "učesnik pun entuzijazma" kada je u pitanju ovaj projekat.\n"Mogu da kažem, kao predstavnik veoma male zemlje, da bih želeo da ohrabrim članove KPK da nastave s inicijativom 'Pojas i put' i svim drugim inicijativama, zato što imamo potpunu veru i puno poverenje u njih i njihove inicijative. Ljudi i svet biće mnogo bogatiji zahvaljujući dobrim inicijativama, nego što bi bili bez njih", istakao je predsednik Srbije.\nNavodi se da je Vučić rekao da je "u poslednjih pet godina Kina postala povezanija sa svetom, dok u isto vreme ostaje čvrsto na putu socijalizma sa kineskim karakteristikama i promoviše sopstvenu kulturu na globalnom nivou".\n"Kinezi ne samo što postaju deo svetske politike, već i svetske kulture. Vi postajete jedan od odlučujućih faktora svetske kulture, svetskih komunikacija i treba da budete ponosni na to. Sve to pokazuje da socijalizam sa kineskim karakteristikama funkcioniše", zaključio je Vučić.\nU istom intervjuu Vučić je izjavio da se vladajuća Srpska napredna stranka raduje produbljivanju saradnje sa KPK, koju je nazvao prirodnim saveznikom SNS-a.\nSinhua podseća da je Vučić i predsednik SNS-a i navodi da je on istakao da dve stranke treba da "prodube saradnju, pošto treba da naučimo više od naših kineskih prijatelja".\nAgencija Sinhua navodi da Srbija ima sveobuhvatno strateško partnerstvo sa Kinom.\nNavodi se da je Vučić rekao da bi njegova stranka želela da ima češće i raznovrsnije sastanke sa KPK i da je spreman da uči o načinu na koji KPK primenjuje zaključke koje donosi.\n"To je nešto čemu treba da se divimo. Učinićemo sve da ojačamo naše veze i učimo iz kineskog primera", naveo je srpski predsednik.\nNavodi se da je Vučić dodao da bi neke od dostignuća KPK bilo moguće ponoviti u Srbiji.\nSinhua navodi da je predsednik Srbije nazvao KPK snažnom partijom sa "dobrim planovima i programima za narod" i komentarisao spremnost da "obrati pažnju na kritike i pročisti svoje redove", kao i posvećenost postizanju najboljih rezultata za zemlju.\n"SNS će učiniti sve da pojača saradnju", rekao je Vučić.\nSinhua navodi da je intervju vođen u Beogradu u susret 19. Nacionalnom kongresu Komunističke partije Kine koji počinje 18. oktobra u Pekingu i da je Vučić rekao da Srbija ima puno poverenje u KPK i njene inicijative.\n(petak, 13. okt 2017, 13:01)\n(petak, 13. okt 2017, 13:00)\n(petak, 13. okt 2017, 12:58)\n(petak, 13. okt 2017, 12:25)\n(petak, 13. okt 2017, 12:24)\n(petak, 13. okt 2017, 12:12)\n(petak, 13. okt 2017, 11:47)\n(petak, 13. okt 2017, 11:34)\n(petak, 13. okt 2017, 11:28)\n(petak, 13. okt 2017, 11:16)\n1 Beograd nije odobrio posetu Pacoliju\nStav Amerike Vidjelice Rok Rezultati Bezbednost


Kao jednu od platformi na kojoj region može da promoviše svoje investicione potencijale Torbica navodi Samit energetike Trebinje – SET 2020,koji je Elnos Grupa podržala i na kome će aktivno učestvovati sa svojim poslovnim partnerima.\nPoštujući tradiciju kompanije dugu 75 godina, izrasli smo u evropski internacionalni koncern, koji zapošljava više od 500 radnika i posluje u jugoistočnoj, centralnoj i sjevernoj Evropi.\nKompanija je učestvovala u izgradnji nekoliko stotina megavata instaliranih kapaciteta u sektoru obnovljivih izvora energije.\nUčestvovali smo u izgradnji najdužeg evropskog HVDC sistema, između Njemačke i Norveške.\nPonosni smo na učešće u izgradnji toplane na biomasu Eko toplane Banjaluka, snage 50 MW, projektu koji je pobrao brojne međunarodne nagrade, a Banja Luku pozicionirao među evropske “zelene” metropole.\nElnos Grupa je jedan od pionira u realizaciji projekta pametnog grada “Smart city” u Novom Sadu 2012.\nZadatak stvaranja energetski održivih uslova dobrim dijelom smatramo svojim istinskim pozivom, a posebno smo ponosni na to što je Elnos Grupa bila jedan od pionira u realizaciji projekta pametnog grada “Smart city” u Novom Sadu 2012. godine. Ovo je projekat kojim smo, u saradnji sa kompanijom Schneider Electric, integrisali tehnologiju upravljanja, skladištenja i kontrole potrošnje električne energije i stvorili sve uslove za elektromobilnost grada.\nŠto se tiče trenutne ocjene pozicije regije u odnosu na postignuća u razvoju elektroenergetskih ciljeva EU ona bi ukratko mogla biti opisana riječju “kašnjenje” sa razlikama u svakoj od država regiona.\nMožemo reći da SET 2020. dolazi u vrijeme kada se ispisuje nova budućnost energetike, kada je potrebno realizovati nove iskorake kako bismo postali “veći igrači” na EU tržištu. Potreban nam je regionalni razgovor na kom ćemo iznijeti našu novu jasnu viziju razvoja energetike i motivisati bitne činioce za njenu realizaciju. Vjerujem da SET 2020. ima potencijal da u budućnosti postane regionalni centar razgovora o razvoju energetike.


Evropski supervizor za zaštitu podataka traži zabranu čuvenog špijunskog softvera Pegaz u EU\nVesti, 18.02.2022, 01:30 AM\nEvropski supervizor za zaštitu podataka (EDPS) pozvao je zvaničnike EU da zabrane upotrebu komercijalnog špijunskog softvera Pegaz širom Evrope, navodeći kao razlog rizike i štetu bez presedana po lične slobode i vladavinu prava.\nPegaz koji razvija izraelska kompanija NSO Group, je moćan špijunski softver koji može da zarazi i Android i iOS uređaje.\nSoftver se prodaje kao deo paketa usluga nadzora. On može da zarazi uređaje korisnika, preuzme podatke sa uređaja i prati njihovo kretanje i aktivnosti na mreži u realnom vremenu.\nOd svog lansiranja kao komercijalnog proizvoda početkom prošle decenije, NSO je tvrdila da softver prodaje samo državnim agencijama.\nMeđutim, istraga u kojoj je učestvovalo više od 80 novinara iz konzorcijuma 17 medija u 10 zemalja, a koju su predvodile neprofitna organizacija “Zabranjene priče” i Amnesty International, otkrila je da je špijunski softver instaliran na telefonima brojnih novinara, političara, disidenata i aktivista u desetinama zemalja, i to kako onih u kojima su na vlasti represivni režimi do zapadnih demokratija.\nNedavni slučajevi zaraze Pegazom zabeleženi su na telefonima političara i aktivista u Mađarskoj, Poljskoj, Salvadoru, Finskoj i Izraelu.\nU svetlu tih nedavnih slučajeva upotrebe špijunskog softvera Pegaz, EDPS, koji je nezavisni organ koji savetuje zakonodavce EU o temama zaštite podataka i privatnosti, pozvao ih je da zabrane upotrebu ovog softvera u zemljama EU.\nEDPS je naveo napredne funkcije špijunskog softvera, njegovu sposobnost da dobije neograničen pristup telefonima i njegove mogućnosti zaraze nultim klikom kao glavne razloge za svoju odluku,\nNadzorni organ EU za zaštitu podataka je rekao da ne bi trebalo dozvoliti da se tako napredni alat kao što je Pegaz koristi u Evropi bez ikakvih ograničenja ili nadzora, što podstiče zloupotrebu od strane klijenata NSO.\nEDPS je ostavio otvorena vrata za primenu ovog alata, ali je zatražio od EU bolji nadzor nad krivičnim i nacionalnim bezbednosnim procedurama, što su pravni mehanizmi preko kojih je Pegaz korišćen u prošlosti.\n„Nacionalna bezbednost se ne može koristiti kao izgovor za ekstenzivnu upotrebu takvih tehnologija niti kao argument protiv uključivanja Evropske unije“, rekao je EDPS.\nPoziv EDPS-a za zabranu špijunskog softvera Pegaz dolazi nakon što su SAD prošle godine sankcionisale NSO Group kada je otkriveno da je kompanija dozvolila da represivni režimi koriste Pegaz kršeći ljudska prava.\nApple je takođe podneo građansku tužbu protiv NSO, tražeći od suda zabranu koja bi sprečila izraelsku kompaniju da razvija nove eksploatacije.


Mihajlović: Vlada nije nadležna ni za jedan zahtev demonstranata\nBeta 12. aprila 2017. 09:50\nPotpredsednica Vlade Srbije i članica Predsedništva Srpske napredne stranke Zorana Mihajlović izjavila je da Vlada Srbije nije nadležna ni za jedan zahtev demonstranata koji protestuju već nekoliko dana u više gradova Srbije.\n„Dobro je što smo konačno dobili sedam zahteva demonstranata kako bismo zapravo znali šta žele i o kojima Vlada treba da se izjasni. Kada i najveći laik kad pogleda ove zahteve lako može da vidi da oni nemaju nikakve veze sa Vladom Srbije“, napisala je Mihajlović u autorskom tekstu u dnevnom listu Politika.\nOna je rekla da je zahtev za smenu urednika i čelnika RTS-a u nadležnosti Upravnog odbora RTS koji ih je i izabrao, a da je smena ljudi iz REM-a u nadležnosti Skupštine Srbije koja ih je i izbarala i može i da ih smeni.\nPovodom zahteva za smenu predsednice parlamenta Maje Gojković ona je rekla da je i nju izabrala Skupština, a ne Vlada, a da su zahtevi za poništavanje doktorata Nebojše Stefanovića i Siniše Malog u nadležnosti fakulteta, a ne Vlade.\nZa zahteve da se smene članovi RIK-a ona je kazala, da je takodje nadležna Skupština, a za jednostavnije glasanje u dijaspori i uredjenje biračkog spiska je nadležan RIK.\nMihajlović je ocenila da „obični ljudi na protestima ne znaju šta je čija nadležnost, ali da je teško poverovati da su autori zahteva tolike neznalice i ne znaju da Vlada Srbije nema veze sa zahtevima“.\nOna je kazala da postoje tri razloga što su zahtevi tako formiulisani – da deluju kao da se može postaviti pitanje da li neko želi kada Skupština počne da radi, da udje u parlament jer je tamo centar njihovih zehteva ili zato što želi da kupi vreme za demonstracije, jer je za ispunjenje zahteva potrebne nedelja pa i meseci.\nKo treći tazlog ona je navela osporavanje izborne volje gradjana koji su ogromnom većinom izabrali Vučića za predsednika.\n„Izvinite, ali Srbija je demokratska zemlja u kojoj se vlast menja samo na izborima, a ne na ulici“, navela je Mihajlović.\nOna je na kraju autorskog teksta istakla da su dve stvari sigurne – da će Srbija Srbija ostati politički stabilna i da je Vučić ubedljiv pobednik predsedničkih izbora i da je to volja većine koja se mora poštovati.\nNe davimo Beograd za izlazak opozicije na izbore u više programski…


Spotify u problemu, stigla tužba od 1.6 milijardi dolara\nIzvor: B92, 03.Jan.2018, 18:51\nServis za emitovanje muzike Spotify primio je prošle nedelje tužbu izdavačke kuće Wixen Music Publishing zbog navodne upotrebe hiljade pesama, uključujući Nila Janga, Doorsa i Toma Petija bez dozvole i naknade muzičkom izvođaču, prenosi Rojters.\nKompanija Wixen, koja nosi ekskluzivna prava na određene pesme poput "Free Falling“ Toma Petija i "Light my Fire“ Doorsa, tražila je odštetu od najmanje 1.6 milijardi dolara.\nU tužbi, koju je Wixen predao federalnom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << sudu u Kaliforniji, navodi se da Spotify nije uspeo da dobije neophodnu licencu od Wixena za reprodukciju i distribuciju pesama.\nSpotify je odbio da da bilo kakav komentar.\nU maju ove godine je Spotify pristao da plati više od 43 miliona dolara zbog neplaćanja naknade za neke pesme koje je omogućio svojim korisnicima.\nVrednost ove kompanije u poslednjih nekoliko meseci skočila je za 20 odsto, na najmanje 19 milijardi dolara.\nIzvor: Nezavisne Novine, 03.Jan.2018\nServis za emitovanje muzike Spotify primio je prošle nedjelje tužbu izdavačke kuće Wixen Music Publishing zbog navodne upotrebe hiljade pjesama, uključujući Nil Janga, Doorsa i Toma Petija bez dozvole i naknade muzičkom izvođaču, prenosi Reuters...Kompanija Wixen, koja nosi ekskluzivna prava...


Toplotni talas i velike vrućine nastavljaju se i ove nedelje, kada će skala na termometru dostizati do 37 stepeni. Prema rečima meteorologa, trenutno se nalazimo u najtoplijem delu godine, te tako visoke temperature nisu ništa neuobičajeno.\n- Današnja temperatura na teritoriji Srbije bila je oko 37 stepeni, čak je i u planinskim predelima na Zlatiboru i Sjenici izmereno 30 stepeni. Najprijatnije ovoga dana bilo je na Kopaoniku, gde je zabeleženo 22 stepena Celzijusa - napisao je na svom Fejzbuk profilu meteorolog Đorđe Đurić.\nPrema njegovim rečima, četvrtak će ove nedelje biti topliji dan, a temperatura će dostizadi do 38 stepeni.\nNedelja tropskih noći\nStručnjak objašnjava da se u Beogradu se narednih dana očekuju tropske noći, ali i u košavskom području i u većem delu Vojvodine, a u četvrtak i petak u Beogradu temperatura neće ići ispod 25 stepeni.\n- U petak će biti najjači jugoistočni vetar, a zatim će imati udare u košavskom području i na jugu Banata olujne udare i preko 80 kilometara na sat. Ovoga dana nastaviće se sunčano i toplo vreme sa temperaturom do 37 stepeni. Leteća korpa može biti veoma nepovoljna, jer greje i suši vazduh, koji može uticati na požare na otvorenom - napisao je Đurić.\nAko imate nekih obaveza pozavršavajte ih što pre, uveče kada paklena vrućina splasne, pojaviće se NOV PROBLEM\nMalo prijatnije biće i u Negotinskoj Krajini. Ipak, kasnije popodne, zbog priliva nešto svežijih i vazdušnih masa sa Alpa i severozapada, atmosfera će biti veoma nestabilna, pa se očekuju lokalni pljuskovi sa grmljavinom, posebno u severozapadnim, zapadnim i jugozapadnim predelima Srbije Kada nešto svežiji vazduh stigne iznad vrućeg gajba, biće uslova i da se formiraju veoma jaki konvektivni oblaci sa jačim grmljavinom i gradom. Na sreću, takve pojave će biti lokalne, kratkotrajne i u manjem prostoru, ali oprez će svakako biti neophodan.\nMalo prijatnije za vikend, ali ipak toplo. Prema tvrdnjama meteorologa Đurića, očekuje se prisustvo ciklona slabe visine, koji će i dalje biti nestabilan, posebno u subotu. Ipak, nestabilnost će biti znatno manja od petka popodne i uveče.\nSubota promenljivo oblačno, samo ponegde sa lokalnim pljuskovima i grmljavinom, a u nedelju će biti i mnogo sunčanije, pa će nedelja biti toplija od subote. Maksimalna temperatura tokom vikenda biće od 28 do 34 stepena.\nSledeće nedelje ponovo pakleno\nPočetkom sledeće nedelje u Srbiji će biti sunčano i veoma toplo, sa maksimalnim temperaturama u utorak i preko 35 stepeni.\nPrema trenutnim prognozama Đurića, sredinom sledeće nedelje ošekuje se osveženje sa manjim padavinama.\n- Još nismo ni u sred leta, a Srbiju je zatekao treći toplotni talas sa temperaturama preko 35 stepeni. Sve je to nešto što se ranije dešavalo, pa se podsetite 2003. kada su letovi bili dugi, vrući i suvi, neki od njih ili najtopliji ikada ili sa najvišom temperaturom zabeleženom ikada u Srbiji - piše meteorolog.\nOn savetuje da je tokom narednih dana potrebno prilagoditi se trenutnoj vremenskoj situaciji i vrućini. U najtoplijem delu dana sve aktivnosti na otvorenom treba minimizirati. Od 10 do 16 časova ne treba se izlagati suncu više od 10 minuta bez adekvatne zaštite, kako zbog visokih vrednosti UV zračenja.\nMeteorolog Đurić istiće da postoji i opasnost od toplotnog udara.\nPred kraj sledeće nedelje, u petak popodne i uveče obavezan je oprez na otvorenom ili u saobraćaju zbog mogućnosti nezgode sa grmljavinom.\n- Da nije baš toplo samo kod nas, govore i o vrućini na krajnjem severu Evrope i iznad Arktičkog kruga. Tako su temperature prethodnih dana u Laponiji i na krajnjem severu Norveške dostigle gotovo rekordnih 35 stepeni, tako da su ova mesta bila znatno toplija od mesta na jugu Finske i Švedske i u rangu visokih temperatura preko 3000-4000 km južno, odnosno iznad našeg područja, Grčka i Mediteran - rekao je on.


Francuska- prva zemlja koja zabranjuje pro-palestinske demonstracije | Al Rasub\nFrancuska- prva zemlja koja zabranjuje pro-palestinske demonstracije\nMinistar unutrašnjih poslova Francuske, Bernard Cazeneuve, podržao je zabranu održavanja pro-palestinskih demonstracija u Parizu. Naime, on je dao svoju podršku francuskoj policiji, navodeći da ovi protesti mogu biti rizični po javni red.\nProšle sedmice održale su se demonstracije u kojoj je došlo do sukoba između Jewish Defence League (LDJ) i pro-palestinskih grupacija.\nCazeneuve navodi da uvjeti za održavanje glavne demonstracije u Parizu nisu odgovarajući da bi pružili svu sigurnost. Očekivalo se je na hiljade demonstranata u glavnom gradu Francuske preko vikenda, s ciljem da se pozove na okončanje nasilja u Gazi.\nKako navodi Independent.co.uk, prisustvovanje na ilegalnim demonstracijama kažnjivo je sa čak 15.000 € i jednom godinom zatvora, ova kazna se može povećati na tri godine zatvora, i novčanim iznosom od 45.000 €, ako je demonstrant pokrio svoje lice da se izbjegne identifikacije.


Digitalizacija zahteva kvalifikovane radnike, a njih na tržištu rada u Nemačkoj nema dovoljno. Zato bi imigracijama trebalo bolje upravljati, ocena je nove studije Fondacije "Bertelsman".\nDigitalizacija ipak ne ukida onoliko radnih mesta koliko se misli: mnogi poslovi nestaju, ali se zato otvaraju novi. Sve to sa sobom donosi i veću imigraciju u Nemačku - iz Evropske unije, ali i iz trećih zemalja. To je zaključak najnovije studije Fondacije "Bertlesman" pod nazivom "Imigracija i digitalizacija".\nTakav scenario bazira se na 18 pretpostavki s fokusom na digitalizaciju svih privrednih grana, odnosno na takozvanu "Industriju 4.0". Autori studije prognoziraju da će se u budućnosti čak oko 80 odsto dodate vrednosti u prerađivačkoj industriji, kao i u sektoru usluga, ostvarivati na digitalnoj osnovi, piše DW.\nPosebno masovna bi trebalo da bude digitalizacija mašina u prerađivačkoj industriji - mašina kojima će ljudi u budućnosti samo uslovno upravljati. Pritom će kompanije biti primorane da obezbede IT-servis za te mašine i to po veoma visokim cenama. Autori predviđaju da će to biti investicije od oko 300 milijardi evra godišnje, uz povećanje od pola procenta na godišnjem nivou.\nPotražnja za visoko obrazovanima i sada manja od ponude\nAutori studije ocenjuju da nemačko tržište nije dovoljno pripremljeno za takav razvoj.\n- Najveće usko grlo trenutno je nedostatak visoko kvalifikovanog kadra. Već sada je potražnja za visoko obrazovanima daleko veća od ponude - piše u dokumentu.\nTo će se tako nastaviti i narednih godina, očekuju autori studije.\nNasuprot tome, izgledi za niskokvalifikovane radnike (među kojima je mnogo naših radnika) već danas su veoma nepovoljni. Tako je u četvrtom kvartalu 2017. godine za 421-og nezaposlenog sa niskom stručnom spremom bilo ponuđeno samo oko 100 slobodnih radnih mesta.\nAutori studije procenjuju da će se, u slučaju da ne bude bilo imigracije, ponuda adekvatno kvalifikovanih radnika masovno smanjiti - i u srednjoročnom i u dugoročnom periodu - i to za otprilike jednu trećinu, odnosno za skoro 16 miliona ljudi do 2060. godine. Pa čak bi i "realno povećanje učešća strane radne snage samo donekle moglo da uspori taj trend - za 1,8 miliona osoba 2060. godine".\nMeđutim, povećanje potražnje za visoko kvalifikovanim ljudima trenutno se gotovo uopšte ne odražava u strukturi imigranata koji dolaze u Nemačku. Isto važi i za one koji dolaze kao potražioci azila.\n- Oko 65 odsto ljudi iz zemalja iz kojih najviše dolaze potražioci azila, radi na pomoćnim poslovima - piše u studiji, navodi DW.\nImigracija bi međutim morala da zadovolji kvalitativne zahteve tržišta rada jer, ocenjuju autori studije, samo imigracija ljudi sa odgovarajućim kvalifikacijama omogućava njihovu brzu integraciju na tržište rada i sprečava nedostatak kvalifikovane radne snage.\nS druge strane, imigracija nekvalifikovanih osoba predstavlja probleme za obe strane. Njen rezultat su "imigranti koji ne mogu da pronađu (adekvatan) posao, i kompanije koje ne mogu da (nastave) da popunjavaju slobodna radna mesta".\nZato, da bi se sprečilo da imigranti jednostavno samo završe na birou kao nezaposleni, autori studije Fondacije "Bertlesman" preporučuju da se kurs za migrantsku politiku pravilno odredi.\nE-UDŽEBNICI, E-DNEVNICI Šta se sve radi za digitalizaciju u obrazovanju koja je PRIORITET\nKako da ne Biće digitalni zidari, moleri, bravari, stolari... Nece biti potrebe za vozačima, peracima prozora , a tek sto ce biti digitalni spasioci, vatrogasci... Sigurno je zato Eon Mask skapirao da mu je najveća greška što je hteo da potpuno robotizuje proizvodnju automobila pa je to naveo kao svoju najveću grešku. A tek oni digitalni ljudi sto pletu kablove za automobile u pelenama, milina .\npenzioner hvala bogu da sam iz tih godina izasao koja grupa u nemackoj i europi treba novi duh treba prvo oduciti milione ljudi da se samo od mobilnog ne zivi i da d digitalizacija ne selje polja nzalost moram reci da polse 49 radnog staza , neke stavri sto se tice automatizacije i digitalizacije bih danas izbegavao bas u smislu da svako ima parce hleba u ruci posto reci globalizacija , inovacija i slicne reci niko nezna objasniti sta su a narod u evropi poceo da gladuje


Večeras stranački izbori u Ajovi - prvi test za demokratske kandidate\nDemokrate očekuju veliki odziv na prvim izborima stranačkog predsedničkog kandidata, koji se večeras održavaju u Ajovi. Mnogi birači u Ajovi i na sam dan glasanja još nisu sigurni koji kandidat ima najbolje šanse da u novembru pobedi republikanskog predsednika Donalda Trampa. S druge strane, zadovoljni su zbog pažnje koju njihova mala država u ovo doba godine dobije zbog tog političkog procesa.\nSve izgleda kao koncert… zvuči kao koncert……i atmosfera je kao na koncertu. Ali - u pitanju je zapravo politički skup za senatora iz Vermonta Bernija Sandersa, jednog od četvoro kandidata, koji, prema anketama, vode u trci za predsedničku nominaciju demokrata na stranačkim skupovima u Ajovi.\nNa sve strane su plakati, suveniri sa Sandersovim likom i - njegove pristalice… ali primetno je odsutan sam Sanders.\nBerni Sanders, Ejmi Klobučar, Elizabet Voren i Majkl Benet su američki senatori i kandidati koji su izgubili vreme u vođenju kampanje na terenu, pošto su prisustvovali procesu opoziva predsednika Trampa u Vašingtonu, iako su se tokom vikenda vratili u Ajovu.\n“Mi u Ajovi volimo da vidimo kandidate, da ih viđamo dosta. I ovde I u Nju Hempširu postoji šala da ljudi ne mogu da donesu odluku o kandidatu dok ne razgovaraju sa njim četiri-pet puta”, objašnjava profesor političkih nauka na Univerzitetu Ajove, Timoti Hejgl. On dodaje da se kandidati koji ne mogu da budu u samoj državi oslanjaju na svoje takozvane “zamenike” da podstaknu birače da odu na stranačke skupove, gde je odziv ključan kako bi grupa pristalica jednog kandidata dobila fizičku većinu u samoj prostoriji u kojoj se održava skup – i donela mu pobedu.\nSandersu skočila popularnost pred glasanje u Ajovi


Naslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Last Thrill u Domu omladine\nLast Thrill (foto: Jovana MilovanoviÄ‡)\nNastupiće sa sastavom Blekbox iz Zemuna, a cena ulaznice je 300 RSD.\nPomenuti EP „Animals Do Not Pollute Their Environment And So We Ask You, Please Do Behave Like Animals #1“ donosi šest pesama. EP možete naći na svim digitalnim platformama, kao i na Youtube.com kanalu benda. Pesme su snimljene u studiju Blaze pod producentskom palicom Miloša Mihajlovića Pilećeg.\nU svom debiju Last Thrill su se predstavili kao ozbiljna ekipa, sa jasno zacrtanim ciljem i željom da se bave ozbiljnom muzikom. Članovima benda ne nedostaje ni veštine, ni ideje, što je razumljivo budući da svaki od njih ima dobru pozadinu i iskustvo stečeno sviranjem u drugim bendovima. Bez mnogo filozofiranja i sa na prvom mestu, više nego očiglednom strašću prema onome što rade, napravili su sjajan start.\nOvu četvorku čine Jovan Jovanović (vokal), Nikola Đukić (gitara), Dejan Ćuruvija (bas) i Miljković Dejan – Boske (bubanj). (danubeogradu.rs)\nTagovidom omladine beograda koncerti last thrill rock\nPrethodni JDP: Premijera predstave „Šta se dogodilo…“\nSledeći 15. Božićni bazar, 6. decembra


Beograd danas protestuje zbog zagađenja vazduha - NOVA portal\nBeograd danas protestuje zbog zagađenja vazduha\nDruštvo Autor:Bojana Milovanovic10. jan. 202108:18 > 11:10\nU podne će u Beogradu, na trgu Slavija, početi protest zbog zagađenja vazduha u Srbiji, a organizuje ga grupa građana Eko straža. Kolona će sa Slavije krenuti niz Nemanjinu do zgrade Vlade gde će građani ostaviti zahteve za usvajanje mera protiv zagađenja vazduha i adekvatnog informisanja javnosti o tom problemu koji ugrožava zdravlje i živote.\n„Ljudi, sugrađani, mame, tate, bake, deke, omladino: izloženi smo ogromnom dugoročnom uticaju zagađenog vazduha, svi mi koliko nas je ovde u Republici Srbiji, malo manje od sedam miliona. Svi dišemo isti vazduh i niko nije amnestiran od problema. Vlada Srbije, ustavobranitelji i donosioci odluka su u prekršaju Ustava konkretno Član 74 koji izričito kaže da svi imamo pravo na zdravu životnu sredinu i na blagovremeno i potpuno obaveštavanje o njenom stanju. Vlada Srbije i njene istitucije su dužne po Ustavu Srbije da nam to i obezbede. Pošto se njihova pravna obaveza ne ispunjava, naša je moralna obaveza da u vidu protesta tražimo od gore navedenih da momenalno preuzmu obavezu o zaštiti zdravlja građana“, navodi se u pozivu objavljenom na Fejsbuku.\nPrijavljen je protest povodom zagadjenja vazduha u Republici Srbiji. Protest će se održati u nedelju 10. januara u 12…\nPosted by Eko straža on Понедељак, 28. децембар 2020.\nDodaje se da je u toku opšti rat protiv prirode i zdravlja građana.\nA za učesnike protesta važe sledeća uputsva:\nŠta spaja koronu, zagađenje i aflatoksin? Pa, SNS\nStruka protiv korone: Koliko zagađenje pomaže virusu\nEko straža neće doći ni sa jednim svojim obeležjem i odriče se bilo kakve promocije ili skupljanja poena, tehnički neko je morao da prijavi protest u ime svih građana i tu se završava. Ukoliko ne pozovemo lično druge inicijative to je samo tehničko pitanje – svi su pozvani. Pogotovo druge građanske inicijative, ekološke formalne i neformalne grupe, sindikati, stručna javnost, zdravstveni radnici…\nKako je najavljeno, oko 12 i 15 predviđena je šetnja Nemanjinom do zgrade Vlade Srbije.\n„Ponesite neke transparente, ušarenite se, idemo da slavimo život. Ako budemo imali sreće prognoza će biti ispravna i u nedelju ujutro pašće prvi sneg! Oko 12 i 30 okupljenima će se obratiti: Ekološki aktivista Bojan Simišić, doktor fizičke hemije i naučni savetnik na institutu za hemiju, tehnologiju i metalurgiju dr Dragana Đorđević, kao i vanredni profesor i istraživač na Fizičkom fakultetu, Institutu za meteorologiju Vladimir Đurđević.\nBeogradEko stražaprotestzagađenje vazduha


Dozvoljena kupovina Delta Maxija\nKomisija za zaštitu konkurencija donela odluku kojom je belgijskom „Delezu” dozvoljeno da kupi naš najveći trgovinski lanac.\nBelgijskom „Delezu” dozvoljeno je da preuzme „Delta maksi”. Komisija za zaštitu konkurencije juče je donela odluku kojom je odobrena koncentracija, odnosno kupovina 100 odsto našeg najvećeg trgovinskog lanca. To praktično znači da nema smetnji da „Maksi” supermarketi i „Tempo” hipermarketi pređu u vlasništvo „Deleza”, pošto je komisija utvrdila da se time ne narušava, ne sprečava, niti ograničava konkurencija u Srbiji.\n– Sprovođenjem ove koncentracije neće doći do kumulacije tržišnih udela učesnika, budući da kupac do sada nije bio aktivan na našem tržištu. Eliminišu se i bilo kakvi potencijalni negativni efekti koji mogu proisteći iz povezanosti na različitim nivoima proizvodnje ili distribucije, a koncentracija neće imati bilo kakve negativne efekte, jer kupac nije do sada bio prisutan u Srbiji – navode u Komisiji za zaštitu konkurencije.\n– Realno je očekivanje da će „Delez grupa” dati ozbiljan zamajac poslovanju brojnim domaćim proizvođačima u funkciji dobavljača ove grupe, i to ne samo i isključivo za potrebe snabdevanja objekata u okviru našeg nacionalnog prostora, već i za veliki broj maloprodajnih objekata izvan granica naše zemlje u vlasništvu budućeg trgovca – ističe se u saopštenju.\nIako je još početkom marta, firma Miroslava Miškovića prodala Belgijancima svoj maloprodajni lanac, za donošenje ove odluke bilo je potrebno četiri meseca, jer je komisija angažovala Institut za ekonomske nauke kako bi se utvrdilo koliko je tačno tržišno učešće „Maksija” u Srbiji i Beogradu. Prema nezvaničnim informacijama procenjeno je da je učešće u Beogradu oko 40 odsto, dok je u Srbiji osetno manje.\nSada, kada mu je dozvoljeno da preuzme „Delta maksi”, „Delez” će u svojoj mreži objediniti veliki deo trgovinske mreže Balkanskog poluostrva, jer ovaj trgovac već posluje u Grčkoj i Rumuniji. Kupovinom „Maksija”, „Delez” će preuzeti radnje, ne samo u Srbiji, već i u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Albaniji i Bugarskoj. Na taj način, procenjuju u „Delezu”, dobija se tržište od oko 55 miliona ljudi, a biće objedinjeno oko 800 prodavnica u sedam zemalja i oko 28.000 zaposlenih. Od toga, u vlasništvu „Delta maksija” je oko 450 prodavnica i 15.000 zaposlenih u pet zemalja.\nBelgijska „Delez grupa” platila je početkom marta maloprodajni lanac „Delta maksi” 932,5 miliona evra. „Delez” posluje na tri kontinenta, ima 2.816 prodavnica, zapošljava 138.600 ljudi, a prošle godine imala je prihod od 20,8 milijardi evra.\nŠta namerava novi vlasnik\nDirektori „Delez” grupe do sada nisu bili voljni da govore o konkretnim planovima za Srbiju, niti o konceptu formiranja cena koji će zastupati kod nas, ali je gotovo sigurno da neće doći do rebrendiranja objekata odnosno promena imena „Maksi” supermarketa.\nJoš jedan bitan koncept poslovanja „Deleza” je insistiranje na velikoj ponudi proizvoda privatne robne marke, pa će tako biti i u Srbiji. Ono što će biti dobra vest za proizvođače hrane u Srbiji je da se „Delez” u kategoriji svežih proizvoda uglavnom oslanja na domaće proizvođače.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Moguća kašnjenja u dostavi računa\n23. 09. 2021. 18:24 >> 18:30 1\nEpidemija koronavirusa uslovila je brojna odsustva operatera, poštara i dostavljača, pa su moguća kašnjenja u dostavi računa, saopšteno je iz Pošte Crne Gore.\n“Zaposleni, posebno poštari, dostavljači i šalterski radnici Pošte, su na prvoj liniji udara. I pored činjenice da Pošta, kao ozbiljna kompanija, preduzima sve mjere zaštite svojih zaposlenih, veliki je broj onih koji su pozitivni na koronavirus”, navodi se u saopštenju.\nRazlog je, kako su kazali, upravo taj, što zaposleni Pošte, bez obzira na okolnosti, moraju biti prisutni i dostupni svim građanima u svakom gradu i selu Crne Gore.\n“Pošta obezbjeđuje zamjene kolega koji su na odsustvu, ali specifičnost poštanske tehnologije i vrijeme koje je potrebno poštarima za upoznavanje rejona ipak se odražavaju na brzinu dostave”, rekli su iz Pošte.\nIz Pošte su još jednom zamolili sve korisnike za razumijevanje i uvažavanje razloga eventualnog kašnjenja u dostavi računa, jer je riječ o vanrednim okolnostima.\n“Menadžment ulaže napore da u budućem periodu Poštu učini modernijom i bržom kompanijom koja nudi kvalitetniju uslugu”, zaključuje se u saopštenju.


Stopiran fudbal u Češkoj naredne tri sedmice\nVlada Češke Republike odlučila je zbog velikog broja zaraženih virusom korona da zabrani sportske manifestacije u naredni 21 dan.\nU periodu od 14. oktobra do 3. novembra u Češkoj neće se moći održavati sportska takmičenja na otvorenom i u zatvorenim prostorima. Što se tiče treninga moguće je da samo šest ljudi trenira na jednom prostoru i to na otvorenom, sa minimalnim razmakom od dva metra. Ove mjere su donijete zbog naglog povećanja broja zaraženih, a u državi sada ima 62.170 aktivnih slučajeva.\nPostavlja se pitanje kako će i gdje će češki klubovi igrati utakmice u evropskim takmičenjima, a podsjetimo da je Slovan iz Libereca u grupi sa Crvenom zvezdom u Ligi Evrope.\nPrethodni članakAhmedhodžić: “Džeko je pravi lider”\nNaredni članakMarko Panić na radaru Monpeljea


Majers: Strategija za pobedu u Iraku jeste nastavak borbe protiv pobunjenika\nNačelnik združenog generalštaba američkih oružanih snaga, general Ričard Majers kaže da je važno da irački suniti budu uključeni u politički proces zemlje kako bi pomogli u borbi protiv pobunjeničkog nasilja i doprineli obnovi zemlje. Najviši američki vojni zvaničnik je rekao da se kod iračkih sunita, koji su bili na vlasti za vreme Sadama Huseina i koji se smatraju glavnim izvorom pobune, mora stvoriti poverenje da im predstoji bolja budućnost.\n“Ulažu se veliki napori da bi suniti stekli uverenje da im je mesto u političkoj budućnosti Iraka. To je veoma važno. Veoma je važno ostvariti napredak na svim frontovima: privrednom, bezbednosnom i svakom drugom”.\nKomentar generala Majersa je usledio dok i dalje traju pregovori iračkih političkih vođa o kompromisnom rešenju za novi irački ustav, što bi obezbedilo bar delimičnu podršku sunitske zajednice za dalji politički proces. General Majers veruje da bi se time naveo veći broj sunita da odbace pobunu i pruže podršku novoj iračkoj vladi.\n“Uključivanje sunita u politički proces pomoćiće borbu protiv pobunjenika, jer će onima koji se još uvek nisu opredelili, postati očigledno da budućnost leži u novom Iraku, a ne u bivšem, Sadamovom režimu, ili nečem trećem”.\nU međuvrememu, američki vojni komandanti izražavaju sve veće poverenje u uspeh referenduma o ustavu, koji je zakazan za oktobar, i opštih izbori u decembru. Međutim, po rečima armijskog generala Džozefa Talutoa sa približavanjem izbora, doći će do eskalacije nasilja.\n“Očekujemo da će neprijatelj pojačati napade, naročito uoči referenduma. Različite grupe imaju različite strategije i vreme za nove napade. Takođe, broj napada raste, da bi se posle nekog vremena razredili dok se pobunjenici izgleda ponovo naoružavaju za nove napade”.\nNa pitanje kako to da koalicione snage ne mogu da poraze pobunjenike, general Taluto je uzvratio da se beleži napredak, i da javnost ne shvata da trupe ustvari uspevaju da preduprede veliki broj pobunjeničkih napada.


Vesti online / Vesti / Tema dana / Opasna politika preko tuđih leđa (4): Ukrajinska kriza potpalila vatru\nRegion Zapadnog Balkana se ponovo našao u fokusu velikih sila po izbijanju ukrajinske krize 1.500 kilometara daleko. To ističe Boško Jakšić, novinar i spoljnopolitički komentator "Politike", objašnjavajući zašto je poslednjih godina sve žustriji medijski i politički sukob u državama Zapadnog Balkana.\nGrađani u Krimu\n- Potpuno je jasno da je od izbijanja ukrajinske krize ovaj region dobio na važnosti, kao poligon za ostvarivanje interesa Zapada i Rusije. Svaka zemlja je postala ponaosob važna, a to vidimo na primeru malene Crne Gore i njenog napredovanja u NATO, što je izazvalo neproporcionalne reakcije Moskve. Nije bez razloga bivši državni sekretar SAD Džon Keri prošle godine Balkan nazvao linijom vatre - smatra Jakšić.\nJedan od razloga što je okršaj velikih sila na Balkanu gotovo otvoren leži i u tome što Amerika i Rusija u ovom regionu ne mogu previše da izgube, ali zato mogu mnogo da dobiju.\nOpasna politika preko tuđih leđa:\n(1): Balkan u kandžama velikih\n(2): Lome koplja na vetrometini\n(3): Erdogan prokockao šansu\n- Njihov cilj je da ako već ne mogu da ostvare direktne interese, onda barem da blokiraju rivalsku stranu u tome. U tom planu je Rusija posebno pojačala svoje aktivnosti poslednjih godina. Od kada je 2014. Balkan stavila na mapu strateških interesa, od tada se povećavaju njen uticaj i pritisci. Putinova administracija koristi sve sofisticiranije metode, koje je do sada samo Zapad koristio. Prepoznali su značaj meke moći, pa tako u Rusiji zabranjuju nevladine organizacije, ali ih zato Kremlj osniva po celom regionu Balkana - objašnjava Jakšić.\nKao jedno od sredstava pritiska, Rusija koristi gas i podsećanje na zajedničko slovensko poreklo.\n- Rusija je do pre neku godinu insistirala i upozoravala zemlje Zapadnog Balkana koje nisu deo NATO, da ne ulaze u tu organizaciju. Sada su ambicije porasle, pa se ove zemlje odvraćaju i od Evorpske unije. Nudi se kao alternativa evro-azijska unija sa Rusijom i zemljama Centralne Azije. Sa druge strane, Amerika je zabavljena svojim problemima, konsolidovanjem vlasti Donalda Trampa, pa će biti potrebno puno vremena da se Zapadni Balkan postavi na njene radare - smatra Jakšić.\nI Evropska unija je takođe zabavljena svojim problemima, Bregzitom, migrantskom krizom, terorizmom, pa nema puno vremena za Balkan.\n- Prepušteni smo sami sebi i tada počinju da rastu nacionalizmi. Kad političari nemaju adekvatne odgovore na goruće probleme, onda se bave populizmom i nacionalizmom. Situacija pomalo podseća na 1991. godinu, kada takođe Evropa i SAD nisu imali vremena da se bave sa SFRJ, već im je glavni problem bio raspad SSSR i šta će biti sa nuklearnim raketama. Jedina nada ostaje da, ako već sami nismo u stanju da izvučemo iskustva iz ratova, bar da će EU izvući pouku iz svog nečinjenja, koje je posle platila mnogo i da će sada nešto uraditi - zaključuje Jakšić.\nTEMA DANA Opasna politika preko tuđih leđa (3): Erdogan prokockao šansu


Politika - datum: 2019-09-10 AMERIČKI ZVANIČNIK RAZGOVARAO SA PREDSTAVNICIMA CRNOGORSKE VLASTI\nPalmer i Đukanović Palmer zatražio konkretne reforme\nZapadni Balkan nema poželjnu perspektivu bez integracije, ocijenio je crnogorski predsjednik Milo Đukanović u razgovoru sa novoimenovanim specijalnim izaslanikom za Zapadni Balkan američkog Stejt dipartmenta Metjuom Palmerom. Kako je saopšteno iz njegovog kabineta, Đukanović je prenio američkom zvaničniku da može računati na apsolutno partnerstvo Crne Gore i njegovo lično da svi zajedno urade ono što je nabolje za region. On je rekao da obje strane dijele polazne ocjene o problemima u regionu – nedovoljno pouzdan mir i stabilnost i nedovoljno jasna vizija prosperiteta regiona.\nPalmer je istakao da Crnu Goru vidi kao partnera, posebno imajući u vidu dobre odnose koje ima sa zemljama regiona.\nĐukanović je naglasio da su interesi dviju strana identični i dodao da snage u regionu koje vuku ka Evropi treba snažnije podržati kako bi podstakle Zapadni Balkan na dalju integraciju.\nU razgovoru sa premjerom Duškom Markovićem, Palmer je rekao da je Crna Gora najuspješnija multietnička država u regionu i da nije slučajno to što je prva država koju posjećuje nakon preuzimanja dužnosti.\nKako je saopšteno, Marković je informisao sagovornika o rezultatima i strateškim planovima na političkom planu, uz konstataciju da vladina uspješna ekonomska politika daje odlične razvojne rezultate.\n– U procesu evropske integracije poseban akcenat je na rezultatima u oblasti vladavine prava i jačanja slobode medija – naveo je Marković.\nNa interesovanje američkog diplomate, Marković je rekao da je Vlada posvećena uspjehu dijaloga o izborima, kao i dogovoru o mehanizmu njihovog sprovođenja i priznavanju njegovih rezultat od strane svih aktera.\nPalmer je kazao da Sjedinjene Američke Države njegovim imenovanjem poručuju da su ponovo fokusirane na region.\nPrema saopštenju, u razgovoru je konstatovano da je proces evropske i evroatlantske integracije Zapadnog Balkana u interesu i regiona i Evrope u cjelini, kao i da politiku proširenja EU treba posmatrati kao evropsku stratešku politiku.\n– To znači da proces proširenja mora biti živ. To je interes i Evropske unije i država našeg regiona – naglasio je Marković.


Hunter – RUR Esports\nFrancuska CS:GO ekipa za koju nastupaju Nemanja ”nexa” Isaković i Nemanja ”hunter” Kovač je od sinoć zvanično postala najbolje rangirana na svetu. Iako postoje mnogi koji smatraju da ovo nezaslužen uspeh, naročito nakon još jednog poraza u finalu ove nedelje,…\nNakon serije eliminacionih mečeva konačno su na red stigli mečevi upper bracketa. Iako poraženi ekipa ne bi bila eliminisana sa turnira, mečevi nisu bili ništa manje važni, a svako ko prati CS:GO, zna kakva je poslastica okršaj Na’VI-a i G2,…\nG2 pobedom nad Faze-om zakazao finale protiv Astralisa\nFrancuska ekipa, G2, za koju nastupaju i dvojica i naših igrača uspela je sinoć da savlada Faze Clan rezultatom 2-1 i tako zakaže reprizu finala IEM-a u Katovicama, gde du nažalost bili poraženi rezultatom 3-0. Iako je Faze Clan poveo…\nG2 se provukao protiv Hereticsa\nU duelu u kojem G2 nije smeo da izgubi, gledali smo veliki broj preokreta, propusta i neiskorišćenih šansi, da bi na kraju ipak nekako uspela da slavi francuska ekipa, za koju nastupaju dvojica naših igrača. Okršaj dve francuske ekipe započeo…\nHunter i Jackz u HLTV kvizu\nJedan od najpoznatijih igrača sa sovih prostora, Nemanja ”Hunter” Kovač, igrač francuske ekipe G2, će danas zajedno sa saigračem Jackzom učestvovati u kratkom kvizu koji je napravio HLTV. Pitanja će biti vezana za samo igru, kao i za profesionalnu scenu…


Velika nagrada Hrvatske – bez publike na Grobniku, Vesnić kao avion | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » Velika nagrada Hrvatske – bez publike na Grobniku, Vesnić kao avion\nVelika nagrada Hrvatske – bez publike na Grobniku, Vesnić kao avion\n24. јун, 2012.\nU niskom letu, za volanom sjajne „opel vektre“ i sa velikim natpisom OPTIMA, višestruki šampion Srbije u automobilizmu, Užičanin MIKICA VESNIĆ je prosto oduvao konkurente na stazi Grobnik pokraj Rijeke. Pobedio je sa prednošću ode oko 9-10 sekundi ispred svog jedinog rivala, poznatog beogradskog asa i šampiona ZORANA KASTRATOVIĆA koji je opet vozio svog odličnog „klia“. Kastratović je slabo strtovao i Vesnić je već u prvom krugu stekao nedostižnu prednost, a iza Kastratovića u toj klasi je kao treći i sa puno zaostatka na cilj stigao legendarni PAVLE KOMNENOVIĆ sa „opel vektrom“, ispred povratnika i šampionskog veterana MIODRAGA MIKE DJELMAŠA u dotrajalom „pežou“. Nažalost u toj kategoriji više nikoga nije bilo a mnogi koji su najavljivali učešće u najjačoj klasi, a ima ih u regionu oko desetak, nisu došli u Rijeku. Ambijent na Grobniku podsećao je pre na neko testiranje sportskih automobila nego na veliku trku FIA KUPA jer je takmičenje održano praktično bez ijednog gledaoca. Svi koji su prisustvovali VELIKOJ NAGRADI HRVATSKE , a bilo ih je maksimum pedeset – šezdeset, ne mogu se smatrati pravom publikom jer su na trkalište stigli u svojstvu prijatelja, sponzora, mehaničara i sportskih kolega. Šteta, očigledno da auto sport doživljava teške trenutke, i da mnogi vozači zbog loših finansijskih prilika nisu imali mogućnost za dolazak. Svadje medju pojedinim klubovima, netrpeljivost medju mnogim vozačima u Srbiji i Crnoj Gori, stvaranje paralelnih saveza, samo su doprineli ionako teškoj situaciji.\nSama organizacija je bila na tradicionalno dobrom nivou, ali se opet pokazalo da podloga Grobnika uništava pneumatike. Žao mi je mnogih majstora volana koji su prevalili više od hiljadu kilometara da bi vozili u Rijeci, i potrošili dosta novca, i zaista mi je žao što smo našu publiku ostavili bez uživanja. MIKICA VESNIĆ je po ko zna koji put potvrdio visoki profesionalizam, a to znači dobru vožnju, sjajnu pripremu automobila, formiranje odlične ekipe a posle svega dolazi i ono što iz toga proizilazi – kontakt sa velikim i pravim sponzorom OPTIMOM. Gospodin MRDJAN ŽUGIĆ, direktor OPTIME MODRIČE BEOGRAD, je pronašao vreme za dolazak na Grobnik, veoma je zadovoljan onim što je MIKICA VESNIĆ pokazao i čini se da će naš popularni as već sledeće godine opet krenuti na daleko ozbiljnije kružne trke, možda i sa novim automobilom.


Kome i koliko podsticaja u 2017? – AGRO VESTI\nHomeOSTALOKome i koliko podsticaja u 2017?\nUredbom Vlade Srbije za direktnu isplatu podsticaja u poljoprivredi iz državnog budžeta biće izdvojeno 18,67 milijardi dinara.\n12. фебруара 2017. agrovesti OSTALO 0\nOd ukupne svote za direktne podsticaje u poljoprivredi u 2017. godini, pojedinci će od države za pripolodne mlečne krave dobiti podsticaje u iznosu 25.000 dinara po grlu. Isto toliko biće opredeljeno za tovne krave i bikove. Za priplodna grla u kozarstvu i ovčarstvu podsticaju su 7.000 dinara po grlu, dok će u svinjarstvu za tu namenu biti izdvojeno 10.000 dinara. Kada je reč o živinarstvu podsticaji se u zavisnosti od tipa (lak ili težak tip kokošaka) kreću od 60 – 100 dinara po komadu, dok će za ćurke oni iznositi 300 dinara. Za ribarstvo, tačnije za kvalitetne matice šarana i pastrmke, podsticaji su 500 dinara po komadu.\n26. јуна 2017. agrovesti 0\nŠto bi se reklo – balkanska posla. Naime, u susednoj Hrvatskoj zakup pašnjaka do nedavno je bio vrlo unosan biznis: dok su cene zakupnine simbolične, podsticaji su bili i više nego izdašni. Zahvaljujući tome, pojedini […]


AP: Putinova "fabrika trolova" ima odeljenja i u Srbiji | N1 Srbija\nAP: Putinova "fabrika trolova" ima odeljenja i u Srbiji\n29.05.2015. |15.32 >15.43 |\nKremlj se oduvek bavio propagandom, ali se u poslednjih godinu dana "kampanja trolovima" razmahala zapošljavanjem stotina ljudi da na internetu pomognu u suprostavljanju pritisku Zapada oko učešća Rusije u separatističkoj pobuni na istoku Ukrajine, piše AP.\nProgram za cilj ima i odvlačenje Srbije od proklamovanog puta u Evropsku uniju i uvlačenje u rusku orbitu, navodi agencija Asošiejted pres, dodajući da su mete i Nemačka, SAD i druge zapadne zemlje.\nZbog ruske propagande zabrinuta je i Evropska unija koja ubrzano radi na planu za suprotstavljanje kampanji Kremlja, mada zasad nema detalja iz Brisela kako će to izgledati.\n"Trolovi Kremlja" rade sakriveni u četvorospratoj mermernoj zgradi u Sankt Peterburgu boreći se za kompjuterima na prvoj liniji fronta informativnog rata, navodi agencija AP.\nStotine njih 12 sati dnevno preplavljuju internet porukama s ciljem da se ustoliči vizija Rusije i sveta predsednika Vladimira Putina.\nLjudmila Savčuk, samohrana majka s dvoje dece, radila je u sanktperburgškoj "fabrici trolova" do sredine marta. Ova 34-godišnja novinarka je rekla da je imala neku predstavu orvelovskog sveta kada je prihvatila posao, ali da je potcenila snagu i obim programa.\n"Znala sam da je loše, ali naravno nikada nisam mislila da je to toliko strašno i toliko veliko", rekla je ona u intervjuu u svom stanu.\nOna je opisala kako trolovi imaju po više naloga na društvenim mrežama pod različim nadimcima. U njenom odeljenju svaki bot je morao da ispiše 160 poruka na blogovima tokom 12-časovne smene. U drugim odeljenjima, botovi su zasipali ruske i zapadne portale iskrivljenim predstavama i proputinovskim komentarima na vesti.\nU nekim odeljenjima, kaže Savčuk, botovi su dobijali svakodnevna uputstva šta da pišu i kakva osećanja da pobuđuju. "Deluje mi da ne znaju šta rade. Prosto ponavljaju šta im je rečeno", dodala je ona.\nOna je rekla da su botovi većinom mladi, privučeni relativno velikim platama koje iznose 700 do 900 evra.\nNjeni navodi se podudaraju s izjavama drugih bivših botova koji su javno govorili, mada je je Savčuk jedna od retkih koja je bila voljna da joj se objavi ime. Ostavku je dala posle nešto više od dva meseca, pošto je otkrila da ne može da izdrži da bude deo propagandne mašine.\nIzvor: TANJUG/AP Photo/Dmitry Lovetsky\nAP: Trol fabrika u Sankt Peterburgu\nTrolove Kremlja zapošljava kompanija "Internet Research", za koju mediji navode da je vodi Putinov prijatelj. Bivši zaposleni kažu da ne sumnjaju da čitavu operaciju vodi Kremlj.\nNovinar iz Sankt Peterburga Andrej Sošnikov, koji je među prvima objavio navode o "fabrici trolova", rekao je da u zgradi radi dok 400 ljudi.\nVideo objavljen na Jutjubu ovog proleća daje redak uvid u unutrašnjosti zgrade. U jednoj sobi botovi sede rame uz rame, za svojim kompjuterima. Operacija je prebačena u tu zgradu kada je kampanja pojačana marta 2014, mesec dana pošto je Rusija anektirala Krim što je i podstaklo prvu rundu sankcija sa Zapada.\nSošnikov je rekao da je poslednjih meseci počelo unajmljivanje više ljudi koji znaju engleski s idejom da se utiče na javno mnjenje u SAD.\n"Odjednom, oni se prebacuju na Raša tudej i shvataju da je ovo sveta zemlja, Obama je krvavi diktator, a prava sloboda govora postoji jedino u Rusiji", kaže ovaj novinar.\nU Srbiji botove organizuju male desničarske partije\nU Srbiji, botove angažuje nekoliko malih desničarskih partija koje su i finansijski i politički podržane iz Rusije, kažu analitičari.\nKada je ruski opozicioni lider Boris Nemcov ubijen u Moskvi u februaru, srpski botovi su brzo reagovali. "Ko ima korisiti od ovog ubistva osim Amerike? Mora da je CIA", bila je dominantna mantra na srpskim portalima sa stotinama "lajkova", dok su ismevani komentari da je Putin odgovoran.\nSrbija većinu informacija o Rusiji dobije preko medija koje podržava Moskva, a botovi pojačavaju takvu predstavu sveta. Rezultat je opšte prihvaćeno gledište u Srbiji da u Kijevu vlada neonacistički režim, a da je Putin bio u pravu što je anektirao Krim.\nU Nemačkoj je ministarstvo spoljnih poslova pokušalo da se suprotstavi propagandi porukom svojim diplomatama kako da reaguju na neke uobičajene ruske tvrdnje o sukobu u Ukrajini.\nU jednom takvom memorandumu se na izjavu o "fašističkim snagama u Kijevu" navodi da radikalne i ekstremno desničarske grupe čine samo mali deo demonstranata koji su svrgli proruskog predsednika Viktora Janukoviča, kao i da su ekstremno desničarske partije prošle veoma loše na parlamentarnim i predsedničkim izborima.\nbotovi Rusija Vladimir Putin\nKatastrofa samo što majmun nije ušao u tenak.Vi radite za sendvič a putinijanci za jevre.\nSavčuk je ukrajinsko prezime.Što bi ona radila za okupatora?Odakle pravo Britancima i Amerima da Putina nazivaju Hitlerom?Činjenica da u centru Kijeva postoji spomenik njihovom fašisti Banderi,koji je bio Hitlerov saveznik.Kao što u Zagrebačkoj katedrali još za Titova zemana leži ustaša Stepinac.Jedino sa mogu složiti oko Vučinića,Popovića...i naravno generala JNA-špijuna KGB,koji su sa Slobodanom,Franjom i Rusijom razbili Jugoslaviju i mnoge nevine građane oterali u smrt.Njih ne računam što su otišli u smrt.Da je sreće pa da su ranije.\nKaže se "Program za cilj ima i odvlačenje Srbije od proklamovanog puta u Evropsku uniju...".Tu se postavlja pitanje kada se narod Srbije opredelio za EU?Da se dogodio referendum,pa se vrši proklamacija odluke referenduma. Onda u redu.Ovako posle petog oktobra tadašnji političari, u vlasti, su počeli samoinicijativno da godinama ponavljaju svoju želju o EU.Posle njih ide nastavak priče.Da li bi neko iz dana u dan ponavljao jednu istu priču a da nema lični materijalni stimulans?


Mihajlović: Nije lak trenutak za našu zemlju\nDecembar 06, 2018 19:55\nNije lak trenutak za našu zemlju i predsednika Srbije Aleksandra Vučića zbog problema koje imamo na Kosovu i Metohiji, kazala je večeras članica Predsedništva Srpske napredne stranke Zorana Mihajlović i poručila da je potrebna odgovornost u svemu što se radi.\nMihajlović je, prilikom posete opštinskom odboru SNS u Surdulici, prenela pozdrave predsednika Srbije i SNS-a i navela da je on poručio da su jedino zajedno jaki i snažni.\n„Nije lak trenutak za našu zemlju, nije lak trenutak za našeg predsednika, ni za Vladu i moramo da budemo svesni toga i da ostanemo odgovorni u svemu onome što radimo.\nPredsednik Vučić vam je poručio da smo zajedno jaki i snažni bez obzira na sve probleme koji danas postoje, a postoje na teritoriji za koju se borimo da ostane u Srbiji, a to je Kosovo i Metohija“, kazala je Mihajlović.\nObraćajući se članovima Opštinskog odbora, Mihajlović je rekla da želi da sto pre SNS prestane da bude opozicija u Surdulici.\n„Borili smo se zajedno na izborima, blizu je bilo, ali sledeći put ne sme da bude blizu, moramo da budemo ubedljivi, jer ja mislim da je SNS potencijal u Surdulici i mislim da možemo mnogo više da uradimo za građane Surdulice, nego oni koji su sada u vlasti“, navela je članica Predsedništva SNS-a.\nDodala je da se svi iz te stranke, iako nisu na vlasti u Surdulici, trude da u tom delu Srbije, kroz ono što rade, bilo da su preduzeća ili ministartva, ulažu i pokazuju šta mogu dobro da urade.\nČlanovi opštinskog odbora SNS u Surdulici su se tokom razgovora sa Mihajlović žalili na trenutne opštinske vlasti koje, kako kažu, ne čine dovoljno za dobrobit građana Surdulice.\nZečević: Šrederov stav o rešavanju problema KiM je najrealniji 2\nMihajlović: SzS izgubio kompas, napadaju čak i MMF 3\nStefanović: Vučić se trudi da nađe rešenje najbolje za narod 7\nŠib: Nadamo da će Srbija postati članica EU što pre 9\nDačić: Cilj je da nijedna zemlja više ne prizna Kosovo 11


Teniski turnir u Knjaževcu – Vesti FKMS Radija\nTeniski turnir u Knjaževcu\nNa takmičenju deojčica i dečaka do 14 godina, od domaćih predstavnika najuspešnija je bila Sofija Krstić koja je pobedila u dubl konkurenciji, dok je u singlu zauzela treće mesto.\nTeniski klub Magnet i grad Knjaževac prethodnog vikenda bili su domaćini najboljim mladim teniserima iz regiona i Srbije. Održan je turnir za dečake i devojčice do 14 godina II kategorije iz zvaničnog kalendara Teniskog saveza Srbije.\nOd domaćih takmičara najbolji rezultat je postigla Sofija Krstić koja je u singl konkurenciji osvojila treće mesto, a u dublu, u paru sa Marijanom Ilić iz Kruševca, osvojila prvo mesto savladavši u finalu prve nosioce Elenu Milutinović i Miu Milisavljević.\nSolidne rezultate ostvarili su i Dušan Grujić kome je pripalo treće mesto, kao i Marija Kukić koja je takmičenje završila na petom mestu.\nU muškoj konkurenciji pobednik turnira je Nikola Jović iz Teniske akademije Živković iz Niša koji je u finalu bio bolji od Danila Jovanovića iz As Timoka iz Zaječara, dok je kod devojčica pobednica Elena Milutinović iz Kragujevca pošto je u finalu savladala Miu Milisavljević iz Soko banje.\nNa turniru su učestvovali takmičari iz Niša, Kragujevca, Zaječara, Kruševca, Soko banje, Babušnice, Knjaževca, kao i jedna takmičarka iz Rusije.\nPrethodnoTurizam: Država deli vaučere od po 5.000 dinara\nSledećeUključi se u projekat Akademija omladinskog preduzetništva


Bivši načelnik Generalštaba Rusije: Prototip hipersoničnog oružja je testiran još 2004. godine - 31.01.2022, Sputnik Srbija\nBivši načelnik Generalštaba Rusije: Prototip hipersoničnog oružja je testiran još 2004. godine\nBivši načelnik Generalštaba Oružanih snaga Rusije Jurij Balujevski izjavio je da je u Rusiji prototip hipersoničnog oružja testiran još 2004. godine. 31.01.2022, Sputnik Srbija\nRanije je objavljeno da Pentagon namerava da utiče na rukovodioce najvećih američkih kompanija kako bi ubrzali razvoj hipersoničnog oružja. General američkih kosmičkih snaga Dejvid Tomson smatra da SAD zaostaju za Kinom i Rusijom u programima ove vrste naoružanja.Krajem prošle godine predsednik Rusije Vladimir Putin je tokom sednice u Ministarstvu odbrane Rusije izjavio da pojavom infrastrukture NATO-a u Ukrajini vreme za koje rakete mogu da dolete do ruske prestonice može da se smanji od sedam do deset minuta, a hiperzvučnih raketa do pet minuta. Prema rečima Putina, naoružanje Alijanse u Ukrajini može da bude ozbiljan izazov za Rusiju i da dovede do konfrontacije.\nrusija, hipersonično oružje, rusija – vojska i naoružanje, vojska i naoružanje, alijansa, sad\nBivši načelnik Generalštaba Oružanih snaga Rusije Jurij Balujevski izjavio je da je u Rusiji prototip hipersoničnog oružja testiran još 2004. godine.\n„Skrećem pažnju na 2018. godinu i izjavu Vladimira Putina o tome da Rusija ima oružje koje nemaju drugi i teško da će se ono pojaviti kod naših protivnika. Danas vam mogu reći čak i datum, februar 2004. godine. Na poligonu Pleseck je testiran prototip letećeg bloka koji se danas zove hipersonično oružje“, rekao je on u intervjuu televiziji „RBK“.\nRanije je objavljeno da Pentagon namerava da utiče na rukovodioce najvećih američkih kompanija kako bi ubrzali razvoj hipersoničnog oružja. General američkih kosmičkih snaga Dejvid Tomson smatra da SAD zaostaju za Kinom i Rusijom u programima ove vrste naoružanja.\nKrajem prošle godine predsednik Rusije Vladimir Putin je tokom sednice u Ministarstvu odbrane Rusije izjavio da pojavom infrastrukture NATO-a u Ukrajini vreme za koje rakete mogu da dolete do ruske prestonice može da se smanji od sedam do deset minuta, a hiperzvučnih raketa do pet minuta. Prema rečima Putina, naoružanje Alijanse u Ukrajini može da bude ozbiljan izazov za Rusiju i da dovede do konfrontacije.


Zvanični srednji kurs dinara iznosi danas 118,1516 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na četvrtak, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar je prema evru na mesečnom nivou jači za 0,2 odsto, na godišnjem slabiji za 0,1 procenat, dok u odnosu na početak godine ima nepromenjenu vrednost.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao u četvrtak za 0,1 posto, na 104,1534 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru jači za 0,1 odsto na mesečnom nivou, na godišnjem slabiji za 7,7 procenata, a od početka godine je u padu za 0,7 posto.\nNajviša vrednost dinara prema jedinstvenoj valuti evrozone u ovoj godini bila je 19. februara, kada je kurs iznosio 118,0471 dinara za evro, a najniža je zabeležena 29. januara, kada jedan evro koštao 118,4940 dinara.\nKurs dinara 117,9547\nKurs dinara 117,5872\nDinar miruje, kurs 118,0485\nKO KUPUJE KOMERCIJALNU BANKU Siniša Mali: Država je zadovoljna ponudom Slovenaca, prodaja do početka februara\n"Krenuli smo u pregovore sa NLB bankom koja je dostavila najveću obavezujuću ponudu za kupovinu Komercijalne banke. Zadovoljni smo cenom koju su spremni da plate", otkrio je za „Blic“ ministar finansija Siniša Mali, i dodao da nije reč o sumi od 450 miliona evra koja se pominje u medijima.\nKurs dinara 117,5623\nDinar će vredeti prema evru sutra približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5623 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.


Veliko naftno otkriće: Britanski div trlja ruke - CdM\nVeliko naftno otkriće: Britanski div trlja ruke\nBritanski energetski div otkrio je novih milijardu balera sirove nafte na postojećem naftnom polju u Meksičkom zalivu. Kompanija je najavila dva nova nalazišta, kao i ogromnu investiciju u obližnje naftno polje.\nBP sada očekuje da proizvodnja ovog fosilnog goriva iz tog regiona dostigne 400.000 barela ekvivalenta nafte dnevno do sredine sledeće decenije. Trenutno proizvodnja iznosi 300.000, dok je prije pet godina bila 200.000.\nTagsBritanija nafta otkriće\nOdlicno,sad ce nafta svudje da pojeftini,osim kod nas!\nznaci jos jedna rupa sa 30 godina nafte … idemoooo


Jovana Jeremić odgovorila Sanji Marinković: Ja sam original i zato nikad to neću da uradim!\n17:19 >> 16:33\nUkoliko bi svoju energiju kanalisala na neki drugi način, kako njena koleginica smatra da bi trebalo, bila bi samo još jedna u nizu, a to joj nije namera\nJovana Jeremić ATAImages/Antonio Ahel\nPošto je čula za navodni dolazak Jovane Jeremić na ružičastu televiziju, Sanja Marinković to je prokomentarisala, a onda i nastavila o koleginici koja je nedavno dala otkaz na „Hepiju”. Prisećajući je se iz perioda kada je u okviru njene radionice postavljala pitanja u „Magazinu In” i „Zvezdama Granda”, rekla je kako se Jovana uvek isticala, ali i da bi „svoju energiju možda mogla da kanališe na neki drugi način”.\nČula sam da možda dolazi na ružičastu televiziju! Sanja Marinković o Jovani Jeremić: Ona se uvek izdvajala!\n„Njeno samopouzdanje je bez pokrića”: Stručnjaci o fenomenu Jovane Jeremić koji je podelio Srbiju\nEnergija Jovana Jeremić odgovor Sanja Marinković voditeljka


Zasedalo Opštinsko veće u Lučanima. Razmatrani izveštaji o radu Doma zdravlja, Komunalca i Centra za socijalni rad – Info LIGA\nInfo LIGA / LUČANI / OBAVEŠTENJA\nZasedalo Opštinsko veće u Lučanima. Razmatrani izveštaji o radu Doma zdravlja, Komunalca i Centra za socijalni rad\nby infoLIGA · 16/05/2020\nOpštinsko veće opštine Lučani je danas održalo svoju 39. sednicu na kojoj je najpre, minutom ćutanja odalo poštu preminulom Radovanu Iliću, bivšem predsedniku opštine u periodu od 1997 -2004. godine.\nNa sednici Veća, razmatran je finasijski plan Doma zdravlja Lučani za 2020. godinu, zatim izveštaj o radu Centra za socijalni rad u 2019. godini, predlog programa poslovanja JKP „Komunalac Lučani“, rešenje o obrazovanju opštinske Komisije za planove, kao i doneto rešenje o preusmeravanju aproprijacija po odluci o budžetu opštine Lučani.\nFinansijskim planom Doma zdravlja Lučani predviđeno je finansiranje iz opštinskog budžeta u visini od oko sedam miliona dinara. Dvaipo miliona dinara je bilo neophodno za opremanje tri kovid ambulante koje su radile u ambulantama i stacionaru tokom pandemije. Za revitalizaciju računarske opreme Doma zdravlja, neophodno je 1,2 miliona dinara, za tri agregata za napajanje električnom energijom u vrednosti preko milion dinara. Ostala sredstva su planirana za rekonstrukciju infrastrukturalne opreme Doma zdravlja.\nDirektorka Doma zdravlja je obavestila članoe veća da je stacionar u Guči star 86 godina i da je neophodna rekonstrukcija celog objekta jer je u vrlo lošem stanju. Projekat rekonstrukcije kao i građevinska dozvola su obezbeđeni pa je neophodno aplicirati za potrebna finansijska sredstva.\nPredsednik opštine je na sednici izrazio zahvalnost zaposlenima i rukovodstvu Doma zdravnja za izuzetno požrtvovan rad tokom kovid epidemije.\nDirektorka Centra za socijalni rad je informisala članove veća o radu Centra tokom prethodne godine, navodeći da je sve više izražen problem loše demografske slike opštine, najpre zbog negativnog prirodnog priraštaja kao i zbog intenzivnog odlaska mladih prema većim centrima. U izveštaju o radu se navodi da prema podacima iz popisa stanovništva iz 2011. godine, broj stanovnika opštine je bio 21 hiljada stanovnika a u 2018. godini 18.600 stanovnika. Od tog broja preko 40 odsto stanovništva je niske obrazovne strukture, dakle bez srednje škole. Neoženjenih muškaraca je 3027 a neudatih žena 1590. Radi se o muškarcima sa seoskog područja sa poodmlaklim godinama. Broj rođene dece u 2018. godini je bio 155 a broj umrlih u istom periodu je 364. Prosečna starost majki pri rađanju prvog deteta je preko 26 godina a prosečna starost stanovništva je 47 godina. Indeks starenja je izuzetno visok, što znači da je najveći broj stanovnika stariji od 60 godina. Prema uzročnosti smrti kod 364 umrlih lica u 2019 godini, na prvom mestu, u 224 slučaja su bolesti srca i krvotoka, u 70 slučaja su tumori. Broj zaključenih brakova tokom prošle godine je 67, razvedenih 18.\nU izveštaju je navedeno da je broj zaposlenih u opštini 4750, od čega je 3575 zaposleno u privrednim subjektima, 780 preduzetnika i 390 individualnih poljoprivednika.\nNa sednici Veća je istaknuto da je 1684 korisnika usluga Centra za socijalni rad u 2019. godini što je oko 10 odsto ukupnog stanovništva. Na smeštaju u socijalnim ustanovama je 32 punoletna korisnika. Na evidenciji Centra je 276 korisnika sa invaliditetom i 96 korisnika sa pravom za tuđu pomoć i negu. Ukupan broj korisnika stalne novčane socijalne pomoći je 415. Tokom prethodne godine, ukupan broj nasilja u porodici je bio 96 i žrtve su uglavnom bile žene.\nDirektor JKP „Komunalac Lučani“ je upoznao članove Opštinskog veća sa programom poslovanja ovog preduzeća u tekućoj godini, navodeći da je neophodna hitna nabavka vozila za održavanje kanalizacinih cevi kao i auta za prevoz smeća. Planom je poseban akcenat stavljen na revitalizaciju 13 pumpnih postrojenja potrebnih za punjenje 14 bazena zdrave pijaće vode. Stalni zadatak javnog preduzeća je i naplata nagomilanih dugovanja od korisnika usluga, kako od stanovništva tako i od pivrednih subjekata.\nNa ovoj sednici, veće je donelo i odluku o obrazovanju Komisije za planove opštine Lučani na novi mandat od četiri godine.\nO ovoj odluci kao i o svim dokumentima koja su članovi veća usvojili, završnu reč će dati skupštinski odbornici na sednici koja ubrzo predstoji.\nTags: Dom zdravljakomunalaclučanisluzba za socijalni radveće\nSKANDALOZNO! Ivanjičanka vozila auto sa 3,02 promila alkohola\nDrama na Goliji – Ivanjičani satima izvlačili Ruskinje iz metarskih smetova (VIDEO)\nNext story Još jedan Ivanjičanin pozitivan na virus COVID-19\nPrevious story Dalekovod ka turističkom centru na Goliji u finalnoj fazi (VIDEO)\nKaravan srpskog filma u ivanjičkom Domu kulture\nMNRO Ivanjica obeležava Međunarodni dan osoba sa invaliditetom 3. decembra u Domu kulture\nOtklonjen kvar-stabilizacija u vodosnabdevanju tokom noći\nPrognoza - 30/11/2021


Iako su u početku politički pobednici imali čvrste stavove oko uslova za formiranje Saveta ministara BiH, u poslednje vreme je vidljivo da blago popuštaju u svojim zahtevima, pa se možda aferi zvanoj „blokada i nerad“ nazire kraj!\nDa lideri popuštaju u svojim stavovima vidljivo je i iz izjava trojice članova Predsedništva BiH, ali i lidera SDA Bakira Izetbegovića. Poznato je da su upravo Izetbegović i član Predsedništva BiH, Željko Komšić, svojim uvetovanjem oko slanja Godišnjeg nacionalnog programa (ANP) u Brisel zaustavili formiranje Saveta ministara BiH.\nKomšić je čak išao toliko daleko da je u jednom momentu kazao da je spreman da Savet ministara funkcioniše u tehničkom mandatu i naredne četiri godine ako ANP ne ode u Brisel. S druge strane srpski član Predsedništva BiH, Milorad Dodik, bio je čvrst u stavovima da ANP neće otići prema Briselu po cenu da Savet ministara nikada ne bude formiran.\nTako je Komšić nedavno izjavio da ne bi bilo dobro da BiH do narednih izbora ostane sa Savetom ministara u tehničkom mandatu, te da je vreme da se nađe rešenje. Slične izjave dao je i Izetbegović, koji je naveo da je krajnje vreme da se napravi korektan kompromis u vezi sa formiranjem vlasti na nivou BiH. On je pojasnio da time podrazumeva da se svi ranije doneseni zakoni i državne strategije moraju poštovati, ali da članstva u NATO neće biti dok se ne postigne novi dogovor konsenzusom triju strana u BiH.\n- Srpske stranke bi izborile da nema članstva BiH u NATO bez nove odluke koja podrazumijeva konsenzus, a probosanske stranke i HDZ da će se saradnja sa NATO unaprediti u okviru koji je određen ranije donesenim zakonima i strategijama – kazao je Izetbegović.\n- Prihvatljiv mi je samo dokument u kojem bi pisalo da taj plan ne prejudicira članstvo BiH u NATO – kazao je Dodik.\nDok se oni premišljaju Brisel s druge strane gubi strpljenje i smišlja način kako da vlast u BiH napokon profunkcioniše. Kako saznaje EuroBlic iz diplomatskih krugova u EU, Brisel je čak spreman, ukoliko se lideri uskoro ne dogovore, da uvede jedan vid ekonomskih sankcija BiH kako bi ih primorala na kompromis.\n- Poznato je da su brojni međunarodni projekti i ogromna sredstva EU namenjena BiH trenutno blokirana jer vlast nije uspostavljena. S druge strane BiH ne ispunjavanja ni brojne obaveza na koje se prethodno obavezala – navodi naš izvor.\nGlavni istraživač i koordinator programa u Centru za primenjene evropske studije u Beogradu Igor Davidović, smatra da ekonomske ili neke druge sankcije Brisela ne bi bile dovoljan motiv za lidere da naprave neki kompromis.\n- Ne verujem da bilo kakve sankcije mogu biti stimulativne. Da su to hteli uradili bi to do sada. Mislim da su u Briselu svesni da sankcije neće biti stimulativne i da neće doneti željeni efekat. Našim liderima je vlast postala potpuno irelevantna. To možemo zaključiti iz njihovih komentara koji idu od toga da „nam takva vlast, ustvari i ne treba“, do toga „da možemo opstajati i bez vlasti“ – podseća Davidović.\nOn dodaje da je BiH jako daleko od bilo kakvog napretka u evropskim procesima. Stoga, kako ističe Davidović, šta god da se sada desi to BiH neće mnogo unaprediti, čega su svesni i lideri koji pregovaraju oko formiranja vlasti na nivou BiH.\n- BiH je usamljeno ostrvo, koje malo koga zanima, posebno ne ozbiljne međunarodne igrače. Eventualno uvođenje sankcija moralo bi se odnositi na pojedince/pravne subjekte, koji su nosioci odgovornih javnih funkcija i njihove finansijere (kompanije i pojedince) – ističe Bećirović. On dodaje da nije pristalica toga da se kažnjavaju sami građani BiH, nego, pre svega, politički lideri, odnosno te strukture.\n- Građani BiH su dovoljno kažnjeni sa postojećim političkim vodstvom zašto su delimično i sami odgovorni – ističe Bećirović. On kaže da u ovakvom stanju i situaciji u kojoj se nalazi EU nije siguran da ima volje, želje i odlučnosti, da se uvedu sankcije.\n- Politički lideri će poboljšati stanje u BiH i postići potrebne kompromise samo tada kada osete da je ugrožena njihova pozicija i njihovo bitisanje – smatra Bećirović.


Krkobabić je za TV Hepi kazao da je to samo početak velikog posla, a da je cilj da u Srbiji bude što manje praznih kuća.\n"Trenutno ih prema nekim procenama ima 150.000", kazao je Krkobabić i dodao da su kuće namenjene pre svega mladim poljoprivrednicima koji žive u zajedničkim domaćinstvima, a žele da se osamostale.\nKuće su, dodao je Krkobabić, namenjene i mladim stručnjacima iz različitih oblasti - agronomi, tehnolozi, veterinari, lekari i drugi čije prisustvo i rad mogu da doprinesu razvoju sela.\n"Šansu da konkurišu imaće i svi oni koji žele da se s porodicama iz grada presele, žive i rade u selima Srbije", kazao je Krkobabić.\nMilan Krkobabić raspodela pomoći dodela stanova Program za preporod sela Srbije prazne kuće


Sa obeležavanja hramovne slave (Foto Kontak)\nJerej Nenad Stojanović, u obraćanju vernicima, poručio je da Srbi treba da se vrate Bogu, svojoj veri, tradiciji, običajima, da ne zaborave svoju crkvu i da žive u slozi i ljubavi.\n“Kao što je Sveti vladika Nikolaj govorio - ‘pomozi Bože da se Srbi obože, slože i umnože.’ Mnogo vam hvala što ste došli u crkvu koja se obnavlja zahvaljujući vama. Narod ne zaboravlja svoje svetinje i dok je naroda mi ćemo postojati ovde kao sveštenici, bićemo vaši molitvenici pred Bogom. Neka je srećna slava i današnji praznik!”\nRadomir Rojević, predsednik Udruženja građana Kosovskomitrovičkog okruga u Beogradu, jedan od domaćina ove godine, kazao je da danas slavimo Svetog Savu, utemeljivača Srpske pravoslavne crkve.\n“Sve nas vežu emocije za ovaj hram, koji je u ono vreme bio jedan jedini na prostoru Kosovskomitrovičkog okruga. Štošta je za to vreme preživeo, ali evo danas smo se hvala Bogu u ovako velikom broju okupili da obeležimo ovaj veliki praznik za sve nas Srbe.“\nRojević je podsetio i da je crkva Svetog Save počela da se gradi 1896. godine, da je prva liturgija služena 1912., a osvećenje jula 1921. godine.\nRezanju slavskog kolača prisustvovali su i Aleksandar Spirić, predsednik Privremenog opštinskog organa i Slavko Simić, načelnik Kosovskomitrovičkog okruga.\nSpirić kaže da se raduje što sve veći broj ljudi dolazi u crkvu u južnom delu grada i dodaje da se sa ovog mesta solidariše sa srpskim narodom u Crnoj Gori.\n„Nema veće radosti nego kada se okupljamo i obeležavamo hramovnu slavu u južnom delu grada. Hvala Bogu, sve veći broj ljudi je tu i to je jasan pokazatelj da svetosavski put treba da nastavimo da pratimo, jer nas on obavezuje da pored bratske ljubavi, bude i sloge, jedinstva i ujedinjenja naroda. U ovim teškim momentima sa kojim se suočava srpski narod na prostoru Crne Gore, zajedno iskazujemo solidarnost.“\nSlavko Simić, načelnik Okruga, kaže da je svetitelj kojeg danas slavimo oplemenio naš narod i verom i znanjem i stvorio škole.\n„On je naš putokaz i zato nas i nazivaju Svetosavcima. Nažalost, danas jeste veličanstven i svečan dan ovde u južnom delu Kosovske Mitrovice, ali sa druge strane je i tužan, jer pored svešteničke porodice koja živi u južnom delu Kosovske Mitrovice, Srba ovde gotovo i da nema. Na nama je da se ovde sabiramo, da se borimo za našu državu, crkvu i svetinje i ja se nadam da ćemo u toj brobi uspeti, jer zaista se bije velika bitka za opstanak svetosavlja na KiM, kao i svuda u regionu. Nadam se da će nas iz godine u godinu biti ovde još više, a na nama je da vaspitavamo našu decu da ovde dolaze, da čuvaju ovu svetinju, prelepu građevinu koju Kosovska Mitrovica ima i da pokazujemo ljubav, slogu i naravno toleranciju prema drugima kako bi na ovim prostorima ostali i opstali."\nDanašnji kolačari su bili Udruženje građana Kosovskomitrovičkog okruga u Beogradu i Radovan Kovačević sa porodicom.


Najniža vrednost dinara u ovoj godini › Made-in-Germany.rs\nDinar je ponovo oslabio prema euru za 0,2 posto, pa je danas zvanični srednji kurs bio 119,3096 dinara za jedan euro, što predstavlja novu najslabiju vrednost srpske valute u ovoj godini.\nPrema podacima Narodne banke Srbije (NBS) istaknutim na sajtu centralne banke (www.nbs.rs), vrednost evropske valute danas je bila za oko 18 para veća nego juče, kada je kurs iznosio 119,1253 dinara za jedan euro, prenosi agencija „Beta“.\nDinar je trenutno u odnosu na euro za 0,7 posto slabiji nego pre mesec dana, za 3,9 posto slabiji nego na početku ove godine i za 4 posto slabiji nego što je to bio pre godinu dana.\nOve godine dinar je bio najjači na samom njenom početku, kada je 1. januara jedan euro koštao 114,6421 dinara.\nCentralna banka je u ovoj godini na Međubankarskom deviznom tržištu prodala ukupno 1 milijardu i 65 miliona eura, a kupila 200 miliona eura, kako bi ublažila česta kolebanja kursa.


Dačić: I Đinđića je ubila država : Nadlanu.com\nDačić: I Đinđića je ubila država\nObjavljeno 30. dec 2013. / 23:30:00\n"Izgubili smo 14 godina vrteći se u krug", rekao je Dačić i napomenuo da ko god da je odgovoran za taj čin neće biti oslobođen odgovornosti.\n"Ko god da je činio ta najteza krivična dela mora da odgovora, bez obzira da li je iz ove ili one stranke, ili je moj najrođeniji", rekao je Dačić.\n"Država je ubila i Zorana Đinđića. To su uradili ljudi iz državnog organa", rekao je Dačić.\nNikolić se nije obraćao meni nego EU\nPremijer Dačić izjavio je večeras da poruka predsednika Srbije Tomislava Nikolića\nda ne bi potpisao nikakav međudržavni sporazum s Prištinom, nije upućena njemu - Dačiću, nego Evropskoj uniji.\nDačić je rekao da su pregovori u Briselu "statusno neutralni" i podsetio da ih je na najvišem političkom nivou inicirao sam Nikolić.\n"Srbija neće prihvatiti da učini bilo šta što bi promenilo njen stav (o statusu Kosova). Razgovori su statusno neutralni i inicirao ih je predsednik Nikolić... U pregovaračkom okviru (sa Evropskom unijom) su definisani uslovi kao što je puna normalizacija odnosa i neki pravno obavezujući dokument koji treba da se potpiše", rekao je Dačić.\nAko i dobijem Nobelovu nagradu, razmisliću da li da je primim sa Tačijem\nIvica Dačić izjavio je večeras da se mogućnost da dobije Nobelovu nagradu za mir meri promilima i da tu temu treba ostaviti po strani, a ako je i dobije, ozbiljno će razmisliti da li treba da je primi u društvu Hašima Tačija.\nDačić je rekao da je i pred Tačijem u Savetu bezbednosti UN rekao da za njega smatra da je trgovac ljudskim organima. Premijer je podsetio da nije tražio ni od koga da ga kandiduje za tu nagradu, da za nju nije radio i da ga to ne interesuje.\nDačić je upitao - da li treba unapred da kaže da nešto odbija, za šta ga niko nije ni obavestio da je kandidat.\n"Da li Tači treba da je dobije ili ne, to je pitanje o kome mi ne možemo da odlučujemo, a verovatnoća da je dobijem je ravna promilima i tu temu treba po strani. Jedino dobro je što smo po nečemu dobrom pomenuti, a da li mi se društvo sviđa - pa nije mi se sviđalo društvo ni kada sam prvi put seo da pregovaram", rekao je Dačić.\nVučić i ja smatramo da izbori nisu prioritet\nJa ne vidim da postoji razlog za izbore. Ni jedna Vlada od Đinđićeve nije imala pozitivniju ocenu građana, kaže premijer.\nSve članice EU danas govore pozitivno o Srbiji, postignut je istorijski uspeh na putu ka evrointegracijama. Očekuje nas težak period imamo 17. januar kad nas teraju na sastanak sa Tačijem da bi nas malo pritisli, pred prvu međuvladinu konferenciju 21. januara. On je dodao da u februaru dolaze eksperti zbog poglavlja 23 i 24.\nGalenika korišćena u političke svrhe\nIvica Dačić izjavio je večeras da SPS, koju on vodi, nema nikakve veze sa optužbama u vezi sa "Galenikom" i da su takve ocene korišćene u političke svrhe.\nDačić je rekao da se ne plaši otužbi na račun stranke koju vodi, ali i upozorio da niko ne sme da zloupotrebljava politiku za privatne stvari, iako se one dešavaju kada postoji mogućnost za diskreciono upravljanje određenim fondovima i preduzećima.\nNa pitanje u veži dešavanja u Srbijagasu, premijer je rekao da je tom javnom preduzeću, kao i nekim drugima, potrebna pomoć države i da njihovo poslovanje treba da bude tema razgovora državnog vrha.\n"Ali bih odvojio deo koji se tiče različitih stavova i personalnih pogleda na ta pitanja od suštine problema", rekao je Dačić i ukazao da Srbijagas od NIS kupuje gas po višim cenama nego što ga prodaje i da je to jedan od razloga za njegovu neprofitabilnost.\nIzvor: Blic/ foto: Beta/Miloš Miškov


VAŠINGTON - Zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara i specijalni izaslanik za Balkan Gabrijel Eskobar izjavio je da sankcije nisu primarno sredstvo američkog angažmana u regionu Zapadnog Balkana, ali da imaju efekta i da će ih biti još. Eskobar je u intervjuu za „Glas Amerike” ocenio da je korupcija glavni problem na Balkanu. Govoreći o sankcijama uvedenim protiv člana Predsedništva BIH Milorada Dodika i još dvojice bosanskih zvaničnika, zatim protiv Milana Radoičića i Zvonka Veselinovića na KiM, on je rekao da ne želi da ljudi misle da se Sjedinjene Države angažuju u regionu prvenstveno kroz sankcije. Istakao je, međutim, da je administracija u Vašingtonu veoma posvećena borbi protiv korupcije i da je jedno od sredstava u toj borbi sankcije. „I mogu reći da, biće ih\n14.01.2022 u 08:08\nAmerički Senat odbio sankcije za Severni tok 2\nVAŠINGTON - Američki Senat nije usvojio zakon o uvođenju sankcija ruskoj kompaniji Severni tok 2 koji je predložio republikanski senator Ted Kruz. Za zakon o sankcijama glasalo je 55 senatora od potrebnih 60 za njegovo usvajanje, a glasanje je trajalo skoro sedam sati, prenosi Rojters. Protiv Kruzovog predloga glasala je i demokratska senatorka Džin Šehin koja je prvobitno podržala nacrt ističući da bi on mogao da ugrozi jedinstvo Vašingtona i Evrope po pitanju ruske agresije prema Ukrajini. Ona je rekla da bi Kruzov predlog poremetio odnose između SAD i njegovih saveznika, posebno Nemačke. Gasovod Severni tok 2, vredan 11 milijardi dolara, omogućio bi protok ruskog gasa ispod Baltičkog mora ka Evropi, preko Nemačke. Završen je prošle godine ali još uvek čeka odobrenje nadležnih u\n13.01.2022 u 17:31\nBRISEL – Savet EU odlučio je danas da do 31. jula 2022. godine produži restriktivne mere usmerene na određene privredne sektore Ruske Federacije. Sankcije su prvi put uvedene 31. jula 2014. kao odgovor na ruske akcije koje destabilizuju situaciju u Ukrajini, a ograničavaju određenim ruskim bankama i kompanijama pristup primarnim i sekundarnim tržištima kapitala EU i zabranjuju i druge oblike finasijske pomoći i posredovanja prema ruskim finansijskim institucijama. Sankcije takođe zabranjuju direktan ili indirektan uvoz, izvoz ili transfer svih materijala vezanih za odbranu i uspostavljaju zabranu robe dvostruke namene za vojnu upotrebu ili krajnjih vojnih korisnika u Rusiji, javlja Tanjug. Rusiji se ograničava i pristup određenim osetljivim tehnologijama koje se mogu koristiti u\n07.01.2022 u 08:37\nBANjALUKA - Američki ambasador u BiH Erik Nelson izjavio je da se sankcije, koje su juče uvedene srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku odnose na koruptivne aktivnosti koje podrivaju BiH. Nelson je kazao da su sankcije proširene i na „one koji daju podršku korumpiranim akterima, uključujući njihove porodice, saradnike i kompanije”. On je ocenio da svako kome se izreknu ovakve sankcije treba biti zabrinut, a posebno legitimni poslovni ljudi, zbog ograničenja s kojima će se suočiti, poput nemogućnosti da posluje s američkim bankama i kompanijama. Nelson je istakao da je važno da građani BiH razumeju značenje ovih sankcija, jer je, kako je naveo, mnogo pogrešnih tumačenja. Prema njegovim rečima, sankcije koje su objavljene juče protiv predsednika Pokreta demokratske akcije i\n05.01.2022 u 19:45\nObrad Kesić smatra da su sankcije nedostatak snage američke administracije\nBANjALUKA - Šef predstavništva Republike Srpske u SAD Obrad Kesić ocenio je večeras da su sankcije Ministarstva finansija SAD kojim je obuhvaćen i član Predsedništva BiH i lider Stranke nezavisnih socijaldemokrata Milorad Dodik - ništa drugo do odraz nedostaka snage američke administracije. „Sankcije su priznanje nedostataka snage američke adiministracije i nedostatka energije da ozbiljnije uđu u probleme koji se postavljaju u BiH”, rekao je Kesić za Tanjug. Kesić kaže da je taj stav koji koristi administracija SAD - korupcija, postao dobro poznat. „Čak je reditelj Oliver Stoun rekao da se sada umesto raketa i bombardovanja koriste optužbe za korupciju koje služe za rušenje vlasti koja ne želi da bude poslušna iz ugla Vasingotna”, ocenio je Kesić. Dodao je da se u tom\n05.01.2022 u 16:29\nSARAJEVO – Ministarstvo finansija SAD uvelo je danas sankcije srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku zbog, kako tvrde, njegovih „koruptivnih aktivnosti” i „pretnji po stabilnost i teritorijalni integritet BiH”. Kako se navodi u saopštenju na sajtu američkog ministarstva, sankcije su uvedene i Alternativnoj televiziji (ATV) iz Banjaluke, za koju se tvrdi da je pod kontrolom Dodika. U obrazloženju sankcija se navodi da je ova mera deo „predanosti” administracije predsednika SAD Džozefa Bajdena da se promoviše odgovornost za one koji, između ostalog, kako se tvrdi, „podrivaju stabilnost regiona Zapadnog Balkana kroz korupciju i pretnje dugogodišnjim mirovnim sporazumima”. Ministarstvo u saopštenju navodi da je Dodik „potkopao institucije BiH” pozivajući na oduzimanje državnih


Nove sankcije Rusiji, sukobi u Donjecku | Autonomija\nPredsednik SAD Barak Obama izjavio da će nove sankcije biti usmerene protiv pojedinaca i kompanija zbog odnosa zvanične Moskve prema krizi u Ukrajini\nTo su treće po redu sankcije od ruske aneksije Krima. Na listi se nalazi i poslanik u parlamentu, Aleksej Puškov, otvoreni kritičar američke politike.\n„Cilj je da se promeni njegova računica kako bi tekuće akcije koje on preduzima mogle imati negativan uticaj na rusku privredu na duže staze i da se podstakne da se istinski angažuje u diplomatskom rešavanju krize u Ukrajini”, izjavo je američki predsednik.\n„Još ne znamo da li će one dati željene rezultate i zato, ako se nastavi ruska agresija prema Ukrajina, u sledećoj fazi sankcije će biti proširene na sektore ruske privrede poput bankarstva i odbrambene industrije”, kazao je Obama u prestonici Filipina Manili na kraju azijske turneje.\nRusija će „odgovoriti“ na nove sankcije koje su Sjedinjene Američke Države preduzele protiv ruskih zvaničnika i poduzeća, izjavio je zamjenik ruskog ministra vanjskih poslova Sergej Riabkov.\n„Sigurni smo da će odgovor biti bolan za Vašington“, kazao je Riabkov.\n„Mislim da su zahtevi uobičajeni, isti kao u drugim gradovima, scenario se ne menja: referendum i federalni sistem vlade“, rekao je portparol regionalne administracije Ilija Suzdalijev, prenela je agencija Rojters.\nPredsedavajući OEBS-a i švajcarski predsednik Didije Burkhalter osudio je otmicu tima međunarodnih posmatrača u Ukrajini i istakao da OEBS radi „na svim nivoima“ da ih oslobodi.\nOn je dodao da planovi o proširenju posmatračke misije te organizacije u Ukrajini zavise od sposobnosti Kijeva da osigura bezbednost posmatrača. „Danas imamo jasnu volju ne samo da nastavimo, već i da pojačamo misiju“, rekao je Burkhalter agenciji Frans pres i istakao da OEBS planira da postepeno poveća broj posmatrača u Ukrajini na 500 sa sadašnjih 122.