27/01/2022 | 11:35 ⇒ 11:41 | Autor: SRNA\nČlan Predsjedništva SNSD-a Staša Košarac istakao je da je važno sačuvati demokratski kapacitet i omogućiti legitimno političko predstavljanje na svim nivoima vlasti prilikom izmjene izbornog zakonodavstva u BiH.\n- Pozicije SNSD-a su vrlo jasne - ne postoji mogućnost indirektnog izbora člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske. Nećemo odustati od politike očuvanja izbornog subjektiviteta Srpske kroz direktan izbor člana Predsjedništva BiH. Naš primarni interes je da zaštitimo prava srpskog naroda i svih građana u Republici Srpskoj - rekao je Košarac u izjavi za Srnu.\nOn je kao član Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH danas prisustvovao sastanku sa višim zvaničnikom Ministarstva spoljnih poslova SAD zaduženim za izbornu reformu u BiH Metjuom Palmerom i direktorom pri Evropskoj službi za spoljne poslove Angelinom Ajhorst.\nKada je u pitanju Dom naroda parlamenta BiH i izbor delegata iz Republike Srpske, Košarac je naglasio da neće biti odstupanja od toga da Narodna skupština Republike Srpske, u skladu sa Ustavom, bira svoju delegaciju.\n- SNSD je pokazao odlučnost i jasno opredjeljenje da, osim interesa građana Republike Srpske, snažno zagovara zaštitu interesa srpskog naroda u Federaciji BiH /FBiH/, posebno zbog činjenice da u prethodnom periodu federalne strukture nisu imale sluha da na adekvatan način omoguće legitimno predstavljanje srpskog naroda u federalnom parlamentu - rekao je Košarac.\nOn je istakao da je ovo vrlo važno pitanje koje se mora riješiti kroz izmjene Izbornog zakona BiH, kako bi konačno Srbima bilo omogućeno da na legitiman način biraju svoje predstavine u skladu sa Ustavom.\nKošarac ukazuje da je neophodno da u svim razgovorima o izmjenama Izbornog zakona BiH akcenat bude na integritetu izbornog procesa, kao i jasno definisanoj ulozi Centralne izborne komisije /CIK/ BiH.\n- To je izuzetno važno pitanje, budući da aktuelni saziv CIK-a BiH nije izabran na zakonit način, što ugrožava integritet samog izbornog procesa - dodao je Košarac.\nOn je poručio da predstavnici institucija vlasti Republike Srpske žele da kroz izmjene Izbornog zakona sačuvaju njen demokratski kapacitet, kao i demokratski kapacitet institucija na drugim nivoima vlasti u BiH.\n- Očigledno je da zastoj postoji na nivou FBiH, te očekujemo da će federalne strukture usaglasiti sporna pitanja, kako bismo u završnom krugu razmatrali mogućnost usvajanja izmjena Izbornog zakona BiH - zaključio je Košarac.\nU Sarajevu je danas održan sastanak članova Interresorne radne grupe Parlamentarne skupštine BiH za izmjenu izbornog zakonodavstva sa direktorom pri Evropskoj službi za spoljne poslove Angelinom Ajhorst i višim zvaničnikom Ministarstva spoljnih poslova SAD zaduženim za izbornu reformu u BiH Metjuom Palmerom.\n07:40 > Petković: Ustavni sud BiH postao kamen spoticanja za vladavinu prava (VIDEO)


Završen novi objekat Upravne zgrade na groblju Sarića Osoju | ZLATIBORSKE NOVINE\nZavršen novi objekat Upravne zgrade na groblju Sarića Osoju\nObjekat nove upravne zgrade na groblju Sarića Osoje, na mestu stare koja je izgorela u požaru, komletno je završen. Radove vredne oko 22 miliona dinara, finansirali su sa oko 10 miliona grad Užice, i 12 miliona Javno komunalno preduzeće „Bioktoš“, dok je projekat nove zgrade uradila Projektantska kuća Arhimis, istakao je posle obilaska Ivan Stanisavljević, član gradskog veća zadužen za javna preduzeća.\n„Zgrada površine 300 m2 ispunjava sve neophodne uslove , pored kancelarija, zaposleni će imati i prostor za presvlačenje i čajnu kuhinju, a urađeno je i centralno grejanje. Jedan lokal namenjen je za prodavnicu Srpske pravoslavne crkve i već za predstojeće Zadušnice građani će u prodavnici JKP „Bioktoš“ moći da kupuju sveće “ , kaže Stanisavljević.\nPo rečima Olivera Ristanovića direktora JKP „Bioktoš“ zahvaljujući završetku radova zaposleni koji su privremeno radili u Radnoj jedinici Dovarje sada se vraćaju na svoja radna mesta u potpuno novi prostor, što će im donekle olakšati rad, a lakše će sigurno biti i građanima koji svakodnevno dolaze.\n„Radi se i na uređenju postojećih parcela i izradi novih dvodelnih grobnica, zbog čega je važno da i građani svoje obaveze izmiruju na vreme. Mesečno održavanje iznosi 1 500 dinara i to je cena sa kojom se Užice svrstava među one gradove i opštine sa povoljnom cenovnom politikom“, dodaje Ristanović.\nJKP „Bioktoš“ gazduje grobljima Sarića Osoje, Dovarje i Vlaovac, a u saradnji sa Gradom radi se i na iznalaženju nove lokacije kako bi se na vreme obezbedio prostor, jer postojeći je dovoljan za narednih 6 do 7 godina.\nStefan Srbljanović: Pored škola, vrtića i bolnica Srbija će morati da gradi i nove zatvore\nMilovan Vesnić proglašen za sportistu 2020. godine u Užicu\nDrugu godinu zaredom Grad Užice realizuje akciju podele autosedišta za sve novorođene bebe na području grada. Za tu namenu izdvojena su sredstva u iznosu od 2,8 miliona dinara. Ove godine…


Vesić: Mi gradimo, oni sprečavaju, da li je to normalno? | Srbija izbori 2022\n» Vesić: Mi gradimo, oni sprečavaju, da li je to normalno?\nVesić: Mi gradimo, oni sprečavaju, da li je to normalno?\nBeograd -- Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio za TV Prva da predsednik opštine Stari grad Marko Bastać vodi politiku kojom sprečava da se grad razvija.\nKo traži referendum, pitao je Vesić, da li oni koji su na lsti za gradonbačelnika dobili malo preko 3.000 glasova? "Mi smo dobili poverenje građana i pred građane smo izašli s rezultatima koje smo uradili do sada i s jasnim planom šta ćemo uraditi", kazao je on.\nUpitao je i da li neko misli da je ponašanje predsednika opštine Stari grad Marka Bastaća, koji je džakovima soli blokirao ulicu, normalno. "Kandidovao se za gradonačelnika i dobio glasova koliko sam rekao. Zašto nije tražio referendum kada je bio u vlasti sa Đilasom", kazao je Vedsić i dodao da je protiv Bastaća podneta krivična prijava jer se ponašao kao huligan.\nUkrao je, kako kaže, od građana so koju je grad dodelio opštinama za posipanje ulica. "Bastać pokušava da vodi politiku kojom sprečava da se grad razvija", istakao je Vesić.


LEADER 3 Konferencija, Fruška gora, 3.12.2016. – LAG\nPosted By 05.12.2016\n3. decembra 2016., Fruška gora\nLAG Fruška gora-Dunav je organizovao LEADER 3 konferenciju na temu „IPARD Izazovi u R. Srbiji i AP Vojvodini“ na kome su učešće uzeli članovi LAG FGD iz 4 fruškogorske opštine (Sremski Karlovci, Beočin, Bačka Palanka i Šid) i predstavnici Garancijskog fonda Vojvodine.\nU okviru ove teme je održana edukacija članova LAG FGD o svim elementima i uslovima koji moraju biti ispunjeni za otpočinjanje IPARD 2 Programa u R. Srbiji u pogledu institucija i dokumenata, na nacionalnom i lokalnom nivou. U okviru edukacije, prezentovana su hrvatska i iskustva u regionu u pogledu sistemskih prepreka i pretnji, koji su uslovili da realizacija npr. hrvatskog IPARD-a u prvim godinama bude simbolična, prema podacima hrvatske Privredne komore, tokom prve godine IPARD Programa je realizovano svega 0,15% odobrenih sredstava.\nNakon održane edukacije, analizirana su iskustva u regionu, posebno R. Hrvatske i sličnosti sa situacijom u našoj zemlji. Predstavnici javnog sektora (opštinskih uprava) su na bazi dobijenih informacija i hrvatskih iskustava analizirali i prezentovali situaciju u svojim sredinama u pogledu kapaciteta za uspešnu primenu IPARD programa.\nOpšta konstatacija je da na lokalnom nivou kapacitet još nije adekvatan potrebama koje će Program tražiti kada se otpočne sa njegovom primenom i da je kapacitet LAG FGD neophodan da podrži kako pripremu, tako i primenu, odnosno korišćenje programskih mera predviđenih dokumentima IPARD 2 programa u R. Srbiji.\nPredstavnici Garancijskog fonda Vojvodine su detaljno upoznali učesnike sa programima koje realizuje Fond i pozvali ih da u većoj meri koriste usluge i finansijske proizvode Fonda, a posebno su pojasnili mesto i ulogu Fonda u predstojećem IPARD 2 Programu. U tom smislu su sa svoje strane, edukovali učesnike i doprineli boljoj informisanosti članova LAG FGD o mogućnostima za jeftinije kreditiranje i smanjenje formalnosti u pogledu obezbeđivanja finansija za svoje investicije, unutar i van IPARD sheme finansiranja.\nGlavni rezultat LEADER 3 konferencije je da je ujednačen nivo informisanosti svih učesnika o ovoj temi i da je aktuelizovana problematika Programa na lokalnom nivou, što je bilo postavljeno kao glavni cilj Konferencije.\nEdukaciju koja je održana u okviru LEADER 3 konferencije je podržao Sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo AP Vojvodine putem sufinansiranja programskih aktivnosti udruženja građana u 2016. godini na teritoriji AP Vojvodine čija je delatnost u vezi sa poljoprivrednom i stočarskom proizvodnjom. Ovim putem se u svojstvu organizatora, zahvaljujemo predstavnicima pokrajinskog Sekretarijata na pruženoj podršci.\nFruška gora, garancijski fond vojvodine, IPARD, IPARD 2 program, kreditiranje, LAG, LAG FGD, LEADER 3 konferencija\nPOZIV ČLANOVIMA LAG FGD ZA UČEŠĆE NA LEADER 3 KONFERENCIJI I DRUGOJ REDOVNOJ GODIŠNJOJ SKUPŠTINI


Glas Amerike: Jedan od prioriteta, kada je riječ o članstvu u NATO, je i javna podrška koja je trenutno – ukazuju istrazivanja - niza od one koju biste zeljeli. Kako planirate da riješite to pitanje?\nKrivokapić: “Mislim da može da ubrza. Mislim da možemo nekoga za podršku NATO integraciji, kroz objašnjenje i dogovoranje. Ako su u opoziciji za vladavinu prava i ako su za stabilnu Crnu Goru u evropskim integracijama tu nema različitih ciljeva". Između NATO-a u programskom dijelu i Evropske unije nema različitih ciljeva. Ima u manifestaciji političkih i vojnih aktivnosti, ali u vrednosnom sistemu nema razlike.


Estonija: Zaplašivanje Moskve treba da postane norma - Sputnjik Srbija\n12:46 27.05.2016 Preuzmite kraći link\nOn je podržao već preduzete mere od strane Alijanse i rekao da je sada neophodno pripremiti sledeće korake u vidu razmeštanja NATO bataljona u Letoniji, Litvaniji i Estoniji, kao i da se organizuje njihova neprestana rotacija.\n„Na taj način neće biti stalnog prisustva NATO snaga, iako će se vojska stalno nalaziti ovde. Propusta ne sme da bude“, rekao je on u intervjuu za nemački list „Velt“.\nPrethodno su ministri odbrane 28 zemalja-članica NATO-a odobrili pojačano vojno prisustvo Alijanse na istoku Evrope, na Sredozemlju i u Crnom moru.\nMoskva je sa svoje strane izjavljivala da nije zainteresovana za konfrontaciju, ali je spremna da odgovori na sve mere koje sprovede Zapad.\nzaplašivanje, konfrontacija, NATO, Estonija


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijerka Ana Brnabić, ministar građevinarstva Tomislav Momirović, ambasadorka Narodne Republike Kine Čen Bo, gradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić, zamenik gradonačelnika Goran Vesić, predsednik Gradske opštine Zemun Gavrilo Kovačević, predsednici opština Surčin, Novi Beograd i Obrenovac, predstavnici kineskih kompanija koji učestvuju u realizaciji izgradnje puta i direktori javnih preduzeća prisustvovali su 31. marta svečanom otvaranju radova na saobraćajnici Novi Beograd – Surčin.\n”Izgradnjom deonice koja će spojiti Novi Beograd sa Surčinom, ovaj deo grada postaće jedan od najlepših delova Beograda. Ceo ovaj projekat nije samo izgradnja auto-puta, već je jedan razvojni projekat koji donosi mnogo novih sadržaja”, najavio je na otvaranju radova predsednik Vučić.\nTrasa od Novog Beograda do Surčinske petlje trebalo bi da autoput Miloš Veliki učini pristupačnijim stanovnicima centralnih gradskih opština, jer oni sad moraju da putuju autoputem Beograd-Zagreb do obilaznice oko Beograda da bi se uključili na novu saobraćajnicu ka Čačku. Kada ovaj deo puta bude završen, vozači će moći da se uključe iz Vojvođanske ulice, gde se planira izgradnja kružnog toka.\nUgovorom sa kineskim izvođačem ”China Comunications Construction Company” rok izgradnje je preciziran na 18 meseci, a investicija je vredna 70,5 miliona evra.


KRIVOKAPIĆ UBEĐEN DA ĆE CRNA GORA PRVA UĆI U EU: Sa Lajčakom u Podgorici razgovarao o evrointegracijama | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.05.2021. • 15:01 Tanjug\nLajčak i Krivokapić razgovarali o evrointegraciji regiona\nPredsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić sastao se sa specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana, Miroslavom Lajčakom, a dvojica zvaničnika razgovarala su o procesu evropskih integracija.\nKrivokapić je istakao da je vrlo dinamičan intenzitet kontakta sa predstavnicima EU i država članica svojevrsna potvrda opredeljenosti Vlade Crne Gore da postane buduća članica EU, prenosi RTCG.\n- Verujemo u proces evropskih integracija i našu evropsku perspektivu. Vlada u punom kapacitetu radi na ispunjavanju obaveza iz evropske agende kako bi se što pre stekli uslovi da Crna Gora postane punopravna članica - kazao je Krivokapić.\nLajčak je kazao da je jedan od prioriteta EU evropska integracija Zapadnog Balkana, te da je EU potreban Zapadni Balkan.\nOn je istakao da sa zadovoljstvom očekuje da vidi dalji napredak Crne Gore na njenom evropskom putu kroz odlučne reforme.\nPosebno je naglasio usklađenost Crne Gore sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, čime, kako je rekao, šaljemo jaku političku poruku, sa čime treba nastaviti.\nOn je takođe kazao da je Crna Gora u dobroj poziciji da bude prva zemlja u regionu koja će postati članica EU.\nKrivokapić je informisao Lajčaka o aktivnostima na planu borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i istakao da će Vlada Crne Gore biti garant vladavine prava u celini.\n- U tom smislu ne vidimo alternativu. Vlada je odlučna da se suoči sa svim izazovima kako bi Crna Gora u najkraćem roku bila spremna za članstvo - naglasio je Krivokapić.\nKrivokapić i Lajčak su se saglasili da je Crna Gora važan faktor stabilnosti na Zapadnom Balkanu, te izrazili uverenje da će se unutrašnje političke prilike stabilizovati, u cilju jačanja međupartijske podrške za proces integracije.\nU tom kontekstu, Lajčak je naglasio da će EU nastaviti da pruža podršku Crnoj Gori.\nZdravko Krivokapić Miroslav Lajčak EU Crna Gora Evrointegracije


Putin: Tramp je brilijantan i talentovan čovek\n"To je brilijantan čovek, bez ikakve sumnje pun talenta. Nije na nama da procenjujemo njegove kvalitete, ali on je neosporni favorit u predsedničkoj trci", rekao je Putin, prenose ruske agencije posle njegove godišnje konferencije za štampu pred oko 1.400 ruskih i inostranih novinara.\nPutin je rekao da se način na koji Tramp govori da bi povećao svoju popularnost ne tiče Rusije, osvrćući se na brojne provokativne izjave američkog milijardera.\nNa konferenciji za štampu Putin je rekao da je "spremn da razvije svoje odnose sa SAD" i da saradjuje sa svakim američkim predsednikom koji bude izabran u novembru 2016.\n- Tramp želi drugi nivo odnosa, bliskije i dublje odnose sa Rusijom, kako možemo to da ne pozdravimo. Naravno da to pozdravljamo - rekao je Putin.\nU oktobru je Tramp rekao da bi "verovatno mogao vrlo dobro da se složi s Vladimirom Putinom".\nTramp vodi u anketama o podršci republikanaca za njihovog predsedničkog kandidata. Prema anketi Vašington posta i Ej-Bi-Sija objavljenoj u utorak on uživa podršku od 38 odsto, zahvaljujući populizmu i svom antiimigrantskom i antimuslimanskom stavu.\nTrampove izjave, poput predloga za zabranu ulaska muslimanima u SAD, naišle su na osude iz celog sveta. Britanski premijer Dejvid Kameron ocenio je juče da je Trampova izjava "glupa i pogrešna".\nNEREDI U MEMFISU Više od 20 policajaca povređeno u sukobu sa demonstrantima\nDELIĆ ISTORIJE Kim Džong Un odgovorio na pitanje stranog novinara


UEFA poslala Škota na Marakanu, Partizanu sudi stari znanac - Sportske.net\nUEFA poslala Škota na Marakanu, Partizanu sudi stari znanac\nEvropska fudbalska unija delegirala arbitre za mečeve poslednjeg kola Lige Evrope.\nPartizan - Isplati li se rizik u Kijevu?Golman Bačke sumnja u regularnost Zvezdinog prvog golaNa Ostrvu bruje - Mitar se vraća u bivši klub!Jesenji rasplet - Zvezda "zimuje" na prvom mestu, kolika će biti razlika?Jesenji rasplet - Zvezda "zimuje" na prvom mestu, kolika će biti razlika?\nNaravno, nas najviše zanima ko će deliti pravdu na utakmicama naših najboljih klubova.\nCrvena zvezda u četvrtak od 21:05 pred svojim navijačima igra utakmicu odluke u borbi za ''evropsko proleće'' protiv Kelna, a pravdu u toj utakmici deliće škotski arbitar Robert Bobi Maden.\nNjega pamtimo od letos, kada je vodio utakmicu mladih reprezentacija Srbije i Makedonije na Evropskom prvenstu u Poljskoj. Taj meč završen je bez pobednika, rezultatom 2:2, a Srbija je izbegla poraz pogotkom Uroša Đurđevića u poslednjim trenucima susreta.\nKada je u pitanju duel u Kijevu, između Dinama i Partizana (četvrtak, 19:00h), pravdu će deliti arbitar koga smo pre dva meseca videli u Beogradu, u odlučujućoj utakmici našeg nacionalnog tma za plasman na Mundijal.\nU pitanju je Poljak Pavel Gil koji je bio taličan našim ''Orlovima'', s obzirom da je Srbija tu utakmicu dobila sa 1:0 golom Prijovića.\nCrno-beli ga se sećaju iz sezone 2014/15, kada im je sudio u utakmici Lige Evrope protiv grčkog Asterasa (0:0).\nIpak, KIjevljani ga znaju mnogo bolje, pošto je na početku tekuće sezone delio pravdu na njihovoj utakmici sa Jang bojsom u Švajcarskoj, u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Švajcarci su taj meč dobili sa 2:0, Dinamo se preselio u kvalifikacije za LE, a voljom žreba su se kasnije i jedni i drugi našli u istoj grupi Lige Evrope.


BalkanMagazin :: Da li je 1938. Čehoslovačku trebalo vojno braniti?\nnedelja, 30. septembar 2018 10:19\nNa jučerašnji dan 1938. sklopljen je Minhenski sporazum kojim su V. Britanija i Francuska, da bi umirile Hitlerove apetite i ratne namere, ustupile Nemačkoj deo savezničke Čehoslovačke, takozvanu Sudetsku oblast, naseljenu većinom Nemcima. Vlada Čehoslovačke, u to vreme jedne od ekonomski najrazvijenijih i demokratski i kulturno najnaprednijih zemalja sveta, nije bila ni pozvana na konferenciju u Minhenu nego je o njenim rezultatima bila samo informisana!\nUprkos borbenom raspoloženju u ne malom delu naroda, vlada - na čelu s neprikosnovenim nacionalnim liderom, predsednikom republike Edvardom Benešom - odlučila je da se Čehoslovačka ne brani vojno i napustila je zemlju. Ukratko, smatrala je da nema pravo da na ratnu klanicu pošalje milione ljude i to bez ikakvih izgleda na uspeh...\nAnkete, sprovođene ovim povodom u godinama koje se završavaju na osam, pokazuju uglavnom isto - gotovo polovina Čeha misli da je zemlju, ipak, trebalo oružjem braniti. Tačnije 46 do 48 posto Čeha smatralo je da je zemlja trebalo vojno da se suprostavi predaji Sudeta Nemačkoj. Suprotnog mišljenja je 22-24 procenata, a dosta veliki deo anketiranih – oko 30 posto, ne može ni danas da se opredeli. Ukratko, većina, iako tanka, i danas je ili protiv ili neodlučna...\nTo što se država, koja se, inače, pripremala za rat i imala jaku armiju i utvrđenu granicu, neki tvrde, ništa slabiju od čuvene francuske Mažino linije, predala bez borbe neprijatelju ostala je i danas najveća trauma u savremenoj istorijii Čeha. A zemlja je uživala podršku mnogih prijatelja i demokratskih snaga u svetu. Kada je te 1938. bio Beneš u poseti najbližoj savezničkoj i prijateljskoj zemlji, Jugoslaviji, u odbranu Čehoslovačke prijavilo se nekoliko desetina hiljada dobrovoljaca, uglavnom Srba (to se i danas ovde često ističe, posebno kao razlog podrške Srbiji „kojoj, kao nekad Čehoslovačkoj, velike sile žele da uzmu deo teritorije“). Mnogi su tvrdili da je trebalo izdržati bar pola godine, što nije bilo nemoguće, jer nacistička Nemačka nije tada bila tako jaka, a u međuvremenu bi se zapadne sile dogovorile sa SSSR-om i zaustavile bi Hitlera. Neki idu toliko dotle da u tom „podleganju kapitulanstvu“ vide uzroke izostanka oružanog i organizovanog otpora intervenciji Varšavskog pakta avgusta 1968. kojom je ugušeno Praško proleće.\nAko ima stvari oko koje se racionalni Česi mogu među sobom posvađati, pa i potući u krčmi, onda je to pitanje da li je 1938. trebalo uzeti oružje u ruke (potpisnik ovih redova, inače dugogodišnji dopisnik iz Praga, je prisustvovao jednoj takvoj svađi koja se zamalo nije izvrgla u tuču rođene braće).\nV. Britanija i Francuska su poništile svoje potpise ispod Minhenskog sporazuma 1942. - posle atentata koji su na gaulajtera Češke i Moravske, Hitlerovog miljenika, Rajnharda Hajdriha izvršili čehoslovački komandosi - padobranci, pripremani i ubačeni sa Ostrva u nemački protektorat, kao i brutalne nacističke odmazde, posebno zločina u Lidicama. Atentat na Hajdriha je svetu pokazao da postoji i dalje čehoslovački otpor u protektoratu koji su nacisti uzimali kao primer mira i uklapanja u Novi poredak. Makar delimično, tada je, kako su mnogi govorili „Češka našla svoju dušu“, a velike sile priznale su svoju minhensku grešku...\nMinhenski sporazum se i danas uzima kao pouka da se diktatorima ne sme uzmicati i da se na njih mora udariti zajednički što pre, dok ne ojačaju i ne počine masovnije zločine...\nAnkete pokazuju, takođe, da više od dve petine Čeha nije ni danas oprostilo Nemcima što su im Minhenskim diktatom uzeli deo teritorija. Oprostilo je 23, a 16 procenata je neopredeljeno. A više od polovine se saglašava s deportacijom oko 3,2 miliona sudetskih Nemaca 1945-1946, 19 procenata je protiv, a 30 „ne zna“. To je u srednjoj Evropi još uvek živa istorija....


Novo zaduživanje za krpljenje budžeta Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 30.11.2012. u 20:50h\nVlada FBiH savršeno funkcioniše, barem kada se radi o zaduživanju za krpljenje budžetskih rupa. Iako polovica ministara štrajkuje, sa gnušanjem odbijajući čak i da se pojave na sjednicama vlade, Vlada FBiH je 27. novembra pozajmila novih 30 miliona maraka, izdavanjem trezorskih zapisa sa šestomjesečnim rokom dospjeća. Uz godišnju kamatu od 2,02 posto, to znači da će samo na ime kamata biti isplaćeno 300 hiljada maraka.\nTime je ukupan iznos za koji se FBiH zadužila na domaćem finansijskom tržištu od početka godine narastao na 207,1 milion maraka, od čega je 90 miliona KM kratkoročno zaduživanje sa rokom vraćanja od šest mjeseci dok je 117,1 milion KM pozajmljen sa rokom vraćanja od tri do pet godina.\nPrvobitno je budžetom za ovu godinu bilo planirano da se FBiH zaduži na domaćem tržištu za 290 miliona maraka, kako bi se pokrili planirani budžetski rashodi, ali je rebalansom budžeta ovaj iznos smanjen na 250 miliona KM, pošto je u međuvremenu pristigla prva tranša kredita od MMF-a.\nRebalansom budžeta tako je planirano da se u ovoj godini FBiH dugoročno zaduži za 130 miliona maraka kroz emisiju obveznica te dodatnih 120 miliona maraka kratkoročnog zaduženja kroz emisiju trezorskih zapisa, a sve kako bi pokrili ovogodišnji budžetski rashodi.\nZa kamate 19,5 miliona KM\nZa razliku od drugih oblasti, kod zaduživanja, Vlada FBiH uspješno ostvaruje planirane ciljeve. Do kraja godine tako FBiH ima još prostora za zaduživanje, i to 30 miliona maraka kroz emisiju trezorskih zapisa te 12,9 miliona maraka kroz izdavanje dugoročnih obveznica.\nPraktično, Vlada FBiH je tokom ove godine uzimala kratkoročne pozajmice da bi najprije vratila novac koji je pozajmila krajem prošle godine.\nKako šest mjeseci jako brzo prođe, ponovo je uzimala nove pozajmice kako bi otplatila stare.Ovaj zatvoreni krug nastavlja se i u sledećoj godini kada na naplatu prispjeva i ovih svježe pozajmljenih 30 miliona maraka.\nKada se radi o 130 miliona maraka koje je ove godine Vlada FBiH pozajmila kroz emisiju dugoročnih obveznica, njihovo vraćanje dolazi na red u 2014., 2015. i 2017. godine.\nTako da se aktuelni ministri ne brinu puno kako će se u budžeti naći novac za ovu stavku, jer tada će to ionako biti nečiji drugi problem, i neki drugi ministri i premijer će morati razmišljati o tome.\nU međuvremenu, aktuelna vlada jedino će morati pronaći novac za isplatu kamata, koje se kreću u rasponu od 4,3 do 6,1 posto na godišnjem nivou, što je 6,1 milion KM godišnje, odnosno ukupno 19,5 miliona maraka do konačnog dospjeća na naplatu obveznica izdatih u ovoj godini.\nKamate na obveznice FBiH tri puta su veće od kamata koje zaračunava MMF na svoj kredit, ali lokalni kreditori, uglavnom banke, imaju jednu veliku prednost – ne postavljaju nikakve uslove i zanima ih samo kamata, i naravno, da im na kraju glavnica buđe vraćena.\nBanke ne traže reforme, samo kamatu\nTih 10 -15 miliona maraka razlike u kamati, između kredita MMF-a i pozajmice od domaćih banaka, zanemarljiva je cijena za duševni mir ministara koji su time pošteđeni dodatnih maltertiranja od strane MMF-a koji stalno dosađuje sa nekim zahtjevima, smanjite troškove administracije, te usvojite budžet na vrijeme, napravite reviziju ratnih vojnih invalida i niz sličnih besmislenih zahtjeva.\nNastavak zaduživanja na domaćem tržištu Vlada FBiH planira i u narednoj godini. U prednacrtu budžeta FBiH za 2013. godinu koji je dostavljen poslanicima Parlamenta FBiH, planirano je da se na ovaj način pokrije 120 miliona maraka budžetskih troškova, pri čemu bi se izdavanjem dugoročnih obveznica prikupilo 80 miliona maraka a kroz emisiju izdavanje trezorskih zapisa dodatnih 40 miliona maraka.\nOva bi se računica mogla pokazati preoptimističnom jer polazi od pretpostavke da će u budžet FBiH naredne godine stići i 239,5 miliona maraka od kredita MMF-a, što i nije baš tako izvjesno.\nBiH se prije tri godine našla u istoj situaciji i tadašnja vlast se hladno odrekla 1,6 milijardi maraka kredita od MMF-a koji je ostao neiskorišten zbog odustajanja od obećanih reformi.\nUkoliko se domaće političke igre bez granica oko usvajanja budžeta i ostalih reformi obećanih MMF-u nastave, što je lako moguće, FBiH bi mogla ostati bez novca MMF-a planiranog za 2013. godinu ili barem bez njegovog većeg dijela, a zbog iskustva sa prethodnim stand-by aranžmanom sa MMF-om, ova bojazan nije bez osnova .\nU tom slučaju Vlada FBiH bi se suočila se neplaniranom rupom u budžetu od gotovo 240 miliona maraka, gdje bi alternativa bila ili kresanje budžetskih troškova u ovom iznosu, što je prilično teško izvodljivo ili bi kredit od MMF-a morao biti nadoknađen pozajmljivanjem na domaćem tržištu, emisijom obveznica i trezorskih zapisa.\nTo znači da bi na domaćem tržištu Vlada FBiH morala pozajmiti mnogo više od planiranih 120 miliona maraka, pod uslovom da bude dovoljno zainteresovanih kreditora voljnih da pozajme novac vladi.\nDugoročno zaduživanje za kratkoročnu korist\nSudeći po dosadašnjem iskustvu, za kratkoročne pozajmice vladi, do šest mjeseci, ne manjka ponude. Kada se radi o dugoročnijem pozajmljivanju, stvari se mijenjaju, interes drastično opada a kamate višestruko rastu, zbog sumnjičavosti kreditora i njihove bojazni, da li će im novac na vrijeme biti vraćen.\nPri tome, kreditni rejting BiH koji je u kategoriji “smeća” također nije od pomoći, niti uliva dodatno povjerenje u domaće vlade kao dužnike.\nOvo se najbolje vidi iz dosadašnje tri aukcije dugoročnih obveznica FBiH. Za emisiju dvogodišnjih obveznica u vrijednosti od 20 miliona maraka koje je FBiH pozajmila u septembru kamata je bila 4,3 posto godišnje, ali je za 30 miliona maraka sa rokom vraćanja od pet godina, pozajmljenih u junu, kamata već skočila na 6,1 posto godišnje.\nI dok se po pravilu kratkoročne pozajmice u vidu trezorskih zapisa uglavnom koriste da bi se premostio trenutan manjak novca u budžetu, dugoročnim obveznicama države se finansiraju kapitalna ulaganja.\nU našem slučaju vlade se dugoročno zadužuje da bi pokrila trenutne tekuće troškove, i namjerava da nastavi sa takvom praksom, što nikada i nigdje nije dobro završilo po građane, koji kao porezni obveznici i pune budžete.\nKao konkretan primjer dovoljno je pogledati šta se dešava sa Grčkom, čiji su političari na ovu genijalnu ideju sa konstantim pozajmljivanjem došli mnogo ranije i također vjerovali da je “sve pod kontrolom”. A onda je neko upalio svjetlo.


Za reprezentaciju, telefone i poklone u opštini Bečej: Manji troškovi reprezentacije musicloverparadise.com\npetak, 09 mart 2018 09:52\nZa 12 meseci 2017. godine i u januaru 2018. godine 20 predstavnika opštine (izabrana i postavljena lica) su na telefoniranje službenim telefonima potrošili 670.944 dinara, to jest 5.685 evra.\nZa kupovinu poklona u 2017. godini u lokalnoj samoupravi potrošeno je ukupno 1,7 miliona dinara, to jest 15.075 evra.\nPodatke o trošenju novca u restoranima, za kupovinu poklona i korišćenje službenih telefona redakcija Bečejskog mozaika je iz lokalne samouprave dobila na osnovu zahteva za slobodan pristup informacijama od javnog značaja, međutim, u dokumentaciji nisu objašnjene neke nelogičnosti/alarmantni podaci, recimo, o enormno visokim telefonskim računima pojedinih opštinskih postavljenih i izabranih osoba, niti o tome šta je i u koju svrhu kupovala opština što se poklona tiče.\nManje za reprezentaciju 2017. nego godinu dana ranije\nU poređenju sa 2016. godinom, lokalni funkcioneri su 2017. potrošili manje novca za troškove reprezentacije, naime, u 2016. godini napravili su 154 računa u restoranima za ukupno 2,7 miliona dinara, to jest 22.116 evra,a 2017. za reprezentaciju je potrošeno 2,2 miliona dinara, to jest 18.820 evra.\nU 2016. godini službene mobilne telefone koristilo je 26 osoba, za razliku od 2017. godine, kada ih je imalo 20 ljudi.\nTe godine je za telefoniranje potrošeno 647.940 dinara, to jest oko 5.300 evra, a 2017. godine, 617.996 dinara, to jest 5.237 evra.\nNajviše novca za poklone 2017. godine potrošeno je u „Mali princ JAP“ iz Bečeja, ukupno oko 1,25 miliona dinara, to jest 10.647 evra, a najveći pojedinačni račun glasi na 423.422 dinara.\nVeliki je račun i iz „Pen obuće“ iz Novog Sada gde su u vrednosti od 154.000 dinara, to jest 1.305 evra, kupljeni pokloni sredinom avgusta prošle godine.\nBečejski funkcioneri su 2017. godine potpisali račune u restoranima u Bečeju, Novom Sadu i Beogradu i u Bačkom Petrovom Selu za ukupno 2,2 miliona dinara. Potpisnik računa za reprezentaciju bio je, u najvećem broju slučajeva, predsednik opštine Dragan Tošić (71 račun).\nRačuni su iz bečejskih restorana „Largos“, „Četvorka sistem“, „Don Quijote“, „Mali lovac“, „Imperial lux“ (nekadašnji hotel „Bela lađa“), „Kod Todora“, „Burger Time“ i „S M“ (Bačko Petrovo Selo), ali je tu i račun iz „Sportiva“ (verovatno za noćenje sportista), zatim se jelo i u novosadskim ugostiteljskim objektima „Dunav Corp“, „Romansa“, „Surabaya“, „Dvor“ i „Pipping“, i u beogradskim „Starim platanima“ i „Fransu“.\nIma računa na iznos od svega 520 dinara, ali i na 145.930 dinara, a „osrednji“ računi su vredni od 3.000 do 14.000 dinara.\nZa obeležavanje dana grada potrošeno je 286.630 dinara u restoranu „Mali lovac“.\nBečejski funkcioneri su 2016. godine potpisali račune u restoranima u Bečeju, Novom Sadu i Beogradu, kada je bilo računa na iznos od 830 dinara, ali i na 325.650 dinara.\nIzabrana i postavljena lica u lokalnoj samoupravi, njih 20, su u januaru 2017. godine za telefoniranje službenim mobilnim telefonima potrošili ukupno 53.492 dinara, u februaru 74.341 dinar, u martu 43.449 dinara, u aprilu 41.179 dinara, u maju 44.147 dinara, u junu 52.707 dinara, u julu 44.338 dinara, u avgustu 49.790 dinara, u septembru 44.057 dinara, u oktobru 61.368 dinara, u novembru 43.145 dinara i u decembru 65.983 dinara – za 12 meseci ukupno 617.996 dinara, to jest 5.237 evra.\nU januaru ove godine potrošeno je 54.688 dinara za službeno telefoniranje.\nU toku 13 meseci – 2017. godine i u januaru ove – najveći su bili telefonski računi Sandre Popov, u to vreme pomoćnice predsednika opštine, za 13 meseci ukupan iznos računa njenog službenog mobilnog telefona bio je 121.232 dinara. U većini slučajeva njeni računi bili su od 2.300 do oko 6.000 dinara mesečno, međutim, računi iz oktobra i decembra prošle godine, kao i u januaru ove bili su pozamašni: 17.543, 30.161 i 19.711 dinar.\nNju sledi sekretarka Skupštine opštine Mirjana Namačinski, za 13 meseci ukupan iznos njenih računa je 60.029 dinara, a najviši su iz januara i februara prošle godine, 17.105 i 36.103 dinara, a ostalih meseci pravila je račune i manje od 1.000 dinara, iznos na jednom je svega 98 dinara.\nPredsednik opštine Dragan Tošić tek je „trećeplasirani“ po visini računa, iznos njegovih računa za 13 meseci je 57.945 dinara, a prosečno je trošio nešto više od 3.000 dinara mesečno, dok „iskaču“ iznosi od 8.304 dinara u junu i 8.074 dinara u oktobru mesecu.\nČlan Opštinskog veća Miomir Jelenić za 13 meseci imao je račune u ukupnom iznosu od 50.237 dinara, njegov najveći račun je iz avgusta i iznosi 11.454 dinara.\nRačuni predsednika Skupštine opštine Nenada Tomaševića u posmatranom periodu bili su ukupno 49.673 dinara, njegov najveći račun je iz juna meseca, 6.042 dinara.\nČlan Opštinskog veća Dejan Terzić je za 9 meseci prošle godine (jer je potom dao ostavku na funkciju) potrošio 7.744 dinara, a Nikola Džigurski, koji ga je zamenio u Veću, u poslednja 4 meseca potrošio je 5.419 dinara i to je ujedno i najmanji račun.\nČlan Opštinskog veća Igor Kiš, čiji su računi, recimo, u prvoj polovini 2016. godine bili među najobimnijima – u martu, aprilu, maju i junu bili su 12.156, 11.950, 16.813 i 18.031 dinar – u poslednjih 13 meseci je među onima koji su potrošili najmanje, ukupno 24.122 dinara, mesečno oko 1.100 dinara, a njegov najveći račun iznosi manje od 4.000 dinara.\nČemu služi limit?\nNa sednici Opštinskog veća na kojoj se 2014. godine raspravljalo o donošenju odluke o uslovima o načinu korišćenja mobilnih telefona izabranih, imenovanih i postavljenih lica, bilo je funkcionera koji nisu bili zadovoljni novim pravilima.\nPodsetimo da su pojedini lokalni funkcioneri pre toga izuzetno rado telefonirali na račun poreskih obveznika i pravili su mesečne račune više od 15.000 i 20.000 dinara, ali i račune čak od 60.000 i 100.000 dinara mesečno.\nPlaćanje iz „svog džepa“\nPredsednik opštine Dragan Tošić je odgovorio na pitanje o tome da li će Sandra Popov, koja je donedavno radila u njegovoj službi, platiti razliku između dozvoljenog limita i napravljenih računa, rekavši da je, po njegovim informacijama, već platila, ili će uskoro da plati.\nŠto se Mirjane Namačinski tiče, koja je sekretarka Skupštine opštine, predsednik Skupštine opštine Nenad Tomašević je rekao da će svakako da plati razliku između dozvoljene potrošnje i velikih iznosa na računima, kao, uostalom, dodao je Tomašević i svi ostali koji prekorače limit.\nPodsetimo da je tadašnji predsednik opštine Vuk Radojević na predlog Opštinskog veća u leto 2014. godine doneo dve odluke, jednu o trošenju novca za reprezentaciju, a drugu o pravilima korišćenja službenih mobilnih telefona. U toj odluci je pisalo da predsednik opštine odlučuje ko ima pravo na korišćenje mobilnog telefona, te da korisnik mobilnog telefona treba da bude dostupan na službeni mobilni telefon u svako doba dana. Troškovi korišćenja mobilnog telefona i kartica, koji se plaćaju iz opštinskog budžeta bili su utvrđeni u mesečnom iznosu, bez PDV-a i bez poreza na upotrebu mobilnog telefona: za predsednika opštine do 8.000 dinara, za zamenika predsednika opštine do 6.000 dinara, za članove Opštinskog veća do 3.000 dinara, za pomoćnike predsednika opštine do 3.000 dinara, za predsednika Skupštine opštine do 5.000 dinara, za zamenika predsednika Skupštine opštine do 3.000 dinara, za sekretara Skupštine opštine do 1.000 dinara, za načelnika Opštinske uprave do 3.000 dinara i za zamenika načelnika Opštinske uprave do 2.000 dinara, a za opštinskog javnog pravobranioca i zaštitnika građana do 1.000 dinara.\nU odluci o telefoniranju se navodi i da „izuzetno, iz opravdanih razloga (roming i drugo), pojedini mesečni račun za korišćenje službenog mobilnog telefona izabranog, imenovanog i postavljenog lica u opštini Bečej, može biti viši od mesečnog ograničenja“, te da „o opravdanosti razloga, ceni i o plaćanju višeg računa od propisanog odlučuje predsednik opštine Bečej, na osnovu obrazloženog pisanog zahteva korisnika“.\nU međuvremenu, zbog zahteva Ustavnom sudu o oceni zakonitosti odluka o reprezentaciji i korišćenju službenih mobilnih telefona, Ustavni sud je stavio van snage obe odluke, jer ih nije donela Skupština opštine.\nU Planu javnih nabavki lokalne samouprave za 2018. godinu predviđena je nabavka usluge mobilne telefonije, planirana vrednost nabavke je 3,34 miliona dinara (4 miliona sa PDV-om). Pokretanje postupka nabavke bilo je predviđeno za februar mesec. Za usluge reprezentacije (hotela i restorana) predviđeno je 3,33 miliona dinara (4 miliona sa PDV-om), a pokretanje postupka nabavke predviđeno je za septembar mesec.\nDo sada nove, slične odluke, nisu donete na sednici lokalnog parlamenta, međutim, limiti za telefoniranje ipak postoje u opštini. Prema nezvaničnim podacima novinara, s jedne strane trebalo bi da se poštuje iznos koji je ugovorom sa kompanijama koji je zaključen za službene telefone, predviđen, a sa druge strane, izabrana i postavljena lica se prećutno drže (ili se ne drže) utvrđenih mesečnih iznosa predviđenih u odluci koji je stavljen van snage.\nU vezi sa zaposlenima u Opštinskoj upravi, ukoliko prekorače dozvoljeni mesečni iznos za telefoniranje službenim telefonima, „višak“ se automatski naplaćuje iz njihovih zarada.\nInače, zbog upoređivanja navodimo podatak da je za reprezentaciju i poklone 2013. godine oko 56.000 evra: za reprezentaciju 3.594.571 dinara, danas bi to bilo 30.462 evra, a za poklone 3.090.837 dinara, to jest današnjih 26.193 evra.\nMore in this category: « Izbori za Beograd: Pobeda naprednjaka Zadružni savez Vojvodine: Jačanje zadružnog pokreta i osiguranje useva\t»


Tanjug 19. februara 2020. 13:54\nNIŠ – Postavljanjem kamena temeljca danas je u Nišu svečano počela izgradnja šoping mola Delta Planet, a kamen temeljac su postavili Mladi lideri Delta Holdinga.\nKako je najavljeno, ideja je da budući šoping mol posetiocima ponudi nove internacionalne, ali i i domaće brendove ali i dosta zabavnog sadržaja- od prvog 4DX bioskopa u Nišu do restorana i kafića.\nGeneralni direktor Delta Real Estate Grupe Zorana Burlić rekla je da Delta time nastavlja veliki investicini ciklus koji je započeo gradnjom hotela InterContinetal u Ljubljani, nastavljen Delta Planetom u Banjaluci, a zatim i u Varni.\n„Ponosni smo zbog toga što smo vodeća regionalna kompanija u oblasti nekretnina. Izgradili smo 180.000 kvadrata prošle godine, a ove godine otvorili smo još dva gradilišta“, rekla je Burlić.\nNavela je da se trenutno gradi Indigo hotel u Beogradu, kao i poslovna zgrada Delta House, takođe u Beogradu.\nSve to našu kompaniju čini bez sumnje najvećim regionalnim investitorom u oblasti nekretnina, istakla je ona.\nBurlić je kazala da će na izgradnji objekta u Nišu biti angažovano 700 radnika, a nakon otvaranja objekta biće i 1.500 novih radnih mesta.\n„Verujemo da će ovo postati novi centar grada Niša i da će ovaj grad dobiti moderan centar sa svim stranim, ali i domaćim brendovima i imati sve ono što imaju gradovi poput Beograda, Banjaluke“, rekla je Burlić.\nOna ja najavila da je plan kompanije da u narednim godinama investira oko 400 miliona evra što će doneti izgradnju 370.000 kvadrata poslovnog prostora.\nAsistent za projektovanje i izgradnju Dina Stefanović rekla je da će Delta Planet Niš imati površinu od 40.000 kvadrata, a ukupna vrednost ove investicije je 70 miliona evra.\nInovativnost Delta Planeta ogledaće se u jedinstvenoj i atraktivnoj arhitekturi , specifičnim konstruktivnim rešenjima, energetskoj efikasnosti, koja podrazumeva punjače za električna vozila i solarne klupe, rekla je ona i dodala da će takođe sadržaji biti prilagođeni mladima.\nNa izgradnji objekta u Nišu angažovano je više domaćih kompanija, generalni izvođač radova je „Tehnogradnja“, stručni nadzor obavlja „Projektinžinjering“ iz Niša, odgovorni projektant je „Dizajn arhitektura“, a autor projekta je Ivana Letić iz kompanije Delta Real Estate.


OBS donirao zaštitnu opremu Opštoj bolnici Leskovac i Domu zdravlja – Info Centar Juga\nSavet za bezbednost Grada Leskovca i Organizacija za bezbednost i saradnju u Evropi od 2014. ostvaruju odličnu saradnju. S obzirom na to da se ova najveća je svetska međuvladina organizacija bavi pitanjima bezbednosti, na molbu gradskog Saveta za bezbednost gradu Leskovcu je upućena donacija. Ambasador Andrea Oricio, koji rukovodi misijom OEBS je nakon tri meseca pauze zbog epidemije virusa korone, odabrao Leskovac za prvi grad koji će posetiti. On je u Svečanoj sali grada Leskovca potpisao ugovor o donaciji zaštitne opreme Opštoj bolnici Leskovac i Domu zdravlja.\n„Ovakva podrška nam mnogo znači zato što je svaki vid pomoći našem medicinskom osoblju dragocen. Epidemija virusa korona na sreću jenjava u gradu Leskovcu, ali i dalje moramo poštovati mere predostrožnosti jer nas nepažnja i nenošnje opreme može mnogo koštati. Stoga nam je ova donacija i više nego dobrodošla. Ovih dva i po meseca, koliko je prošlo od proglašenja epidemije u Srbiji, smo stavljani pred mnogobrojne izazove, ali smo istovremeno postali upućeniji jedni na druge, jer nas je briga i solidarnost približila i ojačala. U ovom periodu Leskovac su podržali mnogi pojedinci, organizacije, kompanije i strane države. Ovom prilikom svima njima zahvaljujem na pomoći u nadi da ćemo uskoro potpuno izaći iz krize i prevazići njene posledice“-rekao je Cvetanović.\nAmbasador Oricio je ovom prilikom kazao da mu je jako drago da se nalazi u Leskovcu, iako u ovako teškim okolnostima dodajući da se rado odazvao molbi Saveta za bezbednost za pomoć.\nOn je detaljno opisao aktivnosti i strategiju organizacije na čijem je čelu i dodao da je saradnja sa gradom na Veternici na zavidnom nivou, te podsetio da se u prethodnom periodu u Leskovcu zajedničkim snagama radilo na sprečavanju nasilja među mladima, te da je ostvarena saradnja sa jednom osnovnom školom gde se sa učenicima radilo na dizanju svesti o rizičnom ponašanju.\n„Impresivni su rezultati koje je zdravstveni sistem Republike Srbije postigao, kao i svi direktni učesnici u krizi izazvanoj epidemijom: policajci, medicinsko osoblje, prodavci. Moram da pohvalim način na koji je Vlada Republike Srbije stavila čitavu situaciju pod kontrolom i pokazala da je čitav sistem dorastao zadatku, a nekad je i prevazišao očekivanja“-zaključio je ambasador.\nMilun Dinić, predsednik Saveta za bezbednost se zahvalio šefu misije OEBS-a na odličnoj saradnji i obavestio javnost da se donacija leskovačkoj bolnici i Domu zdravlja sastoji iz 2000 zaštitnih maski, 2000 pari rukavica, 300 vizira, 500 sredstava za dezinfekciju ruku, kao i 500 sredstava za dezinfekciju prostorija.\nČestitka predsednika opštine Medveđa povodom Božićnih praznika


Deficit u budžetu 114,4 milijardi dinara\nDeficit budžeta Srbije na kraju 2015. godine bio je 114,4 milijardi dinara, a zajedno sa rashodima iz projektnih zajmova 129,8 milijardi dinara, objavilo je danas Ministarstvo finansija.\nPoreski prihodi u decembru su iznosili 76,3 milijardi dinara, a najveći prihod zabeležen je po osnovu PDV i iznosi 36,3 milijardi dinara.\nNavodi se da je prihod nešto veći od očekivanog, jer je jedan deo povraćaja po osnovu PDV isplaćen početkom januara.\nPo ovom osnovu preuzet je dug preduzeća Srbijagas prema NIS-u od 23,4 milijardi dinara, dug prema vojnim penzionerima u iznosu 10 milijardi dinara i 9,6 milijardi dinara duga za subvencije za poljoprivredu.\nAranžmanom sa MMF bio je predvidjen deficit u iznosu od 232,1 milijardi dinara ili 5,8 odsto BDP, s tim da je trećom revizijom aranžmana deficit snižen na 162,1 milijardi dinara, ili 4,1 odsto BDP.\nDržavna preduzeća nadležna za održavanje i izgradnju puteva, Putevi Srbije i Koridori Srbije, u najvećoj meri finansiraju se iz kredita, te je njihov ukupan deficit na kraju godine iznosio 23,5 milijardi dinara.


Dačić: Očekujem jači pritisak EU da Srbija uvede sankcije Rusiji | Vestinet.rs\nPočetna SRBIJA\tDačić: Očekujem jači pritisak EU da Srbija uvede sankcije Rusiji\nDačić: Očekujem jači pritisak EU da Srbija uvede sankcije Rusiji\nOčekujem sve jači pritisak na Srbiju da uvede sankcije Rusiji, kako se sukob u Ukrajini bude zaoštravao, ocenjuje u izjavi za Danas Ivica Dačić.\nMinistar spoljnih poslova i potpredsednik Vlade Srbije kaže da će se odnos Evropske unije prema stavu Srbije o neuvođenju sankcija Rusiji menjati u skladu sa intenzitetom sukoba u Ukrajini, odnosno zaoštravanja sukoba na relaciji EU – Rusija.\nS obzirom na vrlo oštar stav novoimenovane visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost, aktuelne šefice diplomatije Italije Federike Mogerini prema Rusiji, Ivica Dačić ističe da očekuje veći pritisak na Srbiju u pogledu promene spoljne politike prema ukrajinskoj krizi.\n„Zavisno od razvoja situacije u Ukrajini, tako će se formirati i stav EU“, smatra Dačić.\nOn je dodao da, u načelu, zbog imenovanja nove visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost, ne očekuje promenu odnosa prema Srbiji kakav je imala Ketrin Ešton.\n„Očekujem međusobno poverenje, razumevanje i partnerstvo“, kaže šef srpske diplomatije.\nNaslednica Ketrin Ešton je, međutim, samo dan nakon imenovanja na novu funkciju, izjavila da Rusija više nije partner EU. Ona je istakla i da predsednik Rusije Vladimir Putin ne radi u interesu sopstvenih građana, oštro osuđujući „rusku agresiju na Ukrajinu“. Najavila je pooštravanje sankcija EU prema Rusiji već za kraj ove nedelje.\n„Komisija će raditi na jačanju paketa sankcija protiv Rusije zbog vojne invazije u Ukrajini, i to u četiri sektora, uključujući odbranu i finansije“, rekla je Mogerini.\nItalijanska ministarska spoljnih poslova Federika Mogerini boravila je krajem juna u Beogradu.\nOna je tada izrazila očekivanje da će Srbija u narednom periodu povećati nivo usaglašenosti spoljne politike sa EU.\nMediji su, međutim, spekulisali da je Mogerini došla sa jasnim i tvrdim stavom o neophodnosti uvođenja sankciji Rusiji. Tražila je da Srbija jasno osudi politiku Rusije prema Ukrajini i da odustane od izgradnje Južnog toka.\nbezbednostFederika MogeriniIvica DačićKetrin EštonMinistar spoljnih poslovapogledupredsednik VladepritisakrazumevanjevestiVladimir Putin\nRumunija odobrila smeštanje borbenih NATO aviona zbog Rusije


Doplata za "fiću” ipak iz džepa srpskih građana | Kamatica\nPočetna > tekst > Doplata za "fiću” ipak iz džepa srpskih građana\nDoplata za "fiću” ipak iz džepa srpskih građana\nTekst objavljen: 28.03.2013 7:46\nKada se kaže da je "fijat 500L” jeftiniji za 3.000 evra zahvaljujući novcu koji fabrika u Kragujevcu dobija iz budžeta, to zapravo znači sledeće – ovo vozilo manje košta zbog subvencija koje preko državne kase daju građani Srbije.\nDok jedni misle da je potpuno logično da na taj način poreski obveznik koji, na primer, zarađuje mesečno 30.000 dinara subvencioniše nekoga ko ima 10.000 evra za kupovinu novog auta, drugi smatraju da je reč o ponovnom mešanju naše države u slobodnu tržišnu utakmicu.\nPolemika oko državne pomoći Fijatu počela je kada je pre nekoliko dana ova kompanija odlučila da podsticajne mere od države usmeri na snižavanje cene svog modela „500L” i da tako umanji njegovu cenu za 3.000 evra. Na to su odmah oštro reagovali iz Srpske asocijacije uvoznika vozila, jer smatraju da se na ovaj način narušava ravnopravnost učesnika u tržišnoj utakmici.\nAleksandar Stevanović, ekonomista Centra za slobodno tržište, smatra da se na ovaj način državnim parama stimuliše jedan brend i samim tim otežava poslovanje svih drugih.\n– Osim toga, jako je nepravedno da se subvencije daju dobrostojećima. Svaki dan vidimo u medijima pozive da se donira novac za kupovinu inkubatora za bebe. A država umesto da se bavi time i da pomaže socijalne slučajeve, ona na ovaj način sa 3.000 evra pomaže dobrostojećim ljudima da kupe luksuzan automobil – smatra Stevanović.\nNa pitanje – da li je ovo, ipak, u svrhu podsticanja domaće proizvodnje i otvaranja novih radnih mesta, nauštrb ionako velikog uvoza, on odgovara da to nije tačno.\n– Nije ovde Fijat da prodaje svoje automobile na našem tržištu, već da bi ih izvozio na druga. Tako su nam najavili. Ja bih voleo i da dobijemo kompletnu računicu i da vidimo koliko je tačno novca do sada Fijatu isplaćeno iz budžeta i koliko je sve to isplativo – zaključuje Stevanović.\nNjegov kolega Goran Nikolić, takođe ekonomista, međutim, gleda na ovu problematiku potpuno drugačije – kao na podršku zapošljavanju u našoj zemlji.\n– Nemam razumevanja za zahteve uvoznika, odnosno za one koji prave debalans i od toga žive. Fijat nešto konkretno proizvodi i kamo sreće da ima više onih koje možemo u tome da podržimo – kaže Nikolić.\nsubvencije fabrika automobila prodaja automobila kupovina automobila srpski fića 500l Fiat srpski fijat fijat automobili srbija fijat


Mobilni telefon kao vodič\nFinska neprofitna vladina istraživačka organizacija Technical Research Center of Finland razvila je projekat pod nazivom Noppa. Cilj je da se pomogne ljudima sa potpuno ili delimično oštećenim vidom da se slobodno kreću i orijentišu na ulicama velikih gradova. Uređaj predstavlja kombinaciju mobilnog telefona treće generacije (3G), GPS uređaja za određivanje lokacije, bežičnog pristupa Internetu i tehnologije za glasovno komuniciranje i prepoznavanje govora.\nPomoću ovog uređaja korisnik će moći da u svakom trenutku dobije informaciju gde se nalazi, kako da stigne do određenog mesta, kao i da dobije odgovore na mnoga druga pitanja. Ideja o korišćenju ovog uređaja predviđa da mu korisnik najpre saopšti kuda želi da ide. Sistem ga na osnovu toga vodi, na primer, do autobuske stanice, a zatim mu sugeriše koji autobus da koristi i na kojoj stanici da izađe. Sve te informacije dolaze iz baze podataka u centru za pružanje ove usluge. Pored toga, sistem pruža i niz drugih informacija o ulicama, semaforima, pešačkim stazama i prelazima, zatim servisne informacije o vremenu, stanju na putevima, najnovije vesti i slično.\nPrimena ovog uređaja i usluge zasad se obavlja na području Helsinkija, glavnog grada Finske, kao i u gradu Tampere. Izvodi se u saradnji sa Finskim udruženjem ljudi sa oštećenim vidom (Finland Federation for Visually Imperied). Testiraće ga grupa ljudi iz tog udruženja, tako da se očekuju konkretni detalji radi njegove korekcije. Na taj način napraviće se optimalno rešenje karakteristika i mogućnosti ovog uređaja.\nSuština softvera ovog sistema je aplikacija za prepoznavanje govora. S obzirom na populaciju kojoj je uređaj namenjen, za aktiviranje i upravljanje uređajem ne koristi se dugmad već glasovna komunikacija. Sve informacije od servisnog centra i nazad šalju se putem bežične Internet konekcije. Projekat još uvek nije komercijalizovan, ali se očekuje da će uskoro biti i da će izazvati veliko interesovanje. Pošto se na njegovom razvoju još uvek radi, planira se i dodavanje novih komponenata koje će proširiti njegove mogućnosti. Takođe, razmatra se i njegova primena kao vodiča za strane turiste i putnike pri razgledanju gradova.


PROTEST U BEOGRADU: RADNICI POŠTE TRAŽE VEĆE PLATE | Savez Samostalnih Sindikata Srbije\nPROTEST U BEOGRADU: RADNICI POŠTE TRAŽE VEĆE PLATE\nSamostalni sindikat poštanskih radnika Srbije organizovao je protest ispred sedišta Pošte Srbije, sa zahtevom da se povećaju zarade zaposlenima, kao i da se povećaju naknade za obolele od kovida.\nZaposleni u tom javnom preduzeću traže da plate radnika u tom preduzeću, koje su manje od 60.000 dinara, budu povećane za 10 odsto, kao i da se ostalim zaposlenima, osim poslovodstvu, plate povećaju za tri odsto.\nPredsednik sindikalnog odbora Zemun Samostalnog sindikata poštanskih radnika Aleksandar Janić rekao je da je prosečna neto zarada u Srbiji za oktobar 2020. godine bila 60.109 dinara, a u JP “Pošta Srbije” 54.856 dinara.\nOn je naveo da je plata većine zaposlenih u JP “Pošta Srbije” ispod prosečne zarade u Srbiji.\nZaposleni u ovom preduzeću traže da im se isplati zarada iz dobiti po usvajanju završnog računa, a ukoliko dobiti nema da se od Vlade Srbije zahteva isplata jednokratne pomoći od 45.000 dinara.\nOni zahtevaju od Vlade Srbije da po hitnom postupku uzme u razmatranje situaciju u JP “Pošta Srbije”, da finansijski i stručno pomogne kao što je pomagala mnogim javnim preduzećima do sada.\nTraže i da se zaposleni koji rade duže od 24 meseca zaposle po ugovoru na neodređeno vreme, da se bolovanje obolelima od korona virusa isplaćuje 100 odsto i da se onima kojima je smanjena plata po ovom osnovu vrati novac.\nZaposleni u JP “Pošta Srbije” traže od Vlade i resornog ministarstva da se u što hitnijem roku uradi revizija poslovanja u ovom preduzeću i da se dovede stručan menadžment, jer je, kako tvrde, na čelu ovog preduzeća nestručno poslovodstvo.\nPredsednica Samostalnog sindikata poštanskih radnika Jadranka Stankov rekla je da traže da sadašnja direktorka Mira Petrović bude smenjena, kao i da bude doveden nov direktor koji će ovo preduzeća dići na noge.\nStankov je rekla da je protest prvi u nizu i da će uskoro organizovati nov protest ukoliko njihovi zahtevi ne budu ispunjeni.\nNa protestu su, osim radnika iz Pošte u Beogradu, došli i zaposleni tog preduzeća iz Novog Sada, Valјeva, Kragujevca i drugih gradova.\nPrethodni članakPodrška Sekcije žena SSSS svim žrtvama nasilјa\nNaredni članakŽENE MNOGO VIŠE RADE U ZANIMANJIMA KOJA SU MANJE PLAĆENA


Nema pauze za srpske IT stručnjake - Nastavljaju da „hakuju koronu“\nPočetna/BIZNIS/Nema pauze za srpske IT stručnjake – Nastavljaju da „hakuju koronu“\nNema pauze za srpske IT stručnjake – Nastavljaju da „hakuju koronu“\nSana Life 16. jula 2020.\tBIZNIS, DOŽIVETI STOTU, HIPOKRAT, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nIako su mislili da će tokom leta imati pauzu, grupe „Srbija hakuje koronu“ i „Vizionara Srbije“ i dalje rade punom parom. Sa 3D štampom zaštitnih vizira za medicinske radnike i pacijente nisu prestajali, a poslednja isporuka otišla je u Novi Pazar i Tutin, koji trenutno važe za jedne od najvećih žarišta koronavirusa u našoj zemlji.\nGrupa Vizionari Srbije nastala je odmah nakon proglašenja vanrednog stanja, a Nenad Davidović bio je jedan od prvih 11 mejkera koji su osmislili način da pomognu najpre zdravstvenim radnicima kojima je u tom trenutku zaštitna oprema bila više nego potrebna.\n„Krenuli smo da mobilišemo sve ljude sa kojima smo u kontaktu, a znamo da se bave 3D štampom. U jednom trenutku je bilo 200 mejkera u celoj Srbiji, svako je štampao najviše što je mogao, i delio vizire najpre na lokalu, a kasnije i u drugim gradovima. Kasnije smo se okrenuli i ka ljudima koji imaju mašine za livenje plastike, nekoliko njih je krenulo da lije, ali je bilo problema sa alatima, pa se dešavalo da očekujemo 2000-3000 komada dnevno, a proizvede se 100 ili ništa. Planirali smo da potupno suspendujemo 3D štampu još marta, ali ona i dan danas nije suspendovana, i dalje se proizvode viziri i šalju se gde treba. Evo pre neki dan smo poslali 200 vizira u Novi Pazar i Tutin, od toga će 50 otići u Tutin, a ostatak u Pazar“, priča Davidović i kaže da su ih na to što rade inspirisali problemi kroz koje su prolazili Italijani.\n„Hteli smo da pravimo ventile za respiratore, ali nismo mogli da nađemo model, a da smo ih mi sami nacrtali, došlo bi do povrede autorskih prava na taj patent. Zbog toga smo se odlučili za nešto što može da se proizvede u ogromnoj količini i da stigne do dosta ljudi“, kaže ovaj vizionar i dodaje da da su do sada proizveli i isporučili između 50.000 i 60.000 vizira.\nOd velike pomoći bile su im povratne informacije lekara i drugih medicinskih radnika, jer su tako mogli da vide da li su modeli koje proizvode adekvatni za upotrebu, i na osnovu tih informacija su modifikovali vizire.\n„Jedan od modela je klizao sa čela, a nama je bio lakši za štampu, jer se štampao oko sat vremena i na lošim štampačima. Ovaj koji sada radimo štampa se oko sati i po vremena i ima širi okvir za čelo, da ne klizi kada se doktor oznoji ili nešto slično. Svi medicinski radnici kojima smo donirali vizire su bili oduševljeni što smo ih se setili u vreme kada niko nije, a to su im osnovna sredstva za rad. Ja sam lično prisustvovao nekim situacijama, jedna od njih je situacija u kojoj je doktor koji svakodnevno intubira pacijente, skakao od sreće kada je video šta je dobio. To je meni bilo malo i tužno“, seća se Davidović.\nVizionari Srbije dobili su zahvalnicu kabineta ministra za inovacije i tehnološki razvoj za učešće u inicijativi “Budi i ti heroj” i spremnosti da svoje znanje, resurse i inoviativne ideje stavi na raspolaganje Republici Srbiji u cilju sprečavanja širenja i suzbijanja zarazne bolesti COVID-19.\nVizionari Srbije su, pored toga što proizvode i distribuiraju vizire širom zemlje, uspeli i da naprave svoje ogranke po drugim gradovima i na taj način decentralizuju čitavu priču, kaže dr Ivana Kostić, koosnivač Laboratorije zdravstvenih tehnologija, koja je deo grupe „Srbija hakuje koronu“. Ova grupa nastala je posle „Vizionara Srbije“, sa ciljem da osmisle i osmišljavaju i izrađuju i druge proizvode koji su potrebni lekarima i pacijentima.\n„Organizacije koje čine ovu veliku grupu, a koje su se i pre korone bavile sličnim aktivnostima okupio je Živojin Sekulić, koji je uspeo da motiviše ljude da rade i da uspostavi komunikaciju sa pacijentima i lekarima. Tokom ovog jedinstvenog virutelnog hakatona došlo se do četiri grupe hardverskih i jedne grupe softverskih rešenja. Tu je najpre full face maska sa hepafilterima, koje će lekarima biti od koristi i nakon hakatona i korone u svim infektivnim interakcijama sa pacijentima. Pošto je ona jednodelna, lekari su primetili da im je lakša za upotrebu, ali i za komunikaciju sa pacijentima, za razliku od standardne zaštitne opreme koja se sastoji od tri ili četiri dela“, objašnjava Kostićeva.\nOsim i full face maski, „Srbija hakuje koronu“ osmislila je i sterilizator prostrora, neinvazivni respirator, kapiju za sterilizaciju, kao i grupu od nekoliko softverskih rešenja, kao što su aplikacije za smanjenje širenja infekcije, za praćenje količine zaštitne opreme i slično.\n„Prototipovi svih pet grupa rešenja su završeni. Nakon ukidanja vanrednog stanja se malo usporilo, a druga faza bi omogućila masovnu proizvodnju formiranih i testiranih prototipova. Videćemo kako će stvari da teku, jer smo drugi, odnosno treći talas očekivali na jesen, ali moguće je da će sve da se ubrza. Čim se vidi da je neophodno, sva rešenja mogu da budu proizvedena i distribuirana širom Srbije“, kaže Kostićeva.\nOd samih vizira pa do svih ostalih rešenja, ovi mladi ljudi su u stalnom kontaktu sa kliničkim centrima u Beogradu i Novom Sadu, koji su bilii test institucije za sva rešenja, i upravo su njihove potrebe bile inicijalni korak pokretanje ove ideje.\nSvi zaniteresovani koji žele da se priključe ovoj grupi, kako kroz 3D štampu, tako i kroz druge tehnologije koje bi doprinele lakšem prevazilaženju problema koji su trenutno aktuelni, mogu to da urade preko fejsbuk grupa Vizionari Srbije i Srbija hakuje koronu. Ovo su adrese na koje mogu da se jave i oni kojima je pomoć potrebna, bilo da su u pitanju medicinski radnici, bilo ljudi koji su zaraženi.\nOznakeIT korona strucnjaci Vizionari Zaštita\nPrethodni Dečiji EU izazov – Kako da sami napravite svoju verziju Partenona\nSledeći Kamperi – Budućnost turizma u doba pandemije?


Popović: Za tri meseca počinje proizvodnja vakcine Sputnjik V u Srbiji, noćas odobrena za starije građane | Blok vesti\nPopović: Za tri meseca počinje proizvodnja vakcine Sputnjik V u Srbiji, noćas odobrena za starije građane\nMinistar za inovacije i tenološki razvoj Nenad Popović najavio je danas da će u beogradskom Institutu "Torlak" za tri meseca početi "prva faza" proizvodnje ruske vakcine "Sputnjik V" protiv koronavirusa.\nPopović je tokom gostovanja na Radio-televiziji Srbije rekao da će "druga faza", odnosno samostalna proizvodnja, početi krajem godine, kada Srbija obezbedi svu neopohodnu tehničku opremu.\n"Potrebno je da se nabavi adekvatna oprema za to, a ogroman je nedostatak te opreme u svetu", naglasio je on.\nNaveo je da će vakcine proizvedene na "Torlaku" biti za izvoz, ali i za upotrebu u Srbiji.\nPopović je dodao i da je Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) noćas zvanično odobrila upotrebu te vakcine za građane starije od 60 godina, o čemu je prethodno bilo nedoumica.\n"Juče smo imali, na naš zahtev, hitan sastanak u Ministarstvu zdravlja Rusije sa stručnjicima iz Instituta 'Gamaleja' i dobili smo sva razjašnjenja i dokumentaciju koja pokazuje da su vakcine bezbedne", dodao je on.\nNaveo je da je "Sputnjik V", mogla "tehnički" da se koristi od kraja decembra, ali da je noćas "sve razjašnjeno".\nNajavio je i da će do kraja marta stići dva miliona vakcina "Sputnjik V", koje je Srbija naručila iz Rusije.\nPrevious articleSAVRŠEN TERMIN ZA ĐOKOVIĆA: Evo kada Srbin izlazi na teren u Melburnu\nNext articleLEPA MARIJANA ZASENILA I NOVAKA: Teniski svet opčinjen Srpkinjom koja je začepila usta Federeru i Kirjosu, porede je sa Dženifer Lopez


Pobednica druge sezone "Zadruge", Luna Đogani, uživa u blagoslovenom stanju, a sa pratiocima je podelila da je ušla u peti mesec trudnoće.\nNaime, Luna se raznežila i uz fotografiju stomaka i emotikon trudnice poručila je da su joj dani otkako je saznala da je trudna brzo prošli.\n- Peti mesec, kako brzo ide vreme - napisala je Luna dok je nežno mazila svoj stomak.\nSTIŽU PRVI POKLONI ZA LUNINU BEBU Blankica ih iznenadila: "Baš smo se obradovali"\n"NE KORISTIM OPIJATE" Gagi Đogani okrenuo novi list! Evo kako sad komentariše svoje hapšenje\nInače, Marko i Đoganijeva nedavno su uživali u zimskoj idili na Jahorini, a kako su se provodili pogledajte OVDE.\nPAPARACO, TRUDNIČKI STOMAK U PRVOM PLANU Luna u apa drapa izdanju šetala psa, od osmeha ni traga, a svi komentarišu JEDNO


Raspisan konkurs za Kreativni biznis kup Srbije - Super Prostor\nSR / Vesti\nRaspisan konkurs za Kreativni biznis kup Srbije\nKlaster kreativnih industrija Vojvodine (KVIK) organizuje nacionalno takmičenje za najbolji kreativni biznis plan, Kreativni biznis kup Srbije sa ciljem jačanja preduzetničkih kompetencija u kreativnim industrijama i promovisanja kreativnih veština kao ključnih osnova za razvoj uspešnog biznisa.\nPobednik iz Srbije učestvovaće u internacionalnom takmičenju za izbor najboljeg kreativnog preduzetnika na svetu. Prva nagrada od 50.000 USD omogućiće pobedniku da brzo realizuje poslovnu ideju i dobije podršku mentora i poslovnih konsultanata. Međunarodno finale Creative Business Cup takmičenja održaće se u Kopenhagenu od 18. do 20. novembra 2013, a finale nacionalnog takmičenja u Srbiji i proglašenje pobednika održaće se 12. septembra 2013. godine u Novom Sadu.\nNajbolji biznis koncept treba da se zasniva na kombinaciji kreativnih i poslovnih veština u oblasti dizajna, arhitekture, digitalnih sadržaja, igre i zabava, oglašavanja, izdavaštva i štampe, muzike, filma i videa, umetnosti i zanatstva, radija i TV-a, scenske umetnosti i zabavnih parkova. Najviše ocene dobiće poslovne ideje koje prikažu originalnost, kreativnost i tržišni potencijal.\nPobednik nacionalnog takmičenja Kreativni biznis kup Srbije osvaja put i boravak u Kopenhagenu, kao i priliku da svoju poslovnu ideju predstavi međunarodnom žiriju. Osim statuete i plakete, pobednik dobija i profesionalnu pripremu za međunarodno takmičenje. Specijalna nagrada za najbolji studentski biznis plan su besplatne master studije menadžmenta u uslužnom biznisu, od pokrovitelja projekta – Visoke škole modernog biznisa iz Beograda. Svi učesnici nacionalnog takmičenja dobiće profesionalnu recenziju svog biznis plana koji će im pružiti realnu sliku o prednostima i nedostacima poslovne ideje.\nKlaster kreativnih industrija Vojvodine se bavi razvojem preduzetništva u kreativnim industrijama i stvaranjem pozitivnog ambijenta za širu primenu koncepta kreativnih industrija. KVIK je organizator nacionalnog takmičenja u Srbiji.\nKrajnji rok za prijavu je 15. avgust 2013. godine. Više informacija, kao i potrebnu dokumentaciju možete pronaći na internet stranici www.kvik.rs.\n50 godina arhitekture Londona\nKonkurs za urbanističko-arhitektonsko rešenje centra Kuršumlije


Sprovođenjem informatizacije u zdravstvu do poboljšanja zdravstvene zaštite Sprovođenjem informatizacije u zdravstvu do poboljšanja zdravstvene zaštite – Personal magazin\nMinistar zdravlja u Vladi Republike Srbije Tomica Milosavljević izjavio je danas da je u okviru projekta “Razvoj zdravstva Srbije – dodatno finansiranje” predviđeno informatičko opremanje 15 bolnica u Srbiji čime…\nMinistar zdravlja u Vladi Republike Srbije Tomica Milosavljević izjavio je danas da je u okviru projekta “Razvoj zdravstva Srbije – dodatno finansiranje” predviđeno informatičko opremanje 15 bolnica u Srbiji čime će biti značajno unapređen njihov rad.\nMilosavljević je na konferenciji za novinare ocenio da je ulaganje u zdravstvo ulaganje u održivi ekonomski razvoj svakog društva.\nOn je istakao da se ovaj projekat Ministarstva zdravlja finansira iz kredita Svetske banke u vrednosti od 10,5 miliona evra, i dodao da je iniciran u cilju pojačavanja pozitivnih efekata i promovisanja uspešno realizovanih aktivnosti projekta „Razvoj zdravstva Srbije” u periodu 2004–2009. godine.\nMinistar je naglasio da je zajedno sa projektima koji se finansiraju iz programa pretpristupne pomoći EU predviđeno da se do kraja 2011. godine obavi informatizacija 34 bolnice u Srbiji.\nMilosavljević je naveo da je u okviru projekta obavljena informatizacija i Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, uz napomenu da je njegovo sprovođenje doprinelo i poboljšanju kvaliteta zdravstvene zaštite.\nPrema njegovim rečima, najveći deo projekta namenjen je uvođenju dijagnostički srodnih grupa, razvoju zdravstvenog menadžmenta, podršci procesu akreditacije i povećanju bezbednosti pacijenata.\nOn je naveo da je ostvarena i stručna pomoć u praćenju reforme plaćanja kako bi se prilagodili promenama u načinu finansiranja s obzirom na to da se na jesen očekuju izmene Zakona o platama u javnom sektoru, uz napomenu da će na osnovu rezultata rada biti sproveden način nagrađivanja zdravstvenih radnika.\nDirektor Kancelarije Svetske banke u Srbiji Sajmon Grej objasnio je da će plaćanje zdravstvenih radnika po učinku smanjiti prostor za korupciju, a da će se povećati kvalitet zdravstvene zaštite.\nGrej je ukazao na važnost postupka akreditacije zdravstvenih ustanova, kao i sprovođenja informatizacije, i dodao da će Svetska banka nastaviti da podržava napore ministarstva u cilju unapređenja rada zdravstvenog sistema.\nSprovođenjem informatizacije u zdravstvu do poboljšanja zdravstvene zaštite was last modified: June 25th, 2010 by Redakcija\ninformatizacijaSrbijaSvetska bankaTomica Milosavljević


Pola milijarde korisnika Fejsbuka Pola milijarde korisnika Fejsbuka – Personal magazin\nBroj korisnika Fejsbuka dostigao je pola milijarde, što znači da je osam odsto svetskog stanovništva priključeno na tu internet društvenu mrežu. Fejsbuk, koji je pre šest godina pokrenuo američki student Mark…\nBroj korisnika Fejsbuka dostigao je pola milijarde, što znači da je osam odsto svetskog stanovništva priključeno na tu internet društvenu mrežu. Fejsbuk, koji je pre šest godina pokrenuo američki student Mark Zukerberg, suštinski je promenio način na koji ljudi komuniciraju.\nDok je Zukerberg, zahvaljujući svom izumu postao milijarder, korišćenje mreže je besplatno, pa su i prihodi Fejsbuka relativno skromni. Ove godine Fejsbuk bi od reklama trebalo da zaradi 600 miliona dolara, što je sitnica u odnosu na prihode internet pretraživača Gugla od reklama povezanih sa rezultatima pretrage.\nIma li kraja ekspanziji ?\nZukerberg je nedavno izneo predvidjanje da će Fejsbuk stići do milijardu pretplatnika, što nije nemoguće imajući u vidu da je samo u proteklih nekoliko meseci broj korisnika porastao za 100 miliona. Neki analitičari procenjuju, medjutim, da je popularnost te mreže dostigla vrhunac i ukazuju na znakove da njena popularnosti medju mladima u SAD opada.\nFejsbuk je daleko najpopularnija društvena mreža u mnogim zemljama, ali, po rečima njenog osnivača, ne i u Kini, Japanu, Rusiji i Južnoj Koreji, dok se u Brazilu i Indiji suočava sa žestokom konkurencijom.\nMunjeviti rast Fejsbuka ne znači da put koji je prešao nije bio trnovit. Zbog propusta, koji su izazvali oštre kritike, nedavno je promenjen sistem zaštite ličnih podataka, a tvorcu Fejsbuka stižu sudske tužbe ljudi koji tvrde da je mreža u stvari bila njihova ideja. (BBC)\nPola milijarde korisnika Fejsbuka was last modified: July 25th, 2010 by Redakcija


KAKO VLAST UNIŠTAVA PRIRODU: Zbog malih hidroelektrane nestaće ZAŠTIĆENE biljke i životinje! - Radio Košava\nKAKO VLAST UNIŠTAVA PRIRODU: Zbog malih hidroelektrane nestaće ZAŠTIĆENE biljke i životinje!\n"Šumarski fakultet" u Beogradu će tražiti od "Ministarstva zaštite životne sredine" da povuče saglasnost za izgradnju mini hidroelektrane (MHE) „Karaula“ na Goču jer su, prema analizi fakultetske "Komisije", prilikom izrade "Studije o proceni uticaja na životnu sredinu" prekršeni brojni propisi i uslovi za zaštitu prirode.\nOvo je drugi put u kratkom periodu da se osporavaju saglasnosti "Ministarstva" u vezi s izgradnjom "MHE", pa se postavlja pitanje kakav je sistem kontrole u njihovom izdavanju.\nIzgradnja malih hidroelektrana je unosan posao jer je država u obavezi da prvo otkupi struju iz obnovljivih izvora energije, i to po uvećanim cenama.\nStudija o proceni uticaja na životnu sredinu ključan je dokument kada je u pitanju gradnja malih hidroelektrana u zaštićenim područjima, kao što su specijalni rezervati i parkovi prirode.\nPitanje da li se ove studije zapravo pišu bez adekvatnih istraživanja i u korist privatnog investitora koji gradi "MHE", pokrenuto je nakon što je utvrđeno da u Studiji rađenoj za MHE „Pakleštica“ na Staroj planini nije navedeno da u reci Visočici postoje zaštićene vrste.\nTakođe je pokrenuto i pitanje da li "Ministarstvo zaštite životne sredine", koje daje saglasnost na ove studije, zaista kontroliše kvalitet studija i da li angažuje kompetentne stručnjake za to.\nPrema analizi "Komisije" "Šumarskog fakulteta", prilikom izrade "Studije o proceni uticaja na životnu sredinu" MHE „Karaula“, propusti se prvenstveno odnose na to što autor studije nije uradio ispitivanja na osnovu kojih bi moglo pouzdano da se tvrdi da na lokaciji gde se planira izgradnja "MHE" nema osetljivih i zaštićenih vrsta biljaka i životinja.\nU Studiji je, kako navodi Komisija, navedena i minimalna količina vode koja bi morala da ostane u koritu Gvozdačke reke na Goču kada "MHE" počne sa radom, kako bi biljke i životinje mogle da opstanu.\nTa procena je, smatra "Komisija", takođe sporna jer autori studije nisu sproveli istraživanja koja bi se odnosila baš na Gvozdačku reku.\n„Da bi se moglo reći da je studija kvalitetno izrađena, moraju biti obavljena hidrobiološka istraživanja.\nTa istraživanja se ne navode u "Studiji" za "MHE" „Karaula“ i zato smatramo da "Studija" ne odražava realno stanje Gvozdačke reke i njenog ekosistema“, kaže dekan "Šumarskog fakulteta" Ratko Ristić (na slici ispod).\nZato će, kako dodaje, "Šumarski fakultet" tražiti od "Ministarstva zaštite životne sredine" da povuče datu saglasnost na "Studiju", kao i da naloži "Zavodu za zaštitu prirode" da sprovede nadzor nad ovih područjem i utvrdi da li u njemu postoje zaštićene vrste.\nInvestitor u izgradnji ove "MHE" je firma „MHE Karaula“, čiji je vlasnik Nenad Mihajlović.\n"Šumarski fakultet" specijalni rezervat prirode „Goč-Gvozdac“, u kojem investitor planira izgradnju "MHE", koristi za terensku nastavu i naučno-istraživački rad.\nKorisnička prava na ovom području država je "Fakultetu" dala još 1956. godine.\nZato je neophodna saglasnost "Šumarskog fakulteta" za aktivnosti, kao što je izgradnja malih hidroelektrana, koje mogu imati negativnog uticaja na životnu sredinu.\nKako kaže Ristić, već nekoliko godina privatni investitori traže saglasnost da parcele na kojima "Fakultet" ima korisnička prava koriste za izgradnju "MHE" i postavljanje cevovoda u sklopu mini hidroelektrana.\n"Fakultet", međutim, ima jasan stav povodom izgradnje.\nNaime, "Savet" "Šumarskog fakulteta" doneo je 2014. godine "Odluku" kojom se obustavljaju dalje aktivnosti u vezi s izgradnjom "MHE", zbog, kako je navedeno, brojnih negativnih ekoloških efekata koje nastaju kao posledica njihove gradnje i rada.\nNa naše pitanje da li je tu "Odluku" prosledio "Ministarstvu životne sredine", Ristić kaže da nije jer je "Odluka" bila namenjena pre svega investitorima i da nije ni očekivao da bi procedura mogla doći do "Ministarstva", a da "Fakultet" nije upoznat sa tim kao korisnik rezervata u kojem se planira izgradnja.\n„Mi bismo "Ministarstvu" skrenuli pažnju na "Odluku" koju smo doneli da smo bili pozvani na javnu raspravu o "Studiji uticaja na prirodu".\nU obrazloženju rešenja kojim je "Ministarstvo" dalo saglasnost na "Studiju" piše da je "Gradska Uprava Kraljeva" pisanim putem obavestila "Šumarski fakultet", kao upravljača SRP „Goč-Gvozdac“, o javnoj raspravi i pozvala predstavnike "Fakulteta" da prisustvuju.\nAli to nije istina, "Šumarski fakultet" nije dobio poziv na javnu raspravu“, navodi Ristić.\nRistić, koji je imao uvid u "Rešenje" kojim je "Ministarstvo" dalo saglasnost, kaže da u obrazloženju piše da je u vreme usvajanja "Studije" obezbeđen javni uvid, organizovana prezentacija i javna rasprava, nakon čega je "Studija" odobrena.\n"Zakonom o proceni uticaja na životu sredinu" predviđeno je da se u okviru postupka davanja saglasnosti za studije mora organizovati javni uvid u studiju, prezentacija i javna rasprava.\n„Nadležni organ u roku od sedam dana od dana prijema zahteva za davanje saglasnosti na studiju o proceni uticaja obaveštava nosioca projekta, zainteresovane organe i organizacije i javnost o vremenu i mestu javnog uvida, javne prezentacije, kao i javne rasprave o studiji o proceni uticaja“, piše u "Zakonu".\nRistić kaže da je fakultetska služba proverila sve dopise koji su stigli na adresu "Šumarskog fakulteta" čak nekoliko meseci pre održavanja javne rasprave, i da sa sigurnošću tvrdi da poziv za javnu raspravu nije stigao.\nDa studije mogu biti, slučajno ili namerno, nestručno urađene pokazuje primer mini hidroelektranev „Paklešica“, čija je izgradnja planirana na reci Visočici na "Staroj planini", u Parku prirode "Stara planina".\nU toj "Studiji" je naznačeno da u reci Visočici ne žive zaštićene vrste biljaka i životinja, kao i da neće biti negativnog uticaja mini hidroeleketrane na ekosistem reke.\n"Ministarstvo zaštite životne sredine" je dalo saglasnost na ovu studiju u julu 2017. godine.\nSaglasnost je data iako je nekoliko dana pre toga "Zavod za zaštitu prirode" utvrdio da u Visočici žive dve zaštićene vrste – potočna pastrmka i potočna mrena, kao i jedna stogo zaštićena vrsta – potočni rak.\n"Zavod" je tada upozorio da treba trajno zabraniti bilo kakvu aktivnost koja bi mogla da dovede do narušavanja uslova u tom staništu.\nPrema tvrdnjama "Ministarstva zaštite životne sredine", za ovu okolnost je saznalo tek u decembru 2017. godine.\nOko mesec dana kasnije, "Ministarstvo" je poništilo sopstveno rešenje o davanju saglasnosti i naredilo ponavljanje postupka davanja saglasnosti na "Studiju" za MHE „Pakleštica“.\nMeđutim, privatni investitor, firma "Pirak hidro", je iskoristio zakonsku mogućnost, tužio "Ministarstvo" i tako pokrenuo upravni spor zbog odluke "Ministarstva" da poništi svoju saglasnost.\n"Upravni sud" je u aprilu ove godine presudio u korist inverstitora.\nTom presudom je ranije data saglasnost "Ministarstva zaštite živone sredine" ponovo stupila na snagu.\nIzvor: Insajder.net / Foto: Insajder.net, Printscreen, Agencije


Brazilci žele Ronaldinja u reprezentaciji – Nadlanu.com\nBrazilci žele Ronaldinja u reprezentaciji\nSAO PAULO, 22. januara 2010. (Beta-AP) - Veliki broj navijača fudbalske reprezentacije Brazila želi da se igrač Milana Ronaldinjo vrati u nacionali tim, pokazala je anketa poznatog dnevnog lista Globo (O Globo).\nRonaldinjo je prošle godine pružao prosečne partije u Milanu, ali je ove sezone na 23 utakmice već postigao 11 golova i najavio povratak u formu pred Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi.\n"Brazil nije Brazil bez Ronaldinja. On mora da se vrati u reprezentaciju. Potreban nam je za Svetsko prvenstvo", mišljenje je 21-godišnjeg Tijaga Lime, radnika gradskog prevoza u Sao Paulu.\nU anketi dnevnika Globo čak 73 odsto ispitanika glasalo je za to da Ronaldinjo ponovo igra u reprezentaciji.\nSvoj glas za povratak Ronaldinja u tim dalo je i nekoliko bivših reprezentativaca Brazila, pa čak i legendarni fudbaler susedne Argentine, Dijego Armando Maradona.\n"Stalno gledam utakmice Milana, čiji je glavni igrač Ronaldinjo. On je jedan od najboljih fudbalera koje sam video i nadam se da će igrati na Mundijalu", naveo je Maradona.\nO svemu, ipak, odlučuje selektor "karioka" Karlos Dunga koji je Ronaldinja i još nekoliko igrača precrtao sa spiska nakon Kupa Amerike 2007. godine, kada su odbili da nastupe zbog umora.\nProšlog vikenda Ronaldinjo je postigao tri pogotka u pobedi Milana nad Sijenom (4:0), a novine u Brazilu bile su pune tekstova u kojima se selektoru Dungi poručivalo da ne otpisuje Ronaldinja, jer je "vratio igru iz zlatnih dana".\n"Vrata reprezentacije nisu zatvorena za njega. Svi znamo da je on igrač koji pravi razliku na terenu", rekao je Dunga prošlog meseca i podsetio da povratak Ronaldinja u reprezentaciju zavisi isključivo od njega samog.\nRonaldinjo je do sada za reprezentaciju Brazila odigrao 87 utakmica i postigao 32 gola. On je 1999. godine sa "kariokama" bio prvak Južne Amerike, a tri godine kasnije osvojio je i titulu prvaka sveta.\n"Karioke" će na Mundijalu u Južnoj Africi igrati u grupi sa Severnom Korejom, Obalom Slonovače i Portugalom.


Cilj programa prekogranične saradnje opipljiva korist za sve građane | EurActiv Serbia\nCilj programa prekogranične saradnje opipljiva korist za sve građane\nMinistarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović i šef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ocenili su 11. decembra da programi prekogranične saradnje imaju za cilj da građani osete opipljivu i održivu korist.\n"Cilj teritorijalnih programa je da iz sredstava EU zaista doprinesemo da svaki građanin u svakom delu Srbije oseti neku korist od ovog procesa", rekla je Joksimović na onlajn konferenciji o prekograničnoj saradnji.\nOna je dodala da svi projekti u pristupnom procesu zavise od novog budžeta EU i navela da "ima naznaka da će se neki kompromis postići danas na Savetu EU".\n"Politika proširenja nije u fokusu kao ranijih godina što ne treba da nas obeshrabri nego da nas motiviše da svi zajedno i EU i Zapadni Balkan u pristupnom procesu smanjimo razlike, da kontinent Evrope bude ujedinjen u pravom smislu te reči i postane konkurentniji na svetskom tržištu", rekla je Joksimović i dodala da će to doneti korist svakom građaninu EU i svakom građaninu Srbije.\nProgrami prekogranične saradnje su programi koje Srbija ima sa Bugarskom, Mađarskom, Rumunijom, Hrvatskom, BiH, Crnom Gorom i Severnom Makedonijom.\nDo danas je iz ovih programa bio sproveden 1.151 projekat ukupne vrednosti 406 miliona evra.\n"Radimo intenzivno na tome da sve zainteresovane strane sa lokala - opštine, regionalne razvojne agencije, civilno društvo, nevladine organizacije, udruženja - povežemo sa kolegama iz opština prekograničnih sa kojima dele interes i potrebe za novom vrstom održivog razvoja u svojim sredinama", rekla je Joksimović.\nSem Fabrici naveo je da mu je drago što je Srbija posvećena ovim programima jer je to već tradicionalno važan deo saradnje Srbije i EU.\n"Prekogranična saradnja je pre svega bitna za ljude koji žive sa obe strane granice, koji inače sarađuju, ali to treba produbljivati", rekao je šef delegacije EU u Srbiji.\nPandemija korona virusa, naveo je on, donela je dosta poteškoća i sa pomoći koju EU pruža različitim državama, da je dobro da i "one same razvijaju tu sposobnost i održivost".\n"Svi smo pogođeni Kovidom-19 i mi pokušavamo da održimo nivo implementacije ovih projekata i naša podrška je tu da pokušamo da pronađemo alternativne načine kako da se ovi projekti sprovedu", rekao je Fabrici.


Klark: Specijalni sud ometa napredak Kosova\nAvgust 02, 2020 8:03\nVesli Klark, bivši vrhovni komandant oružanih snaga NATO za vreme bombardovanja SR Jugoslavije, smatra da optužnice Specijalnog suda za zločine OVK ''ometaju napredak'' tzv. Kosova, kao i da nikada nisu prestali pokušaji postavljanja prepreka njegovom napretku.\n"Predlog optužnice protiv predsednika Kosova Hašima Tačija, nastavak je aktivnosti na ometanju napretka Kosova," izjavio je Klark za RTK.\nKlark kaže i ''da nema pojma'' "da li su optužnice Specijalnog suda tačne ili nisu, ali dodaje da one predstavljaju nastavak aktivnosti koje su prilično vidljive čak i 20 godina kasnije", prenela je prištinska ''Gazeta ekspres''.\nKlark, koji je vodio NATO operaciju bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine i koji je tokom posete Kosovu nazvao Tačija herojem, prisetio se prvog sastanka sa bivšim vođom OVK.\nKiMVesli KlarkSpecijalni sud za OVK


Gugl naljutio Francuze | Kamatica\nPočetna > vest > Gugl naljutio Francuze\nGugl naljutio Francuze\nTekst objavljen: 21.10.2019 10:25\nFrancuska traži uspostavljanje evropskog regulatora za digitalne platforme poput Gugla, radi kažnjavanja eventualne zloupotrebe uticaja\nOvo je izjavio visoki francuski zvaničnik, navodeći primer spora sa američkom kompanijom oko evropskog zakona o zaštiti intelektualnog vlasništva.\nGugl je prošlog meseca saopštio da na popisima rezultata pretraživanja za korisnike u Francuskoj više neće prikazivati kratke informativne video-priloge evropskih izdavača. Odluku je obrazložio poštovanjem evropskih propisa o zaštiti intelektualnog vlasništva, ali je njegov potez razljutio Pariz.\n"Velika američka kompanija, reč je o Guglu, objavila je da neće uskladiti svoje poslovanje sa direktivom Evropske unije o zaštiti intelektualnog vlasništva", kazao je francuski zvaničnik.\n"Francuska i Nemačka dele mišljenje da moramo stati na kraj takvom nezakonitom ponašanju", dodao je.\nPariz najavljuje da će od nove Evropske komisije tražiti poseban status za digitalne platforme, koji bi se temeljio na modelu osmišljenom za bankarski sektor. To bi značilo da bi velike kompanije, poput Gugla, bile proglašene "sistemski važnim" i podlegale bi odgovarajućoj, strožoj regulativi.\nJoš jedan gigant napustio Fejsbukov projekat: Šta će biti s librom?\nKoliko mogu da zarade kolekcionari putem internet prodaje?\n"Google Transit" od sada dostupan u pet gradova u Srbiji\nRegulator bi kompanijama mogao izricati sankcije i novčane kazne, dodao je francuski zvaničnik, izlažući detalje inicijative koju je predsednik Emanuel Makron pokrenuo ove godine.\n"U kratkoročnoj perspektivi, želeli bismo da Evropska komisija razmotri postoje li osnove za pokretanje pravnog postupka protiv Gugla", naglasio je.\nFrancuska vlada zloupotreba uticaja google Francuska Nemačka zloupotreba


Evropska kuća fudbala obelodanila je ko će deliti pravdu na predstojećoj utakmici trećeg kola Lige šampiona između Liverpula i Crvene zvezde.\nU pitanju je Danijel Zibert, Nemac rođen 4. maja 1984. godine.\nZiberu će ovo biti debi u najjačem evropskom klupskom nadmetanju, a ovaj 34-godišnjak do sada nije delio pravdu nijednoj našoj nacionalnoj selekciji ili klubu na međunarodnoj sceni.\nZNA KAKO SA LIVERPULOM Janković: Hvatali su me grčevi od treme, sadašnji tim mogu da posavetujem samo JEDNO\nU ovoj sezoni bio je na centru u kvalifikacijama za Ligu Evrope, kao i u meču grupne faze između moskovskog Spartaka i Viljareala, a prethodne godineje sudio dve utakmice pomenutog nadmetanja, Lion - Atalanta i Vitorija - Konjaspor. Interesantno, sva tri sportska događaja završena su nerešenim rezultatom, prošlosezonski dueli sa po 1:1, a meč u glavnom gradu Rusije rezultatom 3:3.\nNa 21 međunarodnom meču koji je sudio, Danijel Zibert dosudio čak osam penala, a interesantno je da je od njega stariji jedan od Zvezdinih fudbalera prijavljenih za Ligu šampiona, golman Nemanja Supić, koji je rođen 12. januara 1982. godine.\nUtakmica Liverpul - Crvena zvezda igra se u sredu od 21 sat po srednjeevropskom vremenu na Enfildu.


"Rusija drži stvari pod kontrolom" | WebTribune\nHome U FOKUSU “Rusija drži stvari pod kontrolom”\nPričajući o stanju ruske ekonomije, premijer Rusije Dmitrij Medvedev je naglasio da je osnovni zadatak ruskih vlasti da se prekine tendencija pada životnog standarda građana Rusije i uspostavi ekonomski rast.\nNe smemo dozvoliti da se zaglavimo na nultom rastu ekonomije, iako svaki plus u trenutnoj situaciji izgleda kao veliki uspeh. To je opasna iluzija, ne smemo se prepustiti toj ekonomskoj dekadenciji – zaključio je Medvedev.\nProšla godina je bila zaista teška, možda i najteža za poslednjih 10 godina. Ekonomija Rusije dugo vremena se nije suočavala sa ovako jakim izazovima prouzrokovanih padom cene nafte i sankcijama – rekao je Medvedev i istakao da Rusija drži stvari pod kontrolom iako je ekonomska situacija složena.\n– Uspeli smo u određenoj meri da smanjimo spoljašnji uticaj na najranjivije tačke privrede – rekao je ruski premijer.


“EU uopšte nije u stanju da se dogovori i kazni nas” – BiGportal.ba\n“EU uopšte nije u stanju da se dogovori i kazni nas”\nLider poljske vladajuće stranke Pravo i Pravda Jaroslav Kačinjski izjavio je da EU nije uopšte u stanju da se jednoglasno dogovori da kazni Poljsku.\nEU navodno želi da to učini po članu 7. Osnovnog sporazuma i oduzme Poljskoj glasa, kako je u sredu zapretila Evropska komisija zbog kontroverzne reforme sudova u Poljskoj.\nKačinjski je u intervjuu poljskoj radikalnoj katoličkoj televiziji TV Trvam rekao da sada stranka Pravo i Pravda prepušta predsedniku Poljske Andžeju Dudi koji je neočekivano stavio veto na dva od tri zakona sporne reforme, da on izradi i predloži nove zakone o Vrhovnom sudu i Nacionalnom sudijskom savetu, ali da očekuju od šefa države da ta reforma bude radikalna.\n“Preživećemo tih mesec dana”, kazao je ironično Kačinjski povodom zahteva Evropske komisije da u roku od mesec dana Poljska uskladi svoju reformu pravosuđa sa evropskom legislativom, uz poštovanje temljenog principa demokratije – nezavisnosti sudija koju je ta reforma ugrozila, kako smatraju EU, SAD i Savet Evrope, kao i poljska opozicija.\nKačinjski je optužio predsednika da je, kada je opozicija “doživela sramni poraz” neuspevši da zaustavi reformu, prvo zatražio da se kandidati za sudijski savet odobravaju tropetinskom većinom koju vladajući konzervativci nemaju, a onda je napravio grešku i stavio veto na čak dva zakona.\n“Moja obaveza je da kažem da je to bila greška, ozbiljna greška. ali na tome treba da se završi. Treba da razmišljamo kako da izađemo iz toga, da to ostane samo izgred koji će ubrzo biti zaboravljen, a mi da krenemo napred”, rekao je Kačinjski.\nOd predsednika je, međutim , zatražio da reforma pravosuđa i Vrhovnog suda bude radikalna, tako da se isprave sve nepravde i greške iz prethodnih 28 godina i “zlo” za koje je posebno optužio Vrhovni sud. Odbio je da Evropska unija nameće rešenja jer, kako je kazao, Evropska komisija Poljskoj nameće uvek samo “postkomunistička rešenja”.\nKačinjski je spor oko pretnji po pravnu državu u Poljskoj sa EU nazvao pritiskom i optužio inostranstvo da se protivi reformi pravosuđa jer mu odgovara da eksploatiše Poljsku.\n“Pitanje sudova je sada za nama, prošlost ne može da se izmeni, idemo napred, na takav način da bude jasno da će to biti rešeno i da to znači da će sledeća pitanja, kao dekoncentracija vlasništva u medijima biti takođe rešena”, rekao je Kačinjski.\nKačinjski i njegova stranka s većinom u oba parlamentarna doma odmah po dolasku na vlast u jesen 2015. godine, pretvorili su javni tv i radio servis i agenciju PAP u državne medije, prvo direktno potčinjene vladi, a zatim u tzv. “narodne medije”, institucije s misijom da šire istinu o “dobroj promeni” u Poljskoj i u svetu. Kačinjski i vlada premijerke Beate Šidlo najavili su već tada da će na red doći i “repolonizacija” privatnih medija.\nPovodom reforme pravosuđa analitičari su sada upozorili da su samo nezavisni sudovi barijera koja sprečava sadašnje poljske vlasti da udare i na koncesije nacionalnih privatnih televizija, TVN i Polsat, poznate po kritičnom odnosu prema potezima vlasti.


Dušan Petrović: Pripremamo novu politiku za maline - Bizlife.rs\nDušan Petrović: Pripremamo novu politiku za maline\n20:34 Beograd, 24/11/2011\nMinistar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović izjavio je večeras da to resorno ministarstvo za 2012. godinu priprema potpuno novu politiku u oblasti razvoja malinarstva u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, u tu politiku će svakako biti uvršćeno i smanjenje troškova za proizvodjače malina ali i to da hladnjačari dobiju povoljne kredite i da se podstakne njihov izvoz.\n-Svakodnevno u Ministarstvu poljoprivrede, održavaju sastanci sa udruženjima proizvodjača malina. Vode se ozbiljne tehničke diskusije, o tome da bismo napravili novu politiku- rekao je Petrović i dodao da “nikada što se tiče malina, ta politika nije napravljena” i da je namera da ono što se događalo u toj oblasti ne bude ponovljeno.\n-Nema nijednog mesta sa teritorije Srbije, a da s predstavnicima proizvodjača svakodnevno ne razgovaramo, da bi se smanjili troškovi proizvodnje- dodao je Petrović, odgovarajući na pitanja poslanika SRS šta se dogodilo s realizacijom Sporazuma postignutog izmedju malinara i hladnjačara.\nSporazumom malinara i hladnjačara predviđeno je da hladnjačari na teritoriji cele Srbije imaju mogućnost da preko Fonda za razvoj uzmu povoljne kredite i na taj način malinarima isplate traženu otkupnu cenu maline za deset dinara višu od sadašnje tržišne cene.\nmaline Dušan Petrović Srbija


• Dva direktora i odbornik u sukobu interesa? (14)\nOdbornik Skupštine grada Sombora Zoran Miler uputio je saopštenje povodom dobijenog odgovora od Agencije za borbu protiv korupcije u vezi sa sukobom interesa nekoliko gradskih funkcionera. U pitanju su direktori Ernest Veselovski (RAGS), Aleksandar Pejić (JKP Prostor) i Nedeljko Stojisavljević (Dom učenika).\n- Kao odbornik Skupštine Grada Sombora, nebrojeno puta sam ukazivao na nepravilnosti u radu njenog predsednika, kršenje statuta i poslovnika, kao i sukob interesa u kome se nalaze neki funkcioneri postavljeni od strane aktuelne vladajuće većine (predvođene DS-om). Svaki moj nastup u tom smislu naišao je na podsmeh i omalovažavanje od strane pomenutog, kao i od funkcionera koji su prozvani. Nemajući argumenata za valjanu odbranu, sve je predstavljeno kao moja lična borba protiv tih ljudi. Želeći da stvari isteram na čistac, uputio sam dopis Agenciji za borbu protiv korupcije. Odgovor koji Vam dostavljam govori sve, a na građanima je da procene i kažu šta misle o tome, a i na nadležnim organima da odluče o njihovoj daljoj sudbini. Verujem da će i po pitanju kršenja skupštinskih procedura vrlo brzo stići sličan odgovor - piše u saopštenju odbornika Skupštine grada Sombora Zorana Milera. Odgovor Agencije za borbu protiv korupcije možete da preuzmete iz priloga ove vesti.\nSOinfo @ Sre, 05.02.2014. 23:57\nagencija za borbu protiv korupcije aleksandar pejić ernest veselovski nedeljko stojsavljević odbornik politika skupština grada sombora sombor zoran miler


Suvomesnati proizvodi - Rizici koje ne vidimo golim okom\nPočetna/AGRO/Suvomesnati proizvodi – Rizici koje ne vidimo golim okom\nSana Life 21. novembra 2020.\tAGRO, DOŽIVETI STOTU, HRANA, TRADICIJA, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nPo našoj tradiciji, veliki broj potrošača se suvomesnatim proizvodima snabdeva na pijacama, malim mesarskim radnjama ili od poznatog proizvođača sa sela (male farme, mikro i mala preduzeća). Slanina, suva pečenica, pršutav, šunka, kulen, domaće kobasice, čvarci,… proizvodi su koji se jako često nalaze na trpezama sprskih porodica.\nPotražnja ovih proizvoda i činjenica da veliki broj ljudi kupuje i konzumira ove proizvode, navele su nas na to da pokušamo da vam približimo o kojim aspektima kvaliteta suvomesnatih proizvoda treba razmišljati prilikom njihove kupovine.\nŠta sve utiče na kvalitet suvomesnatih proizvoda?\nIshrana životinja, odnosno da li se koristi hrana koja sadrži pesticide, teške metale, antibiotike, hormone?\nMesto klanja i higijena prostorija u kojima se klanje obavlja\nObjekti salamurenje i sušenje i njihova higijena\nKada bismo znali da su prethodno navedeni aspekti poslovanja proizvođača na zadovoljavajućem nivou, onda bismo i bez posebnih provera bili sigurni da je dobijeni proizvod zdravstveno bezbedan, tj. da je i hemijski i mikrobiološki zadovoljio sve zakonom propisane kriterijume.\nKoji su rizici kupovine nekontrolisanih suvomesnatih proizvoda?\nIako postoji Zakonska regulativa koja se primenjuje u oblasti proizvodnje i prometa ovih proizvoda, ne postoji mogućnost da država kontroliše baš sve proizvode koji dospevaju na gradske pijace, a pogotovo one proizvode koji do pijace i ne dođu.\nOvo ima za posledicu pojavu povećanog rizika prenošenja zaraznih bolesti sa životinja na ljude kao što su: trihineloza, ešerihija koli, salmonela, plavi jezik, bolest ludih krava i slično.\nDrugi, takođe, veliki problem je nedostatak obeležavanja (deklaracija) tradicionalnih proizvoda, što daje mogućnost da svi proizvođači tvrde da je njihov proizvod tradicionalan iako nije proizveden po tradicionalnom receptu i postupku.\nNaši mali proizvođači mesnih proizvoda su svesni činjenice da njihovi proizvodi na tržištu ostaju samo ako su kvalitetni. Zato se velika većina njih strogo drži tradicionalnih recepata i postupaka u njihovoj proizvodnji jer su oni garant kvalitetnih i traženih proizvoda, a sa druge jedino tako mogu da obezbede vidljiv kvalitet koji će kupci lako prepoznati\nŠta kažu zakonske regulative i standardi kvaliteta?\nZakonska regulativa u Srbiji koja se bavi ovom oblašću je usklađena sa zahtevima EU. Zakonom o veterinarstvu (2005) i Zakonom o bezbednosti hrane (2009) ova oblast je dobro regulisana.\nZakon o bezbednosti hrane predviđa da svi subjekti koji se bave proizvodnjom i prometom hrane moraju imati implementiran HACCP standard kvaliteta, što je preduslov da se bave tim poslom.\nOvaj standard je dovoljan preduslov za visok nivo bezbednosti hrane.\nMeđutim, manje farme i mini objekte ovaj Zakon ne obavezuje da imaju uveden HACCP, ali moraju moraju imati dobre higijenske (DHP) i dobre proizvođačke prakse (DPP) kao i zapise kojima se dokumentuje njihova primena.\nVidan problem u primeni pomenutih odredbi Zakona o bezbednosti hrane jeste nepostojanje obima proizvodnje do koga njie potrbno uvoditi HACCP, jer njegovo uvođenje i održavanje značajno poskupljuje proizvodnju. Procena se ostavlja na volju veterinarskom inspektoru koji prati tu proizvodnju i tu postoji rizik objektivne procene.\nNeka istraživanja su pokazala da veoma mali broj proizvođača je upoznat, a još manji broj njih primenjuje dobre higijenske i proizvođačke prakse.\nDo usvajanja Zakona o bezbednosti hrane (2009) nije postojao registar proizvođača hrane. On je sačinjen i kontrola koju je do 2009. godine vršio veterinar na farmi kroz praćenje zdravlja životinja i načina njihove ishrane, sada se vrši i na gotovim proizvodima koji će po završenim analizama i potvrdi da su zdravstveno bezbedni stići na pijace i u prodajne objekte. Ovaj korak u proizvodnji i prometu suvomesnatih proizvoda je veoma bitan jer smanjuje mogućnost da na tržište dospe zdravstveno nebezbedan proizvod.\nOno što ne možemo da vidimo i osetimo mirisom i ukusom\nSuvomesnati proizvodi se stavljaju u promet kao trajni i polutrajni proizvodi.\nRazlika između njih je u količini vode koja sme posle ostati u njima dimljenja i sušenja.\nTrajni proizvodi mogu sadržavati manje od 40% (kulen, sremska kobasica, pršuta, suva pečenica…)\nPolutrajniproizvodi imaju manje od 50% vode (šunkarica, mortadela, pečenica…)\nU slaninibi sadržaj vode mogao biti maksimalno 5%.\nZa proizvode koji su proizvedeni po tradicionalnim receptima i postupcima podrazumeva se da kao dodatke mogu sadržavati samo prirodne sastojke: so, biber, beli luk, alevu papriku, mirišljavo bilje, bez nepoželjnih dodataka (nitrita, nitrata, fosfata idr.).\nNo, i kod tradicionalnih proizvoda može doći do greške koje imaju posledica na njihov izgled, ukus i miris.\nGreške ovih proizvoda mogu biti: u strukturi, boji, mirisu, ukusu i održivosti. Sve navedene greške se jako lako uočavaju i naša čula ih registruju na licu mesta, te je i lakše ih zaobići ovakve proizvode i zameniti ih adekvatnim.\nOno što kupac ne može prepoznati na tezgi ili u mesari jeste prisustvo pesticida, hormona, teških metala koji su tokom života životinja skladišteni u njihovom mišićnom tkivu koje je prerađeno. Ovi pomenuti nepoželjni sastojci suvomesnatih proizvoda su posledica načina ishrane životinja.\nZbog toga je način ishrane prvi korak ka proizvodnji zdravstveno bezbedne hrane životinjskog porekla.\nMale farme, najčešće, imaju sopstvenu proizvodnju hrane za životinje kako potpunih krmnih smeša tako i kabaste hrane, što predstavlja pouzdan preduslov da će životinje biti adekvatno hranjene, a njihovi produkti zdravstveno bezbedniji za ljudsku ishranu.\nTo je osnovni razlog zašto su mali proizvođači suvomesnatih proizvoda pouzdaniji od velikih sistema gde je produktivnost i profit prvi i najvažiniji zadatak, a kvalitet i bezbednost su u drugom planu.\nŠta su naše sugestije\nNa potrošaču je krajnja odluka pri kupovini prerađevina od mesa, i jedno je sigurno – treba otvoriti četvore oči pre nego što se poverenje pruži nekom, bilo da je to veliki trgovinski lanac ili mali proizvođač.\nNaša sfera delovanja su mali proizvođači, i zato sugerišemo da se dobro raspitate pre nego što se odlučite na kupovinu proizvoda koji nemaju proveren proizvodni proces i deklaraciju. Nemojte se ustručavati da pitate o tome kako izgleda proizvodni proces, da pogledate dokumentaciju ili da se čak uverite lično kako to izgleda, od polja pa do trpeze.\nPIŠE Marija Vukašinović\nOznakeHACCP kvalitet mesara pijaca proizvodi suhomesnati\nPrethodni Zagađenje jedan od glavnih uzroka steriliteta\nSledeći Payoneer peti put zaredom dodeljuje nagrade za preduzetništvo


Udruženje "Žene na prekretnici" održalo je, uz podršku Gradske opštine Palilula, dvodnevne besplatne trening radionice za žene sa Palilule koje su ostale bez posla posle 45. godine života, u cilju njihovog osnaživanja, radi ponovnog ekonomskog i društvenog angažovanja.\nUčesnice radionice i predstavnice Udruženja pozdravila je Jovana Kostić, član Veća opštine Palilula, izrazivši spremnost Opštine, da i u budućim aktivnostima kad su u pitanju teme u vezi sa položajem i statusom žena, pruži podršku.\nKako je rečeno na radionicama, istraživanja su pokazala da su žene, koje pripadaju životnom dobu od 45 i više godina, jedna od najugroženijih grupa na tržištu rada. -Žene iz ove kategorije prve ostaju bez posla, a poslednje se zapošljavaju - istakla je Tijana Sekulić, trener na radionici "Otkrijte svoje preduzetničke osobine".\nOna je kroz interaktivnu metodu zajedno sa učesnicama radionice došla do odgovora na pitanja: šta su to preduzetničke sposobnosti, koje su karakteristike i osobine važne za preduzetništvo, zašto je kreativnost važna u preduzetništvu, šta su inovacije i dr.\nRadionicu "Kako do ideje za moj biznis" vodila je Maja Grizelj koja je, takođe, kroz interaktivnu metodu predočila učesnicama kako se dolazi do ideje za sopstveni biznis, koji su ciljevi marketing strategija i kako započeti poslovanje, počev od biznis plana, registracije, finansiranja, do vođenja firme.\nUdruženje "Žene na prekretnici" već treću godinu zaredom organizuje edukaciju žena koje su ostale bez posla, kako bi osnažile svoje životne i profesionalne kapacitete i kroz preduzetništvo i društveno angažovanje ponovo ostvarile svoju ekonomsku sigurnost.