Bosisu uručena nagrada Privredne komore Srbije"Prijatelj porodice 2018" - Valjevo\nBosisu uručena nagrada Privredne komore Srbije”Prijatelj porodice 2018″\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 25. June 2019.\tComments Off on Bosisu uručena nagrada Privredne komore Srbije”Prijatelj porodice 2018″\nU Beogradu je održana svečanost uručenja nagrade “Prijatelj porodice 2018” koju, po prvi put, dodeljuje Privredna komora Srbije. Pored valjevskog BOSIS-a, dobitnici su METALAC, MK GROUP i VIP MOBILE, kao kompanije koje su uspešno uskladile rad i roditeljstvo, sopstvenim aktivnostima dajući primer stvaranju porodično-prijateljskog okruženja i usklađivanja poslovnih i porodičnih obaveza.\nSa svečanosti uručenja nagrade “Prijatelj porodice 2018” koju dodeljuje Privredna komora Srbije\nNagrada je uručena u saradnji sa Kabinetom ministarke bez portfelja Slavice Đukić Dejanović. U planu je da Privredna komora Srbije ubuduće svake godine odaje javno priznanje odgovornim kompanijama koje neguju čvrsto poverenje poslodavaca i zaposlenih.\nPrilikom svečane sednice Skupštine priznanja su uručili predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež i ministarka Slavica Đukić Dejanović koja je naglasila da je nagrada “Prijatelj porodice” dobar početak i deo šire politike podsticanja rađanja koju vodi Vlada Republike Srbije, kao i da će postati praksa, jer će Kabinet ministarke bez portfelja nastaviti nastaviti da podržava i ovom nagradom podstiče što bolji odnos zaposlenih i poslodavaca.\n“Nagrada je rezultat uspešne saradnje sa Privrednom komorom Srbije koja će dati doprinos u stvaranju porodično-prijateljskog okruženja u našim privrednim društvima. To je dokaz da, osim što radimo na podsticanju rađanja i poboljšanju mera populacione politike, mislimo i na porodice, parove koju su se već ostvarili u ulozi roditelje i nastojimo da im tu ulogu olakšamo. Činjenica je da će samo zaposleni roditelj kome poslodavac pruži podršku kako u poslovnom, tako i u porodičnom životu, biti kvalitetan u poslu”, istakla je Slavica Đukić Dejanović.\nMarije Pantelić, menadžer ljudskih resursa i održivosti u kompaniji Bosis\nU kategoriji velikih preduzeća nagrađene su kompanije METALAC, MK GROUP i VIP MOBILE, dok je valjevski BOSIS poneo titulu u selekciji malih i srednjih preduzeća. Prema rečima Marije Pantelić, menadžera ljudskih resursa i održivosti u kompaniji BOSIS glavni moto porodične kompanije BOSIS jeste da su zadovoljni i srećni zaposleni osnova uspešnog poslovanja.\n“Zadovoljan i srećan tim osnova je svakog uspešnog poslovanja, a svaki član naše Bosis poslovne porodice izuzetno je bitan i podjednako poštovan. Uvek brinemo o našim zaposlenima i njihovim porodicama, zdravlju i bezbednosti, zadovoljstvu, profesionalnom usavršavanju, razvoju timskog duha, ne zaboravljajući balans između poslovnog i privatnog života. Bosis Family Friendly je deo Bosis CSR strategije i direktno doprinosi dugoročnom stvaranju visoke motivacije, zadovoljstva i lojalnosti zaposlenih”, istakla je Marija Pantelić povodom dobijanja ove nagrade.\nNagrada “Prijatelj porodice”\nU konkurenciji za nagradu “Prijatelj porodice” za prošlu godinu učestvovale su 24 kompanije. Finalna ocena prijavljenih obuhvatila je zbir ocena tržišno-finansijskih pokazatelja, usvojenih standarda i praksi u pogledu usklađivanja rada i roditeljstva, kao i rezultata u ovoj oblasti, ocene interne i eksterne javnosti i stručnog žirija, u čijem radu su učestvovali predstavnici Privredne komore Srbije, Kabineta ministarke bez portfelja zadužene za demografiju i populacionu politiku, Ministarstva za rad, Ministarstva privrede, Javnog medijskog servisa Srbije i Fondacije Novak Đoković.\nBosis Nagrada PKS Prijatelj porodice Privredna komora Srbije Valjevo\t2019-06-25\nTagged with: Bosis Nagrada PKS Prijatelj porodice Privredna komora Srbije Valjevo\nPrevious: Konstituisan Forum žena SPS GrO Valjevo -Predsednica Milena Dosković\nNext: Aerodrom Batajnica sada nosi ime heroja Valjeva


MUP Kosova: Oštećenje i paljenje džamije u Vrbovcu vandalski čin - Gorapress.net\n20.04.2020. u 18:04\nMUP Kosova: Oštećenje i paljenje džamije u Vrbovcu vandalski čin\nMinistarstvo unutrašnjih poslova najoštrije je osudilo „vandalski čin oštećenja i paljenja džamije u selu Vrbovac kod Glogovca“, prenosi prištinska Koha.\n„Ovo krivično delo očigledno ima za cilj da isprovocira osećanja vernika i to je kažnjivo u svakom trenutku, a tek u osetljivim vremenima poput zdravstvene krize kroz koju prolazimo“, navodi se u saopštenju.\nPoručuju da pričinjavanje štete na verskim objektima, bilo koje vere, ovo ministarstvo smatra zlonamernim akcijama, koje ozbiljno narušavaju versku toleranciju i suživot.\nVršilac dužnosti ministarstva unutrašnjih poslova, Đeljalj Svećlja, zatražio je maksimalnu posvećenost dok se ne pronađu odgovorne osobe koje su učinile ovo krivično delo i koje moraju biti izvedene pred lice pravde.\nNavodi da je zahvalan stanovnicima ovog sela što su „pokazali odgovornost i nisu postali žrtve provokacija koje su možda delo grupacija koje imaju interes da se destabilizuje i oslabi Kosovo“.


Kukan: Izvešataj EK pozitivan pristisak za brži napretka Srb\nTanjug 5. juna 2019. 09:29\nBRISEL, 5. juna ( Tanjug) – Predsedavajući Odborom Evropskog parlamenta za saradnju sa Srbijom Eduard Kukan ocenjuje da je poslednji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije kritički, objektivan i konkretan.\n”Izveštaj je jaka poruka Srbiji koja pokazuje interes za napredak zemlje na putu ka članstvu u EU, ali i potrebu za odlučnijim koracima naših partnera u Srbiji ”, kaže Kukakn za Tanjug.\nEduard Kukan konstatuje da izveštaj o napretku Srbije u procesu proširenja pominje da je ”Srbija pripremljena” u mnogim odblastima. Istovremeno, Kukan napominje da su čvrsti dokazi i konkretni rezulati ono što EU očekuje od Srbije u ovom trenutku, a ne samo određeni stepen pripreme i usvanje dobrih zakona.\n”Ovaj izveštaj vidim kao kao ozbiljno interesovanje i pozitivan pritisak EU koja želi da vidi brže kretanje Srbije na putu ka članstvu. Vremna nema za gubljenje, trebaju nam konkretni i ubedljivi rezultati Srbije”, kaže Kukan.\nKukan navodi da poslednji izveštaj ne donosi kritiku Srbije u oblasti dijaloga sa Prištinom jer je ”Beograd odregovano suzdržano na ne baš diplomatski mudar potez uvođenja taksi”, ali da je kritika prisutna kada je reč o slobodi medija što se ponovalja kao oblast u kojoj nema napretka.\n”Možda je izveštaj zvučao više dramatično, ali tako ne bi trebalo da bude shvaćeno od strane naših parijatelja i partnera u Srbiji. Dakle ne kao pritisak ili pretnja, već suprotnno, kao pozitivan interes i potreba da se vidi više konkretnih rezulata”, smatra Kukan.\nNa pitanje Tanjuga kako vidi reakcije zvaničnika u Srbiji na izvešataj o napretku, Edurad Kukan napominje da ovakav izveštaj o Srbiji nije iznenadio zvaničnike u Briselu, ali da je ugao na koji Brisel gleda na stvari često drugčiji od ugla Beograda.\n”Zato je dobro da se o tome razgovara i ukaže na potrebu da se od Srbije očekuje više. Postoje stvari na koje mi gledamo vrlo ozbiljno u procesu proširenja, a to se posebno odnosi na Srbiju koja je ključna zemlja u regionu i koja na osnovu svog razvoja može da utiče pozitivno ili negativno na zemlje u okruženju”, kaže Kukan.\nEduard Kukan povodom dela izveštaja Evropske komisije koji se odnosi na rad parlamenta u Srbiji kaže da u pitanju nije ”politička ocena” već stav EU da je parlament je mesto za široki međustranački dijalog imeđu vlasti i opozicije i mesto koje mora da kontroliše i nadgleda rad Vlade. On dodaje da je problem rada parlamenta prisutan svuda na Zapadnom Balkanu, a bojkot parlamenta neprihvatljiv.\n”Bojkot nije način da se bori za demokratiju. Parlament je mesto gde se bore ideje, a ne štrajukuje. Zato Komisija kaže da je uloga i odgovornost i na vlasti i opoziciji u Srbiji da uđu u smislen dijalog. Opoizicja ima legitimnu ulogu u domokratskim društvima i trebalo bi da ubedi narod da bi oni bili bolji kao vlast. A to da napuste parlament i da čak prete bojkotom izbora, to je jednostavno neprihvatljivo”, zaključuje Kukan.


‘Laković’ otkazao podršku, ‘Voli’ je nikada nije ni davao ‘Ženama Bara velikog srca’ | PCNEN\nObjavljeno: 05.12.2021, 10:29h\nNVU ‘Žene Bara velikog srca’, koje rukovode Narodnom kuhinjom u Baru, ovog mjeseca nijesu dobile podršku od hipermarketa “Laković” za organizovanje humanitarne akcije ispred tog marketa. Do sada su tu dozvolu imale, ali nakon otvaranja novog i većeg objekta “Laković” u Baru, podrška je izostala.\nDo sada su organizovale humanitarnu akciju ispred ovog marketa, a princip je bio da kupci, nakon kupovine, doniraju neophodne životne namirnice ‘Ženama Bara’ na parkingu ispred. One te proizvode ne koriste samo za spremanje hrane u Narodnoj kuhinji, već doniraju pakete namirnica nesnađenim porodicama i pojedincima.\nMarket “Voli” nikada nije dao dozvolu za organizovanje ovakve humanitarne akcije.\nOvog mjeseca akciju su morale organizovati u svojim prostorijama, uprkos epidemiološkoj situaciji. Preko društvenih mreža su pozvale sugrađane dobre volje da potrebne namirnice donesu u Narodnu kuhinju.\nU Narodnoj kuhinji u Baru se dnevno podijeli oko 250 obroka. Od novembra prošle do novembra ove godine one su pripremile i podijelile skoro 56.000 obroka.\nNarodnja kuhinja u Baru (arhivski snimak)\nLjiljana Vujović iz NVU Žene Bara kaže da su od samog otvaranja Narodne kuhinje pokušavale, u više navrata, da organizuju akcije prikupljanja namirnica ispred velikih supermarketa.\n” ‘Voli’ market nam nikada nije odobrio tako nešto, dok nas HDL ‘Laković’, sve do otvaranja novog objekta u Baru, nije odbijao”, kaže Ljiljana za PCNEN i dodaje da takve akcije pomoći za neke Barane život znače.\nOtvaranjem vrata novog objekta, HDL “Laković više nije bio raspoložen da im izađe u susret. Njihove molbe, u više navrata upućene šefu objekta, odbijene su.\nLjiljana za PCNEN kaže da “svako ko se nije odazvao najiskrenijim, humanim idejama koje žive ‘Žene Bara’, neka preispita svoju savjest”.\nLjiljana iz NVU Žene Bara kaže da ako se osvrnu tri godine unazad, a posebno na teški period od početka kovid pandemije, ‘Žene Bara’ su sve aktivnije u pomoći nesnađenim sugrađanima i sugrađankama.\nIz komapnija ‘Voli’ i HDL ‘Laković’ nisu odgovorili na pitanja PCNEN-a zbog čega ne dozvoljavaju da ‘Žene Bara’ sprovedu humanitarnu akciju ispred njihovih marketa. Nisu odgovorili ni na pitanje da li neke druge organizacije imaju njihovu podršku kada su u pitanju akcije humanitarnog karaktera.


Portparol Evropske komisije: Proširenje nije "krevet posut ružama" - BIGportal.ba\nPortparol Evropske komisije: Proširenje nije “krevet posut ružama”\n8 Decembra, 2020 8 Decembra, 2020 0379\nNa putu proširenja uvijek će biti prepreka. Ulazak u EU nije “krevet posut ružama”, što ne remeti činjenicu da je za predsjednicu Ursulu fon der Lajen i cijelu Evropsku komisiju proširenje na Zapadni Balkana prioritet, kaže za Tanjug glavni portparol Evropske komisije Erik Mamer.\nMamer je na pitanje Tanjuga o stavu Evrooske komisije povodom ponovnih blokada na evrointegracionom putu zemlja Zapadnog Balkna, uprkos usvojenoj novoj metodologiji pristupnja, poručio da će “prepreka na putu proširenja uvijek biti”.\n“Sve to zahtjeva izdržljivost, snagu i kratakter, a mi nastavlajmo tim putem”, kaže Mamer.\nU Evropskoj komisiji ponavljaju da je proširenje na Zapadni Balkna za njih prioritet i podsećaju na “jasne stavove” predsednice Ursule fon der Lajen o prioritetnosti tog procesa u petogodišnjem mandatu njene Komisije.\nNapominje se da se sa Zapadnim Balknom “radi na više frontova”, počev od pomoći u borbi pritiv pandemije korona virusa, preko Ekonomsko-investicionog plana za dugoročni oporavak regiona do usvajnja nove metodologije koju su, kako naglašavaju, prihvatile i sve članice EU, a koja je trebalo da odblokira i ubrza pregovore o pristupnju zemalja regiona.\nNa pitanje Tanjuga da li, zbog ponovnih opstrukcija, postoji problem u nedavno usvojenoj metodologiji pristupanja, portaparolka za proširenje Ana Pisonero kaže da je “proces jasan”, a obavezuje i zemlje kandidate i zemlje članice EU.\n“Metodologija podrazumijeva da i zemlje kandidati ulože napore i reforme kako bi obezbijedili povjerenje druge strane. Zemlje članice su važne u ovom procesu, a one su same više puta potvrdile evropsku perspektivu Zapadnog Balkana. To je vrlo jasno i nepromijenjeno”, kaže Pisonero.\nU Evropskoj komisiji napominju da se pregovori među zemljama članicama o novim koracaima u procesu proširenja nastavljaju, a da je stav Komisije da se prve konferencije sa Skopljem i Tiranom održe “što je prije moguće”.\n“Warner Bros”: Novi filmovi u 2021. dolaze direktno na male ekrane\nBezbroj čitulja za Džeja: Jednu od njih dao je i Šarić\nApelacioni sud SAD suspendovao zakon o abortusu\n“Sretan sam zbog podijuma i povratka na prvo mjesto”


Mladi sa Balkana - Diplomatic portal\nFrance Mladi sa Balkana\nMladi sa Balkana\nZa vreme samita zemalja Zapadnog Balkana koji je održan 27. avgusta 2015. u Beču, predsednici vlada Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova, Makedonije, Crne Gore i Srbije potpisali su zajedničku deklaraciju o stvaranju Regionalne kancelarije za saradnju mladih na Balkanu (RYCO) koja ima za cilj da pospeši dijalog, razmenu, međusobno poznavanje i prijateljstvo između zemalja iz šest zemalja Zapadnog Balkana. Francusko-nemačka kancelarija za mlade (OFAJ/DFJW),koja ima 50.- godišnje iskustvo u sličnim projektima prati projekat u kome učestvuju po dva prestavnika – jedan iz civilnog društva, dok je drugi iz ministarstva omladine iz svake od šest zemalja. Radna grupa ima zadatak da do marta meseca predloži svojim vladama modalitete organizovanja i nadležnosti regionalne kancelarije.\nFrancuska i Nemačka, koje imaju bogato iskustvo u pomirenju, razmeni mladih i primeni interkulturnih projekata, pomažu ovaj projekat u nadi da će njegova konkretizacija, odnosno zvanično otvaranje regionalne kancelarije biti upriličeno u julu 2016, tokom narednog samita koji se održava u Parizu.\nMeđu praćenim događajima ovog sastanka radne grupe, ambasade Nemačke i Francuske su zajedno sa Francuskim institutom i Gete institutom, organizovali su u četvrtak 18. februara 2016. okrugli sto na kome su mladima i predstavnicima organizacija civilnog društva predstavljeni rezultati koji su do sada postignuti. Na početku su se publici obratili otpravnici poslova obe ambasade, Deni Duveno i Aleksander Jung, u prisustvu gospođe Beatris Angran, generalne sekretarke l’OFAJ/DFJW. Posle okruglog stola, organizovan je prijem za sve učesnike u Francuskoj ambasadi.


Povrede remete crveno-bele pred meč u Minhenu - MaxBet Sport\nPovrede remete crveno-bele pred meč u Minhenu\n13.09.2019. Ažurirana vest: 13.09.2019. u 09:01\nCrveno-beli u sredu počinju grupnu fazu u Ligi šampiona protiv Bajerna na “Alijanc areni”. Posle reprezentativne pauze, svi igrači stavili su se pod komandu Vladana Milojevića.\nKvota u kladionici MaxBet na igru X2 na meču Bajern – Crvena zvezda je 8.00. Meč Lige šampiona igra se u sredu od 21 čas.\nLakše povreda imaju kapiten Marko Marin i novopečeni reprezentativac Srbije Marko Gobeljić. Oni će da propuste meč sa Inđijom u osmom kola Superlige (subota, 18 časova), piše “Sportski žurnal”.\nAlternativa za Gobeljića je Milan Gajić, međutim on nije ni licenciran za Ligu šampiona. Ukoliko ne bude bio spreman standarni desni bek ove sezone za meč Lige šampiona, alternativa bi mogao da mu bude Miloš Degenek, koji bi bio prebačen sa štopera na poziciju desnog beka, dok bi tandem poslednjih igrača odbrane u Minhenu mogli da budu Nemanja Milunović i Radovan Pankov.\nReprezentativac Australije mogao bi u domaćem prvenstvu protiv Inđije da odigra po desnoj strani terena kao proba pred susret sa višestrukim šampionom Evrope u Minhenu. U slučaju da Zvezdin kapiten ne bude spreman tu je Mirko Ivanić.\nIpak, u Ljutice Bogdana veruju da će Gobeljić i Marin da budu spremni za duel sa strašnim Bajernom.\nTagovi:FK Bajern MinhenFK Crvena zvezdaFudbalLiga šampionaLiga šampiona 2019/2020Marko GobeljićMarko MarinTopTop2Top3\nNiko ni ne očekuje senzaciju u Minhenu.


Kosovsko ministarstvo finansija: Izmena opštinskih budžeta pre transfera novca; Božović: I budžet je političko pitanje | KoSSev\nKosovsko ministarstvo finansija: Izmena opštinskih budžeta pre transfera novca; Božović: I budžet je političko pitanje\nPonedeljak 02. mart 2015, 17:32\nIzvor: Radio Beograd/B92/Beta\nBez usvajanja revidiranog budžeta u skupštinama opština na Severu Kosova, Ministarstvo finansija u Prištini neće dozvoliti korišćenje sredstava koje pripadaju tim opštinama iz budžeta Kosova, rekli su za agenciju "Beta" zvaničnici iz tog ministarstva.\n"Članom 62, stav 5 Zakona o upravljanju javnim finansijama se predviđa da ukoliko skupština opštine ne uspe da usvoji budžet za novu fiskalnu godinu i ne preda ga ministru do 1. marta, onda se ne može izvršiti nijedna transakcija na ime te opštine do trenutka kada usvoji i preda ministru (finansija) ta dokumenta (budžet)," rečeno je agenciji "Beta" u službi za odnose sa medijima Ministarstva finansija.\nVlada Kosova smatra da četiri opštine sa srpskom većinom na Severu Kosova nisu usvojile budžete shodno uredbama Ministarstva finansija i zakonima koji su na snazi na Kosovu.\nIz tih opština tvrde da su budžeti u skladu sa zakonom, a da Priština vrši pritisak da se u budžet uključe i zdravstvo i prosveta, što neće biti učinjeno pre eventalnog dogovora srpskih i kosovskih zvaničnika u Briselu.\nČetiri opštine su usvojile budžete u iznosu od oko 70 miliona evra, dok im je prema propisima na snazi na Kosovu pripadalo nešto više od osam miliona evra.\nPrema Zakonu o upravljanju javnim finansijama, predviđeno je da vladin grant za opštine iznosi 10 odsto od ukupnog iznosa budžeta Kosova, što je 168 miliona evra za finansiranje svih opština na Kosovu.\nPošto su Srbi sa sSevera Kosova bojkotovali popis stanovništva od 2013. godine, Vlada Kosova je prema preporuci Kosovske statističke agencije prihvatila da na tom delu živi oko 45.000 stanovnika, što je 2,5 odsto građana Kosova.\n"I budžet je političko pitanje"\nPredsednica SO Severna Mitrovica, Ksenija Božović, rekla je da Priština nema zakonsku osnovu da raspusti četiri skupštine opštine na Severu Kosova.\n"Skupštine su usvojile u zakonskom roku budžet i postoje dve zakonske odluke vezane za budžet, te ni u kom slučaju ne postoji zakonski okvir za tako nešto," rekla je Ksenija Božović agenciji "Beta".\n"Mi smo budžet usvojili, ali kao i sve ostalo i budžet je postao političko pitanje koje će morati da se reši na relaciji Beograd-Priština," rekla je Ksenija Božović.\nOna je rekla da pitanje prosvete i zdravstva mora da se reši na pregovorima u Briselu, a da te oblasti treba da budu regulisane preko Zajednice srpskih opština, čije je osnivanje predviđeno Briselskim sporazumom.\nPredsednik Privremenog organa i gradonačelnik Leposavića, Dragan Jablanović, rekao je agenciji Beta da su četiri opštine sa Severa Kosova usvojile predloge budžeta za 2015. godinu u septembru prošle godine, a da su 30. oktobra na sednicama skupština opština usvojeni i revidirani predlozi budžeta.


U prijedlogu zakona kojim bi strane sudije trebalo da budu izbačene iz Ustavnog suda BiH, a koji je pravni tim SNSD-a uputio na usaglašavanje, predviđeno je da Predsjedništvo BiH imenuje, a Dom naroda da potvrđuje izbor troje domaćih sudija\nOvim zakonskim rješenjem, koje je SNSD uputio na usaglašavanje strankama iz Republike Srpske u parlamentu BiH i predstavnicima hrvatskog naroda, predviđeno je da budu imenovana dvojica sudija iz Federacije BiH /FBiH/ i jedan iz Republike Srpske.\n– Izabrane sudije pripadaju različitim narodima, a trojici stranih sudija Ustavnog suda BiH prestaje mandat danom izbora sudija u skladu sa ovim zakonom – navodi se u predloženom zakonu.\nKada je riječ o potrebnoj stručnosti i kvalifikacijama, u predloženom zakonu navodi se da se “za sudiju Ustavnog suda bira državljanin BiH sa pravom glasa koji je istaknuti pravnik visokog moralnog ugleda”.\n– Potrebno je u skladu sa ustavnom mogućnošću obezbijediti da Ustavni sud BiH u punom kapacitetu bude popunjen sudijama državljanima BiH koje bi birao organ BiH. Kao samostalni i nezavisni organ, Ustavni sud bi trebalo da predstavlja instituciju u kojoj bi državni subjektivitet BiH najviše došao do izražaja – navodi se u obrazloženju zakona.


Nelikvidnost – najveći problem privrede\n20.03.2012. / 12:34\nBANJALUKA, Privredu Republike Srpske, pored niske konkurentnosti, najviše opterećuje i koče ekonomski rast, visoka zaduženost i dostignut nivo nelikvidnosti, ocijenila je direktor Privredne komore Republike Srpske Dragica Ristić.\nZbog lošeg vremena otkazan susret privrednika u Banjaluci\n06.02.2012. / 14:41\nBEOGRAD, Zbog loših vremenskih uslova susret privrednika, metalskog i elektro sektora Srbije i Republike Srpske neće biti održan 8. februara u Banjaluci, potvrđeno je u Privrednoj komori Srbije.\nKupovinom domaćih proizvoda do vrijednih robnih nagrada\n01.12.2011. / 12:10\nBANJALUKA, Privredna komora Republike Srpske od danas do 12. januara organizuje veliku nagradnu igru “Kupujmo domaće – proizvedeno u Srpskoj”, čija je glavna nagrada montažno-drvena kuća “Balkanika”, proizvođača “Steko centra” iz Bijeljine sa stolarijom “Fagus”.


Kragujevac - Kragujevački odbornici u petak raspravljaju o budžetu - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevački odbornici u petak raspravljaju o budžetu\nKragujevac Četvrtak, 9. decembar 2021.\nOdbornici Skupštine grada Kragujevca će na sednici u petak, 10. decembra, raspravljati o Predlogu odluke o budžetu za 2021. godinu. I dok predsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović smatra da je budžet za narednu godinu je „razvojni, podsticajan, lepo isplaniran“, kragujevački odbor Narodne stranke, koja se do sada jedina oglasila ovom po pitanju, tvdi da je budžet „antirazvojni“ jer njime nisu planirane nikakve ozbiljne investicije.\nBudžet za 2022. godinu planiran je u iznosu od oko 9,55 milijardi dinara, što je za 5 odsto više u odnosu na ovu godinu. Gradska vlast evidentno računa na veće poreske prihode, a sa druge strane i na veće rashode kako za zaposlene (10 miliona dinara), tako i za subvencije za koje će biti izdvojeno oko 120 miliona dinara više.\n- Nešto više od 2 milijarde dinara predviđeno za investicije, odnosno 21,4% planiranih sredstava. U investicije će svakako ući kompletna adaptacija Šumaričkog jezera, Bubanjskog jezera, izgradnja novih ulica i trgova, gradskih četvrti, realizacija projekta uređenja fasada u najužem gradskom jezgru koji smo započeli u ovoj godini, sanacija fasade zgrade Suda, adaptacija osnovnih škola „Mirko Jovanović“, „Dragiša Luković Španac“, „Đura Jakšić“ i škole u Ramaći. Predviđeno je i izdvajanje za putnu infrastrukturu. Na pozicijama za asfaltiranje i održavanje putne infrastrukture opredeljeno je 200 miliona dinara, kaže Miroslav Petrašinović.\nPo njegovim rečima uvećana su i izdvajanja za kulturu, agrarni budžet je udvostručen,\n- Predviđena su i veća izdvajanja za dečiju i socijalnu zaštitu i iznosiće 911 miliona dinara, što će dati mogućnost gradu da sufinansira boravak još 200 dece u privatnim vrtićima. Takođe i sredstva namenjena za konkurs za sufinansiranje mera energetske efikasnosti višestruko su uvećana. Ove godine je za konkurs bilo opredeljeno 5 miliona dinara, dok je za narednu godinu planirano 20 miliona dinara, kazao je Petrašinović.\nGradski odbor Narodne stranke u Kragujevcu pak tvrdi da „u nedostatku ozbiljnih kapitalnih ulaganja u nasušne gradske projekte, vlast nastoji da loš rezultat na tom polju kompenzuju kroz sanacije i rekonstrukcije“. Podsećaju i da „gradska vlast u svojim strateškim planovima nema izgradnju novih škola, Domova zdravlja, vrtića, FILUM-a, Narodne biblioteke“.\n- U pogledu kreditnih zaduženja u cilju realizacije kapitalnih projekata, želimo da podsetimo građane da je deo kredita iz Evropske banke za obnovu i razvoj namenjen izgradnji autobuske stanice na prostoru “Zastavinog servisa” i dalje nerealizovan. Upitna je bila i sama lokacija izabrana za ovu svrhu, obzirom na mesto gde se decenijama nalazi postojeća autobuska stanica, kažu u Narodnoj stranci.\nInače, tokom javne rasprave o budžetu stiglo je 50 predloga građana, što je dvostruko više nego pre godinu dana. Daleko najveći broj predloga odnosio se na rešavanje postojećih komunalnih problema u gradu, dok drugo mesto zauzimaju ekološki problemi. Poslednju grupu čine predlozi o rekonstrukciji ili izgradnji potpuno novih objekata kao što su Dečiji kulturni centar, novo obdanište, moderan Klinički centar, uređenje hipodroma, izgradnja južne obilaznice, stadiona u Vinogradima ili saniranje nadvožnjaka u Ulici dr Jovana Ristića. (Vidi LINK)\nPriliku da učestvuju u kreiranju budžeta ove godine su imali i kragujevački srednjoškloci. Đaci svake od 10 kragujevačkih srednjih škola birali su šta bi trebalo da se finansira kako bi se poboljšali uslovi rada njihove škole. a te namene u budžetu grada Kragujevca za narednu godinu planirano je pet miliona dinara, tako da svaka škola ima na raspolaganju 500.000 dinara.\n# Budzet # Kragujevac # Politika # vesti kragujevac


Objavljeno 04.02.2016 09:36\nDamjan Krajišnik novi igrač Sarajeva\nFudbalski klub Sarajevo potpisao je ugovor s osamnaestogodišnjim veznjakom Damjanom Krajišnikom, koji je u proteklim danima boravio na probi.\nObjavljeno 02.02.2016 17:03\nSvjetska prvakinja Elizaveta Tuktamiševa i ruski tim doputovali u Sarajevo\nSvjetska i evropska prvakinja u umjetničkom klizanju Elizaveta Tuktamiševa, koja će učestvovati na 3. međunarodnom takmičenju "Sarajevo Open 2016", doputovala je danas u Sarajevo.\nObjavljeno 30.01.2016 16:52\nVedran Vukotić izabran za novog predsjednika Upravnog odbora FK Željezničar\nNa redovnoj izbornoj Skupštini Fudbalskog kluba Željezničar, koja je u toku, za novog predsjednika Upravnog odbora izabran je Vedran Vukotić, dosadašnji potpredsjednik kluba i član Uprave.\nObjavljeno 29.01.2016 15:51\nBritanac Andy Murray plasirao se u finale teniskog Grand slam turnira Australian Open.\nObjavljeno 27.01.2016 07:43\nObjavljeno 26.01.2016 16:10\nMjesec dana prije izbornog kongresa Međunarodna nogometna federacija (FIFA) potvrdila je pet kandidata za poziciju predsjednika te organizacije.\nObjavljeno 26.01.2016 09:33\nGianluigi Buffon oprošta se od fudbala nakon Svjetskog prvenstva 2018. godine\nItalijanski golman Gianluigi Buffon je najavio da će se oprostiti od fudbala nakon Svjetskog prvenstva 2018. godine.\nObjavljeno 24.01.2016 12:21\nObjavljeno 24.01.2016 08:10\nObjavljeno 22.01.2016 12:47\nSeniorska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine saznala je protivnike u kvalifikacijama za evropsko prvenstvo 2017. godine. Voljom žrijeba u Münchenu reprezentacija BiH, koja se nalazila u drugom jakosnom "šeširu", uvrštena je u grupu C, jedinu tročlanu grupu kvalifikacija, zajedno sa selekcijama Rusije i Švedske.


RASPISAN KONKURS ZA IDEJNO RJEŠENJE 'TRUMPOVOG ZIDA'! Treba biti visok devet metara, a dio okrenut prema SAD-u "oku ugodan" - GlobalCir\nAmeričko ministarstvo državne bezbjednosti raspisalo je konkurs za idejno rješenje zida s Meksikom, navodeći kako bi bilo idealno da je visok devet metara, a dio okrenut prema SAD-u “oku ugodan”.\nZid koji bi trebao zaustaviti ilegalne migrante jedno je od glavnih i vrlo kontroverznih predizbornih obećanja predsjednika Donalda Trampa. Tramp je obećao da će Meksiko vratiti SAD-u novac uložen u gradnju zida, što je Meksiko više puta odbacio.\nBijela kuća je ranije ovoga mjeseca zatražila za ministarstvo državne bezbjednosti dodatne tri milijarde dolara, od čega bi se dio utrošio za zid na granici. Prema dokumentu objavljenom na inernetskim stranicama Agencije za carinu i zaštitu granice, zid bi trebao biti visok 9 metara, izgrađen od betona i izgledati “impozantno”.


Knjiga "Medna kaša grofice Berte" dar školskim bibliotekama u Banjaluci - Glas Srpske\nSrna 20.01.2021 11:52\nBANjALUKA- Dječije pozorište Republike Srpske pokloniće po 10 primjeraka knjige "Medna kaša grofice Berte" Aleksandra Dime bibliotekama u 26 osnovnih škola u Banjaluci, te Centru "Zaštiti me" i Domu za nezbrinutu djecu "Rada Vranješević".\nCilj ove aktivnosti jeste da se istakne značaj solidarnosti prosvjete i kulture u teškim vremenima za sve, saopšteno je iz ovog pozorišta.\n"Knjiga ''Medna kaša grofice Berte'', u prevodu Ranka Risojevića, a koja je žnastalaž nakon realizacije predstave ''Koboldi'', izdavački je poduhvat Dječijeg pozorišta u prošloj godini, sa namjerom da ovim konkretnim poklonom djeci priuštimo knjigu za trajnu uspomenu na godinu koja je bila teška za sve - kako za njih i njihove roditelje, tako i za sve nas koji smo odgovorni za njihovo bezbrižno odrastanje", istakli su iz Pozorišta.\nIz Dječijeg pozorišta su istakli da, pošto je pozorište knjiga koja se gleda, tako i ovom knjigom za čitanje predstava "Koboldi" i bajka "Medna kaša grofice Berte" zajedno imaju za cilj da ukažu na važnost i istinsku vrijednost prožimanja književnosti i teatra.\nU pratećem pismu uz knjige iz Dječijeg pozorišta su poručili da je "Medna kaša grofice Berte" topla i nesvakidašnja priča sa snažnom porukom koja će ostati urezana u pamćenju najmlađih, te unijeti dašak čarolije u ove, za sve građane pomalo tmurne i neizvjesne dane.\nObjavljivanje knjige pomogla je Vlada Republike Srpske, a promocija i posebna riječ o ovoj nevjerovatnoj Diminoj bajci biće organizovana naknadno.


Pripreme za kvalifikacije na evropska takmičenja - Drumska Strela - Formula Student Tim\nČlanovi tima se marljivo pripremaju za testiranje, čiji ishod će nas kvalifikovati na neka od čak sedam takmičenja u sezoni!\nKako je januar mesec predviđen za učenje Pravilnika, koji obuhvata tehničke zahteve, tehničke regulative, kao i statičke i dinamičke discipline, tim pored obaveza na fakultetu vredno uči i za predstojeće testove.\nTokom protekle nedelje, 24. januara, održano je testiranje za kvalifikaciju na takmičenje u Španiji, gde su članovi Drumske Strele pokazali zahtevani nivo znanja, a test je ujedno predstavljao pripremu za naredno, celodnevno testiranje.\nNaime, u petak 31. januara sa početkom u 11 časova, održaće se testovi za kvalifikaciju na takmičenja u Italiji, Holandiji, Austriji, Mađarskoj, Nemačkoj i Češkoj, a članovi će morati tačno da odgovore na niz pitanja iz oblasti mehanike, mašinskih elemenata, otpornosti materijala i konstrukcije.\nTim za elektroniku\nNakon završenih testova, sledi rangiranje na osnovu procenta tačnih odgovora i vremena potrebnog za rešavanje testa, a samo nekolicina najuspešnijih timova će se kvalifikovati na takmičenja!\nVeć početkom februara, nakon preliminarnih rezultata, znaće se na kojim takmičenjima će Drumska Strela učestvovati.


Da li će telemedicina postati naša realnost? Ovo su njene prednosti - eKlinika\n9:00 - 13. 01. 2021.\nTelemedicina se može definisati kao upotreba tehnologije od strane medicinskih-zdravstvenih radnika u procesu prevencije, dijagnostike i lečenja pacijenata koji se nalaze na drugoj lokaciji\nTelemedicina, budućnost lečenja: Na ovaj način lekar može da pregleda pacijentu i odredi mu terapiju, a da on ne dolazi u ordinaciju Foto: Shutterstock\nIako sama reč telemedicina možda zvuči daleko i nepoznato, u SAD-u je pojam digitalnog zdravlja (eHealth) uveden još 2005. godine i bio je sinonim za mnogobrojne medicinske servise koji su bili dostupni putem interneta. Međutim, “Internet zdravlje” ili eHealth je sve što koristimo danas ili ćemo koristiti u bliskoj budućnosti: od elektronskih kartona, primanja rezultata putem emaila, elektronskog slanja recepta, pa do telemedicinskih konsultacija i mobilnih aplikacija koje danas koristimo za praćenje zdravlja.\nTržište telemedicine raste\nVrednost tržišta telemedicine u 2019. godini bila je 27,8 milijardi dolara, na globalnom nivou. Osim toga, očekuje se da će do 2030. godine tržište telemedicinskih servisa rasti za 15, 8 odsto na godišnjem nivou. Telemedicina se može definisati kao upotreba tehnologije od strane medicinskih-zdravstvenih radnika u procesu prevencije, dijagnostike i lečenja pacijenata koji se nalaze na drugoj lokaciji. Primenom rešenja koja nudi telemedicina omogućeno je pružaocima zdravstvenih usluga da poboljšaju proces brige o pacijentima kroz praćenje i kontrole na daljinu, kao i osiguravanje kontinuirane svakodnevne nege i kreiranje baze podataka u cilju boljeg donošenja odluka.\nKako izgleda primena telemedicine u praksi?\nUkoliko imate člana porodice koji boluje od neke hronične bolesti, onda znate koliko vam je važno da je njegovo stanje redovno kontrolisano, i da su propisani lekovi efikasni i sigurni za njega. Odlazak kod lekara u ordinaciju, za starije pacijente može biti iscrpljujuć, a za osobe zaokupirane poslom može oduzimati mnogo vremena. Pored toga fiziološki parametri izmereni u ordinaciji, u stanju mirovanja često nisu realna slika onoga što se dešava u organizmu pri uobičajenim akativnostima kao što su odlazak na posao, trening, stres i spavanje.\nZbog toga, na primer, osobe sa dijabetesom mogu nositi senzor za kontinuirano praćenje glukoze (šećera), koji u konstantno meri trendove u vrednostima glukoze i beleži ih u aplikaciji na telefonu. Sa druge strane, izabrani lekar tog pacijenta ima pristup prikupljenim podacima sa senzora, i može pratiti koliko je efikasan lek koji propisao i da li je šećer regulisan u većini vremena ili ne. Posle izvesnog vremena nošenja senzora koje može biti mesec dana ili tri meseca, pacijent ne mora dolaziti u ordinaciju kod lekara već se komunikacija može obaviti preko telefonskog ili videopoziva. Razlog se krije u tome što lekar već ima detaljan uvid u zdravstveno stanje pacijenta na osnovu podataka prikupljenih u realnom vremenu sa senzora, i potrebno je da prenese zapažanja i po potrebi promeni terapiju ili samo da savet pacijentu.\nŠta je potrebno da bi se omogućila primena telemedicine?\nU toku pandemije mnoge zemlje koju su inicijativu pokretanja telemedicine započele pre toga imale su najviše benefita. Jedna od takvih zemalja je i Nemačka, u kojoj je pre covid 19, svega par stotina lekara bilo zainteresovano za ovakav način rada, dok je po izbijanju pandemije taj broj porastao na više hiljada lekara. Na taj način je bilo omogućeno svim hroničnim pacijentima da dobiju adekvatnu negu, a lekarima da prime više pacijenata od uobičajenog, smanje mogućnost transmisije infekcije i ne trpe finansijske gubitke.\nZa uvođenje telemedicine potrebna je inicijativa nadležnih organizacija (Vlade i nadležnog Ministarstva) i promena zakona kojim se dozvoljava dijagnostika na daljinu, kao i propisivanje terapije elektronskim putem.\nNovi Eplov sat sa opcijom za merenje kiseonika u krvi


Republika / UJEDINJENJE BELORUSIJE I RUSIJE: Jedini spas je integracija, još se odlučuje po kom modelu!\nUJEDINJENJE BELORUSIJE I RUSIJE: Jedini spas je integracija, još se odlučuje po kom modelu!\nsubota, 20. 2. 2021.| 09:08\nTo će biti najkonstruktivniji odgovor na hitne izazove sa kojima se suočava Ruska Federacija i njeni strateški partneri.\nPodsetićemo, 18. februara pres-sekretar predsednika Ruske Federacije Dmitrij Peskov najavio je „veoma duge pregovore“ između Vladimira Putina i Aleksandra Lukašenka, zakazane za 22. februar. Prema Peskovu, dnevni red razgovora uključuje raspravu o pitanjima bilateralnih odnosa, kao i razmenu mišljenja o međunarodnim pitanjima.\nU očekivanju ove komunikacije, FAN je analizirao trenutnu situaciju i perspektive Lukašenka, kao i države na čijem je čelu.\n2021. godinu Belorusija je dočekala ne u najboljem stanju. Sumnjive metode održavanja predsedničkih izbora izazvale su u avgustu prošle godine velike proteste, koje su agencije za sprovođenje zakona prilično oštro suzbile.\nUprkos činjenici da je, u celini, podrška trenutnom predsedniku od većine stanovništva Belorusije bila očigledna, izborne nepravilnosti i agresivna retorika samog Lukašenka podelile su belorusko društvo, tvrdi FAN. Aleksandar Lukašenko se zabio u ugao. Politika belorusizacije, kao i koketiranje sa nacionalistima nisu dali očekivani rezultat – Evropi nije bilo okreta. Štaviše, u EU je lik Lukašenka postao još toksičniji i ne tretira se više nego ranije. Plus, Brisel je odbio da pruži finansijsku pomoć Minsku. Odnosno, čak ni ovde Lukašenko, kako kažu, „nije poleteo“.\nČetvorosatni (!) govor predsednika Republike Belorusije 11. februara u Narodnoj skupštini nije sadržao nijedan razumljiv plan za tranzit moći i dalji put razvoja zemlje. Belorusija je i dalje u velikoj meri podeljena – sa ugašenim, ali ne i konačno razrešenim građanskim sukobom.\nOčigledno je da je jedini način za dalji razvoj Belorusije integracija sa Rusijom. Sada se odlučuje na koji način će se to sprovesti i koje će mesto Belorusija zauzeti u opštoj uniji. U svetlu ovoga, predstojeći sastanak predsednika Ruske Federacije i Republike Belorusije dobija poseban značaj.\nLukašenko je već požurio da obavesti medije da ne ide u Soči „da nešto traži“. Ovo je vrlo kontroverzna izjava, posebno u pozadini dobro poznate želje Aleksandra Lukašenka da dobije finansijsku pomoć od Rusije u iznosu od najmanje 3 milijarde dolara. Da bismo bili sigurni da je ovaj iznos kolosalni, dovoljno je podsetiti se na šta EU i međunarodne institucije rade uz podršku susedne Ukrajine – postoje samo milioni dolara…\nDodamo da je prošle godine – baš kada su u Minsku počeli protesti – Rusija već dodelila Belorusiji 1,5 milijardi dolara. Očigledno je to učinjeno kao odgovor na neka Lukašenkova zakulisna obećanja. Odnosno, sada će predsednik Belorusije morati da odgovori na svoja obećanja. Ukratko, nova poseta lidera beloruske države Moskvi obećava da će biti teška.\nSam status predsednika Republike Belorusije je jednako težak. Lukašenko dobija podršku od svog državnog aparata i beloruskih elita pre svega kao garant sporazuma sa Rusijom koji pružaju sigurnost i finansijsko blagostanje pratnji predsednika Belorusije. Ako Moskva iznenada prestane da podržava Lukašenka, on će odmah postati „stranac među svojim narodom“.\nDo sada sve ide na to da će Lukašenko biti pred izborom: da udobno, sa garancijama napusti mesto predsednika države ili „da se odupre“, prisiljavajući tako Moskvu da razgovara o budućnosti Belorusije i Lukašenka lično sa drugim ljudima.\nU međuvremenu, Belorusija je jedini primer dosledne i donekle efikasne integracije na postsovjetskom prostoru. Od sredine 1990-ih, Moskva i Minsk približavaju se, korak po korak, i ekonomski i politički. Rusija je služila kao garant suvereniteta Republike Belorusije i neiscrpno tržište za njene proizvode. Paralelno s tim, Moskva je formirala neviđene mere podrške beloruskoj ekonomiji, snabdevajući Minsk energetskim resursima po domaćim cenama, a u nekim slučajevima čak i ispod njih.\nSve ovo omogućilo je beloruskim proizvođačima da održe nizak nivo troškova robe i nadoknade sve troškove, uključujući i socijalne. Ista okolnost dala je Belorusima priliku da napuste smanjenje proizvodnje i održe zarade na odgovarajućem nivou u zemlji. Tako važni „bonusi“ Minsku su postali dostupni isključivo zahvaljujući kontinuiranoj socijalno-ekonomskoj podršci Rusije.\nImajte na umu da je socio-ekonomski model integracije sa Belorusijom činio osnovu pravnog okvira EAEU – globalnog integracionog prostora sa središtem u Rusiji.\nRusija je takođe delovala kao garant bezbednosti Belorusije, uključujući „suseda“ u jedinstvenom prostoru PVO i PRO. Za Belorusiju se to pokazalo posebno važnim u prvoj polovini 2000-ih, kada su SAD i EU dosledno oblikovale Lukašenka u odbojnu sliku „poslednjeg evropskog diktatora“, dok su Belorusiju izolovale sa čitavim nizom ekonomskih i političkih sankcija. Nije moguće predvideti šta bi se dogodilo sa Republikom Belorusijom u takvim okolnostima da suverenitet beloruske države nije obezbedila Rusija. Ali, malo je verovatno da je čekalo nešto dobro, pogotovo ako se setimo nedavne istorije Jugoslavije, Srbije, Libije i te iste Ukrajine.\nIntegracija Ruske Federacije i Republike Belorusije prošla je neravnomerno. Sredinom i krajem 1990-ih ovaj proces se razvijao u okviru ZND – i paralelno sa očajničkim pokušajima Moskve i Minska da sačuvaju svoje raspadajuće ekonomije. Politički zamah približavanju dale su ambicije Aleksandra Lukašenka, koji je očigledno ciljao na mesto lidera dve države. Javno mnjenje u Ruskoj Federaciji nije bilo protiv takve kombinacije, tim pre što je posle Borisa Jeljcina beloruski „otac“ izgledao sasvim pristojno.\nMeđutim, tada se dogodio događaj neočekivan za Aleksandra Lukašenka – energični Putin je došao da zameni degradiranog Jeljcina u Rusiji, što je podstaklo Lukašenka da brzo zaboravi na ideju političkog zbližavanja sa Ruskom Federacijom.\nPočetkom 2000-ih, Rusija se uglavnom bavila unutrašnjim poslovima: Čečenijom, gradnjom ekonomije, sastavljajući mašinski kompleks itd. Rešenje ovih problema bilo je od presudne važnosti za Moskvu, pa su pitanja integracije premeštena u kategoriju sekundarnih. Lukašenko je demonstrirao svoju odanost Rusiji, a Kremlju u to vreme nije trebalo ništa više od Minska.\nMeđutim, s vremenom je ova inercija počela sve manje da ispunjava ruske interese, a Belorusija se sve više pretvarala od učesnika u integracionim procesima u glavnog korisnika od zbližavanja. Dovoljno je reći da je glavna linija prihoda Belorusije bio ponovni izvoz ruske robe, pre svega nafte, koja se Belorusima isporučivala po povlašćenim cenama.\nMoskva je godinama zatvarala oči pred zavisnim „vežbama“ Minska, ali 2014. godine između Ruske Federacije i Republike Belorusije, ipak se stvorila virtuelna, ali sasvim opipljiva, duboka „pukotina“. Stvorio je, naravno, Aleksandar Lukašenko.\nUmesto da podrži Rusiju u teškim vremenima, Lukašenko je izabrao kurs hitne nacionalizacije beloruskog društva i raskid sa Ruskom Federacijom pod maskom teze o „bogatom vektoru“ njegove politike. U isto vreme, „otac“ je i dalje uzimao sve ekonomske koristi od Ruske Federacije zdravo za gotovo! Štaviše, Rusija je Belorusiji dozvolila da uđe u pregovarački format sa Ukrajinom, što je omogućilo Lukašenku da delimično odmrzne svoj status persona non grata u Evropi.\nU isto vreme, naporima Lukašenka, Belorusija je pokrenula obrnuti ponovni izvoz, započinjući isporuku sankcionisanih proizvoda u Rusiju. Posledice ove inicijative bilo je nekoliko rusko-beloruskih „trgovinskih ratova“, kada je Rusija morala da uvede embargo na određeni broj beloruskih dobara koje su ili „sankcionisane“ ili nisu zadovoljavale prilično umerene zahteve ruskih regulatornih vlasti. Tokom ovog perioda, beloruska strana, uključujući predsednika Republike Belorusije, nije oklevala u kritikama upućenim svom jedinom savezniku!\nZahlađenje rusko-beloruskih odnosa, koje je vrhunac doživelo krajem jula 2020. godine, kada su, uoči predsedničkih izbora, beloruske snage bezbednosti u blizini Minska zadržale tri desetine „ruskih terorista“. Očigledno je trebalo da usledi dalje izručenje pritvorenika Ukrajini – moguće je da je Lukašenko tako niskom servilnošću želeo da „kupi“ predsedničko mesto na Zapadu. Ali ovde Aleksandar Grigorievič ponovo „nije poleteo“ – Evropljani mu nisu otvorili ruke, a „teroristi“ su morali da budu pušteni.\nUprkos ovom skandalu, kao i činjenici da se građanska konfrontacija u Minsku nastavila u potpunosti, Rusija je ponovo priskočila u pomoć beloruskoj državi, pružajući joj ekonomsku podršku i potvrđujući, pre svega zapadnim silama, da je garant suvereniteta Belorusije.\nDanas je već jasno da je Lukašenko figura prošlosti, tvrdi FAN. NJegova vrednost za sve stranke, uključujući i samog Aleksandra Lukašenka, leži isključivo u funkciji posrednika (ali ne i garanta – ovde je „otac“ iscrpeo rezervu poverenja), koji vrši zvanični tranzit moći. Vreme igra protiv Lukašenka, njegov uticaj i zalihe šansi se privode kraju. Ne postoje alternative njegovoj ulozi koja je ograničena vremenom i moći.\nNa ruskoj strani ključna prepreka međusobnom zbližavanju je nedostatak političkog modela integracije koji omogućava beloruskom establišmentu i industriji da pronađu svoje mesto u jedinstvenom rusko-beloruskom prostoru, da postanu njegov prirodni deo, a ne da biti „pojedena“ od birokratije, velikih preduzeća ili državnih korporacija Ruske Federacije.\nTrenutno je jedini efikasan instrument socijalne i državne integracije koji stvara legitimitet i javno učešće model ruske zakonodavne vlasti – ruski parlamentarizam, koji ima prilično duboku tradiciju i efikasan aparat.\nNajkonstruktivniji odgovor: Integracija beloruskih poslanika u ruski parlament\nIntegracija beloruskih predstavnika u ruski parlamentarni sistem u okviru širokog modela konfederacije dve države postaće efikasan, transparentan i ubedljiv proces integracije za sve stranke. Omogućiće, s jedne strane, smanjenje protestnih raspoloženja u Republici Belorusiji, i u Ruskoj Federaciji, a sa druge, formalizovanje položaja građana lojalnih vlastima.\nSprovođenje takve integracije moguće je ako se izvrši velika politička reforma, koja predviđa stvaranje dvostranačkog centrističkog sistema sa uslovnom desnicom („Jedinstvena Rusija“) i levim centrom, koji akumulira belorusko biračko telo.\nOva velika reforma trebalo bi da predvidi postupak ujedinjenja dve države na platformi jedinstvenog spoljnopolitičkog predstavništva, podjednako zajedničkog ekonomskog i odbrambenog prostora, političke integracije zasnovane na zakonodavnoj grani vlasti, kao i novi model političkih partija i udruženja. Objektivno, sve ovo će zadovoljiti interese obe države, koje sada imaju ozbiljne prepreke za dalji razvoj – ekonomske, političke i socijalne.\nIstovremeno, biće neophodno izgraditi efikasniji, transparentniji politički sistem koji predstavlja sve grupe stanovništva, uključujući i novu, ujedinjenjem sa Belorusijom.\nGlobalno tržište i ujedinjeno stanovništvo omogućiće dvema zemljama da zajednički povećavaju industrijsku proizvodnju kroz konsolidovani zajednički ekonomski prostor.\nMoskva i Minsk će morati da konsoliduju zajedničke vojno-političke, diplomatske i ekonomske konture u obliku konfederacije ili drugih oblika postepenog međusobnog zbližavanja. To će zahtevati trenutna geopolitička situacija, primoravajući Moskvu i Minsk da budu stalno spremni da se odupru agresivnom širenju NATO-a i drugih vojno-političkih saveza pod pokroviteljstvom Sjedinjenih Država.\nOstaje samo da dodamo da je Lukašenko, od partnera i lokomotive rusko-beloruske unije, do sada postao gotovo njegova glavna prepreka. Međutim, svaki pokušaj obustave procesa integracije samo će ubrzati odlazak „oca“ sa mesta predsednika Republike Belorusije i zakomplikovati njegov dalji život, navodi se u tekstu.\nŠOK! EU O PREKIDU ODNOSA SA RUSIJOM: Finski ministar naglasio šta je jedino VAŽNO!\nOPTUŽBE NA RAČUN PREDSEDNIKA RUSIJE: Navaljni na ročištu nazvao Putina "MALIM LOPOVOM"\nRusija Moskva Vladimir Putin Odnosi Aleksandar Lukašenko Belorusija Minsk Dmitrij Peskov Odnosi dve zemlje


SOKOBANJA - Apartmani Vasa - vaučeri za odmor\nApartmani Vasa se nalaze 50m od mermernog šetališta prema parku Banjica od koga su udaljeni 30m. Posedujemo 4 apartmana, mezonate koji su idealni za porodice i sportiste jer dajemo mogućnost korišćenja teretane i fitness sale.\nSvetog Save 80, Sokobanja\nApartmani Vasa se nalaze 50m od mermernog šetališta prema parku Banjica od koga su udaljeni 30m. Posedujemo 4 apartmana, mezonate koji su idealni za porodice i sportiste jer dajemo mogućnost korišćenja teretane i fitness sale. U donjem delu mezonata je dnevni boravak sa kuhinjom i toaletom u gornjem spavaći deo.Svaki apartman poseduje terasu,klima uredjaj, podno grejanje kao i parking prostor u dvorištu. Nameštaj je uglavnom od drveta,dušeci,jastuci i posteljina dobrog kvaliteta.Naši gosti su prošle godine preko Bookinga ocenili naše apartmane visokom ocenom 9.8 tako da i ove godine očekujemo zadovoljne goste.\nLežajeva – 16\nVišekrevetnih – 4\nSportski program – da, teretana sa fitness salom\n« Dodela nagrade Milorad Medić u Narodnom muzeju\nFilm „Božji čovek” u DKSG-u »\n27 фебруара, 2020 na 9:23 am\nKoliko nocenja imamo za 2 vaucera?Porodica sa dvoje dece je u pitanju.


U sredu, 17. februara 2021. godine u saradnji Ekonomskog saveta Monaka (Monaco Economic Board), Ambasade Republike Srbije u Parizu i Privredne komore Srbije održana je video-konferencija „Poslovna destinacija: Srbija“ na kojoj su predstavljene mogućnosti za investiranje u Srbiji.\nKonferencija predstavlja nastavak dijaloga započetog oktobra 2020. godine u Beogradu, kada je tokom posete kneza Alberta II od Monaka Srbiji potpisan Memorandum o razumevanju između Privredne komore Srbije i Ekonomskog saveta Monaka.\nKompanijama iz Monaka su se uvodnom rečju obratili generalni direktor Ekonomskog saveta Monaka Gijom Rouz i ambasador Srbije u Francuskoj i Monaku Nataša Marić koja je, između ostalog, predstavila ekonomske rezultate Srbije, kao i uspeh naše zemlje u vakcinaciji i borbi protiv pandemije Kovid-19.\nNakon što je direktor Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju PKS Mihailo Vesović upoznao učesnike sa aktuelnom poslovnom klimom i ključnim privrednim sektorima Srbije, predstavljene su investicione mogućnosti u Srbiji u poljoprivredi, u sektoru inovacija i u oblasti obnovljivih izvora energije. Završni govor održao je Gijom Rouz.\nTokom prezentacije predstavnici dvadesetak kompanija iz Monaka su se upoznali sa potencijalima Srbije kao glavnog saobraćajnog čvorišta Jugoistočne Evrope i države koja je, sa svojih 7 miliona stanovnika i statusom kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, zahvaljujući brojnim sporazumima o slobodnoj trgovini sa EU, Rusijom i zemljama CEFTA čiji je član, prepoznata kao poslovna destinacija koja raspolaže ozbiljnim sredstvima za privlačenje investitora.


Laguna - Bukmarker - U prodaji prva knjiga iz čuvenog serijala „Mia i ja“ Izabele Mon - Knjige o kojima se priča\nNa veliku radost devojčica Laguna je objavila pravu knjigu za njih. „Mia i vilenjaci“, prva knjiga popularnog serijala „Mia i ja“ autorke Izabele Mon, u prodaji je u svim knjižarama Delfi i Laguninim klubovima čitalaca.\nKroz knjigu „Mia i vilenjaci“, koja je opremljena ružičastim ilustracijama, upoznaćete čarobni svet Sentopije. Sentopija je predivan vilenjački svet u kome žive vile i vilenjaci, pančići, zmajevi, jednorozi i Munksovi. Miji u njenim zadacima uvek pomažu prijatelji i zajedno se bore da spasu jednoroge. Upustite se u avanturu sa Mijom i doživite neverovatno putovanje kroz maštu!


Zamenik direktora Kancelarije za KiM Miljan Ranđelović zadržan dva sata na prelazu Brnjak - Kosovo Online\nZamenik direktora Kancelarije za KiM Miljan Ranđelović zadržan dva sata na prelazu Brnjak\n23. Januar 2020. • 16:18\nNa prelazu Brnjak na severu Kosova granična Kosovska policija zadržala je oko dva sata zamenika direktora Kancelarije za KiM Miljana Ranđelovića koji danas obilazi socijalno ugrožene porodice sa područja opštine Zubin Potok.\n"U danu koji je opredeljen za najplemenitiju ljudsku aktivnost, pomoć nejakima i ugroženima, u jednom takvom danu sa takvom agendom, danas su nas zadržavali puna dva sata bez ikakve potrebe, obrazloženja i bez objašnjenja", rekao je Ranđelović.\nRanđelović je dodao da su im tek nakon insistiranja i posle, kako je naveo, neprijatnog razgovora sa kosovskim policajcima vratili dokumenta i dozvolili ulazak na Kosovo.\n„Neko se očigledno iz Prištine, kao što je to godinama unazad slučaj, trudi da prekine iskonsku nit koja povezuje svakog Srbina ma gde da živi sa Srbima sa KiM. Ovog trenutka možemo još jednom da poručimo i da ponovimo da je ta nit neraskidiva“, istakao je Ranđelović.\nOn je dodao da ne postoji Srbin i da ne postoji službenik Srbije, od predsednika Aleksandra Vučića, preko direktora Kancelarije za KiM Marka Đurića, pa svakog od njih koji svakodnevno ne misli na ljude na Kosovu.\n„Na kraju oni istinski junaci 21. veka, među svim Srbima na svetu, su Srbi koji žive na prostoru KiM i ovo je bio samo još jedan u nizu slučajeva sa ovakvim ishodom a bez ikakvog racionalnog obrazloženja“, ocenio je Ranđelović.\nOn je zamolio sve ljude na Kosovu da imaju razum, pamet, strpljenje i srpski inat kako bi sve ovo izdržali izražavajući nadu da će doći kraj svemu ovome jednog dana i da će onda svima biti bolje.\n„Do tada svi zajedno moramo da izdržimo, da se pomažemo i razumemo kao i do sada“, poručio je Ranđelović.\nMiljan Ranđelović imao je sastanak u Zubinom Potoku sa rukovodstvom te opštine i sa čelnicima kulturnih, prosvetnih i javnih preduzeća.\nNakon toga na području opštine Zubin Potok obićiće, zajedno sa predsednikom opštine nekoliko socijalno ugroženih porodica u ovoj opštini.


Olivera je pre 16 GODINA upoznala Jovana i istog trena rešila da se preseli sa njim na GOLIJU: Danas imaju ŠESTORO DECE, a mališani žive DRUGAČIJE OD SVIH DRUGIH - Zena.rs\nPriča osmočlane porodice Vulović sa Golije najbolje svedoči o tome da su ljubav, priroda i sloga ponekad dovoljne za srećan i ispunjen život. Kad hrabrosti i truda ne manjka, sudbina pronalazi svoje načine da pomogne i podrži...\nOlivera Vulović Foto: Info LIGA Ivanjica / youtube\nOlivera je srela Jovana pre 16 godina, a čim ga je upoznala odlučila je da pitomu ravnicu zameni prelepom, ali surovom planinom Golija, prenosi portal Info liga. Ovaj bračni par i danas živi na u ljubavi sa netaknutom prirodom, a tu odgajaju i šestoro dece koju su dobili u međuvremenu.\nVioleta i Vera Matović su sestre iz Skadra udate za srpsku braću na Pešteru: Ovako izgleda život ALBANSKIH SNAJA koje su OŽIVELE NAŠA SELA\n"Mi smo se upoznali u ponedeljak, i maltene smo se tad i uzeli, a prvi put smo se videli. Kad sam došla ovde bilo je "VAU" i eto - ostala sam", priča Olivera, koja kaže da je zaljubljena u Goliju i da se 16 godina nije vratila u ravnicu iz koje je došla.\nRavnicu zamenila planinom na kojoj je rodila šestoro dece\nOva dama ističe da nije lako imati šestoro dece s finansijske strane, ali da ipak uspevaju da im obezbede pristojan život.\n"Suprug privatno radi, a imamo i naše maline. Poljoprivredom se bavimo uglavnom. Šta treba, to kupimo", tvrdi ona i dodaje da je život sa puno dece uzbudljiv.\n"Uvek je zanimljivo, uvek. Hvala Bogu, svi smo živi i zdravi, i dobro. Što više dece, to bolje, to je najveća radost. Gde ima za jedno dete, ima i za sve ostale", komentariše.\nDeca Vulovića imaju drugačiju detinjstvo nego što je to slučaj sa većinom dece danas -žive daleko od Interneta i mobilnih telefona, nemaju igračke, ali im ni ne nedostaju. Planina je njihovo igralište, a mašta najbolji saveznik u igri. Nemaju puno, ali ono što imaju dele na ravne časti i čuvaju se međusobno.\n"Imam sve što imaju i moji drugari. Igramo se, učimo, izlazimo napolje", ističe jedan od mališana i dodaje da im ne nedostaje život u gradu.


22.06.2021. / 12:55\nBANJALUKA – Ministar finansija Republike Srpske Zora Vidović rekla je u Narodnoj skupštini Srpske da je ove godine od januara do aprila izvoz porastao za 24,9 odsto, te da se bilježi pokrivenost uvoza izvozom od 81,9 odsto, što je najveći procenat otkad se to mjeri.\n“Dakle, izvoz brže raste od uvoza, a smanjen je spoljnotrgovinski deficit na negdje 288 miliona KM. U ovom momentu, sa krajem aprila, imamo pokrivenost uvoza izvozom sa 81,9 odsto, što je najveći procenat otkad se to mjeri”, rekla je Vidovićeva, odgovarajući na poslanička pitanja u Narodnoj skupštini tokom Aktuelnog časa.\nOna očekuje da ovakvo stanje bude do kraja godine, ali i da bude još više poboljšano. Srna\nTagovi: uvoz izvozvidović


Šta je iranski nuklearni sporazum i zašto je sporan? - 09.05.2018, Sputnik Srbija\nNuklearni sporazum Irana sa svetskim silama je na najvećoj diplomatskoj probi jer američki predsednik Donald Tramp povlači SAD iz tog sporazuma. 09.05.2018, Sputnik Srbija\n07:26 09.05.2018 (Osveženo: 07:37 09.05.2018)\n© AFP 2021 / ATTA KENARE /Nuklearno postrojenje u Iranu\n© AFP 2021 / ATTA KENARE /\nNuklearni sporazum Irana sa svetskim silama je na najvećoj diplomatskoj probi jer američki predsednik Donald Tramp povlači SAD iz tog sporazuma.\nSuština Sporazuma iz 2015. godine je ta što je njime nametnuto takvo ograničenja nuklearnog programa Irana koje ga onemogućava da proizvede bombu, a u zamenu je dobio ukidanje većine američkih i međunarodnih sankcija. Ali Sporazum ima niz vremenskih ograničenja.\nPrema njegovim odredbama, Iran može da održava zalihu od samo 300 kilograma nisko-obogaćenog uranijuma, dok je nekada imao i 100.000 kilograma visoko-obogaćenog uranijuma.\nIran može da obogaćuje uranijum samo do 3,67 odsto, koji se može koristiti kao gorivo reaktora, a to je daleko ispod 90 odsto potrebnih za proizvodnju oružja.\nSporazum takođe ograničava broj centrifuga za obogaćivanje uranijuma koje Iran može da koristi i ograničava ih na stariji, sporiji model.\nIran je uz to izmenio reaktor za proizvodnju „teške vode“ tako da ne može da proizvede plutonijum i prihvatio je da svoje postrojenje za obogaćivanje „Fordo“, duboko u planini, pretvori u istraživački centar.\nDao je više pristupa inspektorima Međunarodne agecije za atomsku energiju i uspostavio je sistem koji omogućava tom telu UN da proverava i druga postrojenja.\nZauzvrat, svetske sile su ukinule teške ekonomske sankcije koje su isključile Iran iz međunarodnog bankarstva i svetske trgovine naftom. To je omogućilo Iranu da kupuje komercijalne avione i sklapa druge poslove. To je takođe odmrzlo milijarde dolara koje je Iran imao u inostranstvu.\nSporazum, međutim, ne sprečava Iran da testira ili ispaljuje balističke rakete. Sporazum ima niz odredbi o tome kada ističu pojedini rokovi.\nU osmoj godini, na primer, Iran može da počne da testira do 30 naprednijih centrifuga, a taj broj može u velikoj meri da poraste dve godine kasnije.\nPetnaest godina po sklapanju Sporazuma, potpisanog 2015, okončavaju se ograničenja obogaćivanja uranijuma i veličine zaliha Irana.\nTokom važenja Sporazuma, Iran je ograničen na nivo na kojem ne može da proizvede bombu i, ako bi dogovor danas propao, stručnjaci kažu da bi Iranu bilo potrebno bar godinu dana da je napravi. Ako Iran prekrši Sporazum, sankcije mogu odmah ponovo da budu nametnute.\nProtivnici Sporazuma tvrde da on omogućava Iranu da napravi bombu posle prestanka važenja Sporazuma, ali Iran je već izričito u Sporazumu obećao da to neće uraditi.\nKada se navrši 15 godina, Iran može da ima niz naprednih centrifuga spremnih da rade, ograničenja zaliha više neće biti, i onda bi teoretski mogao da se svesrdno baci u proizvodnju visoko-obogaćenog uranijuma.


SDP i SDA prekšili zakone o finansiranju - Klix.ba\nSDP i SDA prekšili zakone o finansiranju\n28.2.2008. u 17:06\nCentralna izborna komisija BiH je danas u ponovljenom postupku u predmetu Socijaldemokratska partija BiH - SDPBiH, utvrdila da je SDPBiH prekršio odredbe člana 5. stav (1) Zakona o finansiranju političkih stranaka u 2004. godini koje se odnose na prekoračenje limita na visinu priloga i u skladu sa zakonom donijela odluku o izricanju sankcije od 555. 000 KM.\nTakođer, u ponovljenom postupku u predmetu SDA-Stranke demokratske akcije, Centralna izborna komisja BiH je utvrdila da je SDA prekršila odredbe člana 5. stav (1) Zakona o finansiranju političkih stranaka u 2004. godini, koje se odnose na prekoračenje limita na visinu priloga i u skladu sa zakonom donijela odluku o izricanju sankcije od 2.000 KM.\nNa odluke o izricanju sankcija politički subjekti imaju pravo podnijeti žalbu Apelacionom odjelu Suda BiH u roku od dva dana od prijema odluke. Nakon pravosnažnosti odluke će biti dostupne javnosti na internet stranici Centralne izborne komisije BiH, www.izbori.ba.


UZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici 228\t470\nPRONAĐENA DEVOJČICA IZ POŽAREVCA: Sada je na bezbednom, živa i zdrava! 134\t874\nOTKRIVENO ZBOG ČEGA JE VODITELJKA DANAS IPAK PRIVEDENA: Tamara se zahvalila 25\t185\nAKO STE U OVOJ GRUPI IMATE PRAVO NA BESPLATNU STRUJU: Evo koje uslove treba 32\t173\nAKO VAS NEŠTO MUČI IDITE U CRKVU I IZGOVORITE OVE REČI: Danas slavimo SVECA 12\t337\nKORONA BROJKE SVE BOLJE: Danas 2.069 novozaraženih, preminulo 37 pacijenata 39\t71\nSnezana Djuric Pijevac\t 18.01.2019. 13:08h\nBEOGRAD - Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da Srbija ostaje duboko posvećena evropskim integracijama i pouzdan partner Briselu, bez obzira na izazove koji očekuju samu Evropsku uniju i dodala da se ove godine očekuje tri milijarde evra stranih direktnih investicija.\nOna je ocenila da te innvesticije pokazuju da se Srbija doživljava kao stabilno poslovno okruženje i dodala da su najveći rezultati postignuti u ekonomskim reformama.\n"Ova godina biće godina ogromnih izazova za EU kao što je pitanje Bregzita i održavanje izbora", rekla je Brnabić na šestoj sednici Nacionalnog konventa o EU.\nPrema njenim rečima, to će verovatno značiti manje intersovanje za proširenje, ali Srbija bez obzira na to mora da nastavi da instisitira na reformama i njihovoj primeni.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici kazao je da ova godina, bez obzira što se održavaju izbori i odredjuje budžet EU, neće udaljiti tu zajednicu od prioriteta, a to je prtistupanje novih članica. "Ohrabrujem Srbiju da ostane ambiciozna i posvećena evrointegracijama, a Eu će uraditi svoj deo posla", rekao je Fabrici.\nMinistarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da poslednje istraživanje javnog mnjenja iz decembra pokazuje stabilnu podršku EU. "Posebno zadovoljstvo je porast podrške gradjana sprovodjenju reformi, bez obzira da li je to vezano za evrointegracije. Većina gradjana pokazuje zreo, racionalan pristup u odnosu na EU i proces pristupanja", ocenila je Joksimović.\nAna BrnabićBriselpartnerEUSem Fabrici\nUZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici u Surčinu NIŠTA JEZIVIJE DOSAD NIJE VIĐENO (VIDEO) 228\t470


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Sve više novih vrsta u Jadranu\nNAUČNA KONFERENCIJA 29. 09. 2014. 19:13 >> 19:11 0\nSve više novih vrsta u Jadranu\nNove vrste morskih organizama nastavljaju da ulaze i da se nastanjuju u Jadranskom moru, saopštio je Aleksandar Joksimović sa kotorskog Instituta za biologiju mora.\nOn je danas održao predavanje „Ulazak i praćenje vrsta koje nisu karakterstične za ovaj dio Mediterana“ na prvoj naučnoj konferenciji o upravljanju obalnim područjem Jadranskog mora, koja se danas i sjutra održava na kotorskom Institutu.\n„Posljednji dokaz prisustva neobičnih vrsta koje nisu specifične za Jadran je ulov „carske iglice" 26. juna kada je ribar Đurović iz Budve prijavio ulov", kazao je Joksimović.\nOn je rekao da je ulov značajan sa stanovišta nauke, jer ova vrsta nije svojstvena Mediteranu i Jadranu, već Atlantskom okeanu, pa se njeno pojavljivanje, povezuje sa klimatskim promjenama.\n„Carska iglica nije svojstvena za Mediteran, a prvi put je ulovljena 90-tih godina prošlog vijeka kod obala Maroka, gdje je iz Atlantika došla kroz Gibraltar“, kazao je Joksimović.\nOn je najavio da će prezentacija biti publikovana i u naučnom časopisu „Anales" Slovenačkog društva za bilogiju i ekologiju mora i u vidu naučnog rada.\n„Dakle nastavljamo da bilježimo ulazak novih vrsta. Znamo da optrilike ulaze koroz Suecki kanal i Gibraltar, ali ovo što je evidentno je 46 novih vrsta koje je Jakov Dulčić sa kolegom Brankom iz Instituta opisao u svojoj novoj knjizi, a što smo i prezentovali ovdje prije otprilike pola godine", rekao je Joksimović.\nNa prvoj naučnoj konferenciji o upravljanju obalnim područjem Jadranskog mora danas i sjutra biće održana predavanja ruskih i i naučnika iz Crne Gore, Srbije, Albanije, Italije i Hrvatske.\nOdziv za konferenciju je veoma dobar, a najavljeno je i preko 25 saopštenja.\n„Teme su multilateralne, od biologije mora, preko satelitskog praćenja, stanja zagađenja Jadranskog mora, pa do svih onih iskustava koja ruske kolege imaju obzirom da dolaze iz poznatih instituta iz Sankt Petersburga i Moskve i sa Ruske akademija nauka i umjetnosti”, naveo je Joksimović.\nKako je ocijenio, konferencija daje veliki doprinos razvoju nauke u Crnoj Gori.\n„Povezivanje sa kolegama iz regiona je nešto što je zaista potrebno, a zaključci konferencije biće dalji razvojni putevi naše dublje saradnje uz povezivanje kroz međunarodne projekte i što je najvažnije korišćenje fondova koji su otvoreni u samoj Ruskoj federaciji i EU za istraživanje i naročito zaštitu životne sredine, posebno za aspekt koji se odnosi na morski eko-sistem”, kazao je Joksimović.\nOn je rekao da će zaključci biti štampani u časopisu „Studia marina" Insituta za biologiju mora.\nLjetnja škola o plavoj ekonomiji\nOpasna meduza u Bokokotorskom zalivu


Reljić: Zapadnom Balkanu potreban model proširenja EU usmeren na humani razvoj | EurActiv Serbia\nOn je jedan od autora analize u kojoj se navodi da "bez rešavanja temeljnih uzroka trenutne situacije, posebno dugotrajne društveno-ekonomske entropije i političkog zaostajanja na Zapadnom Balkanu, nova metodologija proširenja samo će umanjiti uticaj EU u regionu".\nU analizi pod naslovom "Izbegavanje zamki još jedne birokratske vežbe: zašto je Zapadnom Balkanu potreban model proširenja EU zasnovan na ljudskom razvoju" navodi se da uprkos nadi da će novi dokument ponovo uspostaviti konsenzus u EU po pitanju proširenja i oživeti iscrpljenu politiku prema Zapadnom Blakanu, jasno je da je reč o samo još jednom birokratskom pokušaju.\nGovoreći za Dojče vele (Deutche Welle - DW) o studiji čiji su auotri uz njega Mateo Bonomi i Ardian Hačkaj, Reljić je ukazao da je "koncentrisanje na 'ljudski razvoj' važno u pristupu EU prema Zapadnom Balkanu".\n"Pri prosečnim mesečnim prihodima od tri do četiri stotine evra, vladavina prava i demokratija ne mogu da puste duboke korene. Društva su podeljena na ogroman osiromašen deo i mali ostatak onih koji stiču velike profite u 'zarobljenim državama", rekao je.\nReljić je podsetio da je tim rečima i Evropska komisija 2018. godine označila stanje u regionu, u kome su političke odluke često proizvod ličnih interesa, po pravilu i korupcije u redovima vlasti, a ne odražavaju opšti interes, utvrđen demokratskim postupkom.\nGrađani shvataju da su ekonomski i politički u bezizglednoj situaciji i zato odlaze u inostranstvo. Tokom 2018. godine, kako pokazuju podaci statističkog zavoda EU, maltene svaka dva minuta jedan građanin Zapadnog Balkana sticao je prvi put boravišnu dozvolu u EU – ukupno njih više od 230.000. Ako se još uzme u obzir veći broj umrlih od novorođenih, region se prazni približnom brzinom od jednog čoveka svakih devedeset sekundi, naveo je.\nPovodom "velikog plana" za ekonomski razvoj i investicije na Zapadnom Balkanu koji je za Samit u Zagrebu najavio evropski komesar Oliver Varheji, Reljić je rekao da nije jasno da li će to zaista biti neka vrsta Maršalovog plana koji će preokrenuti sadašnje društveno-ekonomsko i političko nazadovanje u regionu.\n"Imajući, međutim, u vidu sporenja unutar EU oko novog budžeta, mali su izgledi da nastupe promene i da Zapadni Balkan dobije neophodnu bespovratnu pomoć za stvarni napredak", rekao je.\nOn je ukazao da razvoj na osnovu zaduživanja u inostranstvu nije doneo bitne pomake u regionu tokom protekle dve decenije. Tokom proteklih jedanaest godina, zemlje Zapadnog Balkana imale su manjak u trgovini sa EU od stotinak milijardi evra, veliki je i deficit u bilansima plaćanja sa inostranstvom.\nProsečan privredni rast na Zapadnom Balkanu je oko 2-4% godišnje, a bilo bi neophodno dvostruko više da bi tih šest ekonomija dostigle prosek EU za – trideset godina. Zato je neophodan besplatan kapital za ulaganja u saobraćaj, telekomunikacije, zdravstvo, školstvo, istraživanje i drugu infrastrukturu – ukoliko EU zaista želi da ostvari geopolitički cilj izjednačavanja ekonomskih i političkih uslova na kontinentu kao dugoročnog garanta mira, rekao je Reljić.\nU analizi dostupnoj na linku https://www.iai.it/en/pubblicazioni/avoiding-trap-another-paper-exercise iznose se i ključne premise na kojima bi trebalo da se zasniva novi model proširenja. Među njima su na prvom mestu "konkretne mere koje imaju potencijala da udvostruče trenutni rast BDP u regionu na 6-8% jer je to jedini način da se povrati prospertitet i stabilizuju društva" pri čemu se suštinsko uskaldjivanje sa EU može očekivati kada godišnji nivo ulaganja dostigne oko 25% BDP.


Strah od duopola u trgovini - Kako će spajanje kompanija "Agrokor" i "Mercator" uticati na potrošače\nDok se čeka odluka Komisije za zaštitu konkurencije o spajanju "Agrokora" i "Mercator"-a na srpskom tržištu, javnost je podeljena. Neki stručnjaci i potrošačke organitacije strahuju od duopola "Agrokora" i "Delhaize"-a, dok drugi tvrde da bi to donelo efikasnije poslovanje i pojačanje konkurencije.\nZa nešto manje od tri meseca, Komisija za zaštitu konkurencije odlučiće da li će odobriti spajanje hrvatskog "Agrokora" i slovenačkog "Mercator"-a na srpskom tržištu. Dok se deo stručne javnosti i potrošačke organizacije boje duopola, u kome bi "Agrokor" i belgijski "Delhaize" kontrolisali veći deo domaćeg tržišta, pojedini ekonomisti tvrde suprotno - da bi to moglo doneti efikasnije poslovanje i pojačanje konkurencije.\nUkoliko početkom decembra Komisija za zaštitu konkurencije odobri koncentraciju, odnosno da zeleno svetlo "Agrokoru" da poveća uticaj na srpskom tržištu, nastala bi dva trgovinska giganta. S jedne strane "Mercator", "Rodu" i "Ideu" sa 309 prodajnih mesta u vlasništvu "Agrokora", a s druge "Maxi" i "Tempo" sa 370 objekata u vlasništvu "Delhaize".\nPredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović smatra da se spajanjem "Mercator" i "Idea" radnji, ne garantuje se bolji kvalitet robe i usluga i upozorava na opasnost od zloupotreba monopola s kojim su potrošači bili ranije suočeni.\n- Na državi je da pravilno proceni učešće u trgovini kada je u pitanju spajanje ovakvog lanca - dodaje Papović.\nU prvih šest meseci ove godine "Mercator" je u Srbiji ostvario dobit od 2,74 mil EUR, otvorio šest novih poslovnih jedinica i zaposlio je 122 radnika. Procenjuje se da će veliko preuzimanje doneti promene na tržištu.\nEkonomista Goran Nikolić navodi da ukoliko nadležna tela dozvole, "Agrokor" bi kupovinom "Mercator"-a kontrolisao jednu trećinu prometa u trgovini na malo i dodoaje da "Delhaize" već kontroliše isti toliki udeo na srpskom tržištu.\n- Postoji opasnost da bi cenovna politika mogla biti takva da se u narednom periodu spuštanjem cena izbace mali trgovci sa tržišta, a da se kasnije, kada se to desi, značajno podignu cene, čime bi bio ugrožen standard potrošača - upozorava Nikolić.\nPrema reičma ekonomista Aleksandara Stevanovića, postoje neki veliki monopoli koji su blagodet za potrošače, poput "Microsoft"-a, koji je uveo revoluciju u svetu.\n- Pitanje je da li će oni imati kredibilnu pretnju ulaska potencijalne konkurencije, ako počnu da koriste svoj prilično veliki položaj na tržištu. Nije nužno da imate samo klasične konkurente. Dovoljno je da imate verodostojnu pretnju - smatra Stevanović.\nU pisanom odgovoru "Agrokora", između ostalog, stoji da strah od duopola nije realan, da će troškovi biti manji i da će potrošači dobiti bolju ponudu i jeftiniju robu.\nKako ističu, zaposleni neće ostati bez posla, a novonastali trgovinski lanac otvorio bi nove mogućnosti za srpske proizvođače jer bi pokrivao šire tržište. U Ministarstvu trgovine kažu da država ne može da utiče na odluke Komisije za zaštitu konkurencije.\n- Ono što država može da radi u ovom trenutku je da stvara uslove za dovođenje novih, većih trgovinskih lanaca koji bi na neki način bili uslovno rečeno brana uvećanju postojećeg nivoa koncentracije na tržištu - napominje državni sekretar u Ministarstvu trgovine, Dragovan Milićević.\nSredinom juna "Agrokor" je potpisao ugovor o kupovini 53,12% akcija "Merkatora" za 240 mil EUR. Procenjuje se da će, ako nadležni organi u regionu to dozvole, nova kompanija imati godišnji prihod od 7 mlrd EUR i zapošljavati oko 60.000 ljudi.\n- Ugoven je izvoz pekmeza sa Nemačkom kompanijom, samo za ovu godinu u vrednosti od milion evra - rekao je Stevanović, dodajući da ovo požeško preduzeće svoje proizvode plasira i na tržištima Belgije, Poljske, Holandije, Austrije, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Crne Gore i Kosova i Metohije.\nRADULOVIĆ: U oktobru mere za oporavak privrede\nMinistar privrede Saša Radulović izjavio je danas da će vlada Srbije početom oktobra najaviti konkretne mere za oporavak privrede.\n- Dogovor je da nećemo izlaziti sa konkretnim merama, dok ne postignemo dogovor u vladi - rekao je Radulović u Privrednoj komori Srbije prilikom predstavljanja publikacije "Top 500" o poslovanju srpskih firmi.\nMinistar je rekao da je pitanje konkretnih mera i pitanje mogućnosti budžeta.\nSrbija ima ogroman deficit, javni dug od gotovo 60% BDP i taj ogroman deficit sužava prostor za jače mere vlade, napomenuo je on.\n- I kod smanjenja nameta na rad i drugih mera moramo da se krećemo u okvirima mogućeg, tako da razmatramo razne opcije na koji način možemo da podstaknemo privredu, kroz smanjenje tereta i regulatornu reformu, postignemo bolji efekat - rekao je Radulović.


Specijalci stigli na istok Ukrajine\nUkrajinski ministar policije Arsen Avakov saopštio je da su u Donjecku, Lugansku i Harkovsku oblast stigle specijalne jedinice policije iz drugih delova zemlje.\nAvakov je, kako prenosi Ukrinform, u ponedeljak uveče rekao da su jedinice upućene u tri oblasti na istoku zemlje "spremne da rešavaju operativne zadatke ne obazirući se na lokalne nijanse".\n"Pozivam sve usijane glave da odlože kritiku i panično raspoloženje i pomognu policiji da održi situaciju. Treba da se ujedinimo i zaštitimo celovitost i integritet naše zemlje (...) Jasno nam je ko su podstrekači nereda u sve tri oblasti, mi smo ih identifikovali, i želim da ih upozorim, da će legalno kažnjavanje biti neizbežno", rekao je ukrajinski ministar.\nProruski aktivisti proglasili su u ponedeljak tokom demonstracija "Narodnu Republiku" u Harkovu. Prethodno je grupa proruski orijentisanih demonstranata, koji se protive novoj ukrajinskoj vladi, zauzela je glavnu zgradu administracije grada Donjecka i proglasili su Donjeck Republiku, nezavisnu od Kijeva.


Mirno okupljanje ugostitelja i frizera u RS - BiH Vijesti\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Mirno okupljanje ugostitelja i frizera u RS\nMirno okupljanje ugostitelja i frizera u RS\nUgostitelji i frizeri iz Banjaluke i još nekoliko gradova iz Republike Srpske organizovali su danas mirno okupljanje kod Palate predsjednika RS u Banjaluci da bi izrazili nezadovoljstvo novim epidemiološkim mjerama i zatražili pomoć od entiteta.\nČlan Upravnog odbora Udruženja Horeka Vladan Šurlan rekao je da je došao da izrazi nezadovoljstvo i oda veliko priznanje medicinskim radnicima.\n“Mi nemamo ništa protiv zatvaranja, ali tražimo pomoć od države”, rekao je Šurlan.\nOn je naveo da apeluju da se predsjednik Srpske uključi u ovaj problem.\n“Molim sve građane da poštuju mjere. Cilj ovog okupljanja nije da napravimo probleme, već da nađemo rješenje”, rekao je Šurlan.\nJedan od ugostitelja Miroslav Milutin rekao je Srni da su se spontano okupili da bi zatražili pomoć od države da bi mogli isplatiti radnicima plate ili da im se omogući da rade.\nUGOSTITELJI UPOZORILI DA BI 1.000 RADNIKA MOGLO DA OSTANE BEZ POSLA\nU Republici Srpskoj od danas je na snazi novi set mjera sprečavanja širenja virusa korona u zajednici koji će važiti do ponedjeljka, 29. marta.\nPrethodni članakArena Sport i SC tim kola: Varešanovićev gol u debiju, efikasne hercegovačke ekipe\nNaredni članakŽena u Modriči lažnom hodži dala 30.000 KM za skidanje crne magije


Bolovanje za roditelje sve dok se deca leče od raka - Sputnjik Srbija\n15:55 18.01.2019 (osveženo 15:59 18.01.2019) Preuzmite kraći link\nRoditelji dece obolele od raka imaće pravo na bolovanje od 100 odsto zarade tokom kompletnog lečenja deteta, ukoliko bude usvojen predlog zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je prošle nedelje ušao u skupštinsku proceduru.\nDo sada su roditelji teško obolele dece imali pravo na četiri meseca bolovanja i obično su po njegovom isteku ili davali otkaz ili dobijali otkaz u firmama u kojima su radili.\nLekari svakog dana otkriju maligni tumor kod jednog deteta u Srbiji\nU Udruženju roditelja dece obolele od raka NURDOR kažu da bolovanje od 100 odsto tokom kompletnog lečenja deteta predstavlja veliku pomoć roditeljima bolesne dece i da se oni za to bore već pet i po godina.\nPredsednica NURDOR-a Jolanda Korora kaže da je pre 15 godina, kada se njeno dete lečilo od teške bolesti, dobila otkaz u firmi u kojoj je radila.\n„Dete tokom lečenja od maligniteta mora uz sebe da ima roditelja ili staratelja. Roditelji su očajni kada u najtežim trenucima, suočeni sa teškom dijagnozom deteta, moraju da razmišljaju i o gubitku posla“, kaže Korora za Tanjug.\nOna pojašnjava da su do sada roditelji imali pravo samo na četiri meseca bolovanja, a da recimo lečenje leukemije traje i više od dve godine.\nRuski lekar izveo istorijsku operaciju u Beogradu, pratilo ga 50 hirurga iz cele Srbije\nPredlogom zakona o zdravstvenom osiguranju predviđeno je da roditelji imaju pravo na bolovanje od 100 odsto tokom lečenja deteta od raka ili nekog drugog teškog oboljenja do navršene 18 godine pacijenta. Roditelji će to pravo morati da obnavljaju na svakih šest meseci.\nNovina je i da će izabrani lekar moći da otvori bolovanje do 60 dana, umesto dosadašnjih 30 dana, kao i da lekari specijalisti mogu da upute pacijenta na bolničko lečenje, a ne samo izabrani lekar.\nPredlogom zakona o zdravstvenom osiguranju predviđeno je da oni koji se tri puta ne odazovu na preventivne preglede, a za to nemaju opravdanje, moraju da plate 35 odsto cene lečenja, ukoliko se razbole od bolesti za koju je bio predviđen skrining.\nPrimera radi, ukoliko se osiguranik tri puta ne odazove na skrining karcinoma dojke, a oboli od te bolesti, troškove lečenja RFZO snosiće 65 odsto.\nNa teret zdravstvenog osiguranja žene koje su operisane od karcinoma dojke imaju pravo na korekciju ili rekonstrukciju dojki.\nzdravstveno osiguranje, bolovanje, rak, deca, Srbija


Izabran predsednik, konstituisana Skupština grada Beograda - 11.06.2022, Sputnik Srbija\nIzborom sekretara Skupštine grada Beograda i njegovog zamenika, kao i članova administrativno-mandatne komisije, danas posle podne završena je konstitutivna... 11.06.2022, Sputnik Srbija\nSPS i SNS zajedno imaju 56 odbornika, dok opozicija u nekoliko odborničkih grupa ima ukupno 53, uz jednog samostalnog odbornika – Vuka Stanića (koji je glasao).Glasanje je bilo tajno, a od ukupno 110 odbornika, glasalo je njih 57.Osim odbornika SNS i SPS, glasao je i samostalni odbornik Skupštine grada Vuk Stanić, koji je isključen iz dela POKS-a, koji vodi Vojislav Mihailović, dok ostali odbornici nisu učestvovali u glasanju.Nikodijević je zahvalio na izboru i pozvao odbornike da budu konstruktivni u radu, da se odnose sa uvažavanjem i poštovanjem jedni prema drugima i da diskutuju o važnim temama koje se tiču boljeg života građana.Nikodijević, funkcioner SPS-a danas je po treći put izabran za predsednika Skupštine grada Beograda.Za predsednika Skupštine grada Beograda prvi put je izabran 23. aprila 2014. godine, a za istu funkciju ponovo je izabran 9. maja 2018. godine na sednici novog saziva gradskog parlamenta.Predsednik je Gradske organizacije SPS Beograda i član Predsedništva Glavnog odbora SPS-a.Odbornici su za sekretara Skupštine Grada Beograda izglasali diplomiranu pravnicu Biljanu Živković, koja je i u prethodnom sazivu obavljala tu funkciju, a za njenu zamenicu pravnica Tatjanu Vučenović. Na konstitutivnoj sednici gradskog parlamenta doneta su i rešenja o izboru 19 članova Administrativno-mandatne komisije.Igor Jovanović zamenik predsednika Skupštine gradaČlan Socijaldemokratske partije Srbije i odbornik sa liste „Aleksandar Vučić – Zajedno možemo sve“ Igor Jovanović izabran je danas za zamenika predsednika Skupštine grada Beograda.Na konstitutivnoj sednici gradskog parlamenta za Jovanovića je glasalo 57 odbornika.Jovanović je zahvalio odbornicima na izboru i izrazio nadu da će novi saziv biti iskorišćen za što bolji i efikasniji rad u interesu grada.Jovanović je aktivista za ljudska i manjinska prava od 2008. godine, a od 2014. godine je aktivan u Romskoj nacionalnoj zajednici gde je angažovan na osnaživanju i edukaciji u borbi za poboljšanje položaja Roma u Srbiji.\nsrbija, srbija – politika, skupština grada beograda, sve o izborima u srbiji 2022.\n18:41 11.06.2022 (Osveženo: 19:13 11.06.2022)\n© Tanjug / TARA RADOVANOVICKonstitutivna sednica Skupštine grada Beograda\nIzborom sekretara Skupštine grada Beograda i njegovog zamenika, kao i članova administrativno-mandatne komisije, danas posle podne završena je konstitutivna sednica Skupštine grada Beograda. Na funkciju predsednika Skupštine grada Beograda ponovo je izabran Nikola Nikodijević.\nSPS i SNS zajedno imaju 56 odbornika, dok opozicija u nekoliko odborničkih grupa ima ukupno 53, uz jednog samostalnog odbornika – Vuka Stanića (koji je glasao).\nOsim odbornika SNS i SPS, glasao je i samostalni odbornik Skupštine grada Vuk Stanić, koji je isključen iz dela POKS-a, koji vodi Vojislav Mihailović, dok ostali odbornici nisu učestvovali u glasanju.\nNikodijević je zahvalio na izboru i pozvao odbornike da budu konstruktivni u radu, da se odnose sa uvažavanjem i poštovanjem jedni prema drugima i da diskutuju o važnim temama koje se tiču boljeg života građana.\n„Svi građani su jednaki, imaju pravo na svoje predstavnike“, rekao je Nikodijević koji je preuzeo predsedavanje sednicom.\nNikodijević, funkcioner SPS-a danas je po treći put izabran za predsednika Skupštine grada Beograda.\nZa predsednika Skupštine grada Beograda prvi put je izabran 23. aprila 2014. godine, a za istu funkciju ponovo je izabran 9. maja 2018. godine na sednici novog saziva gradskog parlamenta.\nPredsednik je Gradske organizacije SPS Beograda i član Predsedništva Glavnog odbora SPS-a.\nOdbornici su za sekretara Skupštine Grada Beograda izglasali diplomiranu pravnicu Biljanu Živković, koja je i u prethodnom sazivu obavljala tu funkciju, a za njenu zamenicu pravnica Tatjanu Vučenović. Na konstitutivnoj sednici gradskog parlamenta doneta su i rešenja o izboru 19 članova Administrativno-mandatne komisije.\nIgor Jovanović zamenik predsednika Skupštine grada\nČlan Socijaldemokratske partije Srbije i odbornik sa liste „Aleksandar Vučić – Zajedno možemo sve“ Igor Jovanović izabran je danas za zamenika predsednika Skupštine grada Beograda.\nNa konstitutivnoj sednici gradskog parlamenta za Jovanovića je glasalo 57 odbornika.\nJovanović je zahvalio odbornicima na izboru i izrazio nadu da će novi saziv biti iskorišćen za što bolji i efikasniji rad u interesu grada.\n„Iskoristićemo naredni period za razgovore sa svim odborničkim grupama o daljem toku rada gradskog parlamenta“, rekao je Jovanović.\nJovanović je aktivista za ljudska i manjinska prava od 2008. godine, a od 2014. godine je aktivan u Romskoj nacionalnoj zajednici gde je angažovan na osnaživanju i edukaciji u borbi za poboljšanje položaja Roma u Srbiji.


Bez dogovora o funkcijama u EU, Makron eliminisao kandidate evropskih partija - European Western Balkans\nAutor EWB 21. 06. 2019. 21. 06. 2019.\nBRISEL – Dvodnevni sastanak Evropskog saveta, kojem su prisustvovali šefova država i vlada članica EU, završen je bez dogovora oko novih predsednika Evropske komisije i Evropskog saveta, prenosi Politiko.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron, otvoreni protivnik sistema Spitzenkandidat-a, izjavio je da su vodeći kandidati sve tri najveće evropske partije eliminisani iz trke za naslednika Žana Kloda Junkera.\nU pitanju su Manfred Veber, koga je kandidovala Evropska narodna partija, Frans Timermans iz Partije evropskih socijalista i Margret Vestar, koju je predložio Savez liberala i demokrata za Evropu.\nPredsednika Evropske komisije kvalifikovanom većinom nominuje Evropski savet, a potvrđuje Evropski parlament. Prema sistemu Spitzenkandidat-a, Savet bi nominovao kandidata evropske partije koja je osvojila najviše glasova na izborima. Međutim, ova procedura nije obavezujuća, a francuski predsednik je, čini se, rešen da je ne ispoštuje.\nTako je juče objavljeno da su grupe socijaldemokrata i liberala u Evropskom parlamentu uskratile podršku Veberu, uprkos tome što je Evropska narodna partija osvojila najviše glasova evropskih birača.\nS druge strane, nemačka kancelarka Angela Merkel nije u potpunosti isključila izbor Vebera, iako je priznala da u ovom trenutku nema većinske podrške za njega, piše Politiko.\nDolazeći na jučerašnji sastanak, Merkel je izjavila da je moguće da na njemu neće doći do dogovora oko vodećih pozicija u EU, ali da to nije razlog za veliku zabrinutost.\nLideri će se ponovo sastati 30. juna, kako bi pokušali da se dogovore oko predloga za novog predsednika Evropske komisije pre inauguralnog zasedanja devetog saziva Evropskog parlamenta, koje se održava 2. jula. Nova Komisija počinje sa radom 1. novembra.\nPored ove funkcije, evropski lideri treba da se dogovore i oko novog predsednika Evropskog saveta, predsednika Evropske centralne banke i Visokog predstavnika za spoljne poslove i bezbednosnu politiku EU.\nAngela MerkelEmanuel MakronEvropski savetIzbori za Evropski parlament 2019


Razlike u ograničenju tranzita između Kanade i SAD-a | Novine Toronto\nRazlike u ograničenju tranzita između Kanade i SAD-a\nIako su se Kanada i SAD još na početku pandemije saglasile da zatvore granicu za sve, sem za one koji moraju da putuju, velike su razlike u propisima koji se primenjuju. Za sada, ograničenje važi do 21. decembra, i nije izvesno da li će se, i do kada, produžavati.\nU SAD-u je situacija izuzetno ozbiljna, a u Kanadi, iako za sada ne izmiče kontroli, još uvek nema znakova smirivanja.\nAmerikanci ne mogu da uđu u Kanadu, osim ako ne ispunjavaju uslove o ‘prekoj potrebi’. Pored poslovnih, prihvatljivi su i razlozi porodične prirode, kao i spajanje parova koji su u vezi duže od godinu dana.\nŠto se tiče putovanja ka SAD-u, na snazi je zabrana za drumski saobraćaj, ali zato za vazdušni nema ograničenja. To je omogućilo mnogim ‘pticama selicama’ iz Kanade da zimu ipak provedu u toplijim, američkim krajevima. Treba reći da ni porodični razlozi ne ukidaju zabranu ulaska drumom u SAD, sem ukoliko se ne radi o poseti bolesnom članu porodice.\nKanadski zvaničnici nastavljaju sa preporukama da se izbegava svako putovanje u inostranstvo, između ostalog i zbog toga što je posle svakog ulaska u zemlju, obavezan dvonedeljni karantin.\nNadležni iz kanadske Agencije za javno zdravlje napominju da će građani SAD-a koji u Kanadi poseduju nekretnine, moći će da dođu ovde kada se proceni da je to bezbedno. Za sada je zabranjen svaki dolazak iz isključivo turističkih ili rekreativnih pobuda, bez obzira da li je putnik spreman da ispoštuje odredbu o dvonedeljnom karantinu po ulasku u Kanadu.\nMeđutim, treba reći da oni koji doputuju u Kanadu, a nemaju simptome kovida-19, nisu u obavezi da uđu u karantin pre nego što stignu na svoju krajnju destinaciju. Tako se može dogoditi da se u avionu nađu inficirane osobe, ali nadležni iz Agencije za javno zdravlje insistiraju da to nije sporno, jer je mogućnost prenošenja virusa u avionu relativno mala, u poređenju sa drugim zatvorenim prostorima. No, podaci pokazuju i da je, od 25. marta naovamo, na preko dve hiljade domaćih i međunarodnih letova bio makar jedan putnik koji je, nedugo potom, na testu bio pozitivan na kovid-19.


Nastup Srbije na Svetskoj izložbi 'Expo 2020' u Dubajiju spoj tradicije i inovacije\nBeta 30. septembra 2021. 11:00\nSrbija će na Svetskoj izložbi „Expo Dubai 2020“ organizovati više od 150 događaja na kojima će predstaviti svoje inovacije, tradiciju, kao i kreativne stvaraoce i naučnike koji su ostavili traga u istoriji i modernom dobu.\nNa svetskoj izložbi, koja će trajati 6 meseci, do kraja marta 2022. godine, Srbija nastupa 136. put, pod sloganom „Srbija stvara ideje: inspirisani prošlošću, oblikujemo budućnost“.\nViša savetnica predsednice Vlade Ana Ilić izjavila je da Srbija ove godine nastupa sa najvećim paviljonom do sada, jednim od 80 naročitih paviljona, od ukupno 190 država koje učestvuju.\n„Mi ćemo pokazati pokazati fantasticnu istoriju naših prostora, od Vinčanskog doba pre sedam hiljada godina do moderne Srbije. Imaćemo i veoma ozbiljan biznis program gde ćemo dovesti nekoliko stotina privrednika koji će kroz 11 tematskih nedelja, pet investicionih konferencija i u posebnom prostoru, koji se zove Biznis Hab, kao i u jednom celom spratu na našem paviljonu, moći da produbljuju svoje poslovne interese.“\nZa realizaciju biznis programa zadužene su Privredna komora Srbije, Razvojna agencija Srbije i operativni tim za svetsku izložbu, dok će poslovna strategija obuhvatiti realizaciju devet privrednih delegacija koje će se formirati po tematskim nedeljama „Expo 2020“.\n„Imaćemo jedan grandiozan nastup, jako lepo osmišljen sa ozbiljnim konceptom, sa ozbiljnom pričom sa mnogo digitalnog i virtuelnog sadržaja, učešćem brojnih privrednika i institucija. Važno nam je da u zemlji koja nas dočekuje kao velike prijatelje, mi moramo da opravdamo to poverenje“, rekla je Ilić.\nOvaj događaj ne može da prodje bez kulturne diplomatije, a Srbija tu itekako ima šta da ponudi, kaze Ilić i zbog toga su osmišljeni programi uz učesce brojinih umetnika.\n„Pokazaćemo kako svojom pameću i inovacijama koje datiraju godinama unazad, preko naših najvećih naučnika, preko Tesle i Pupina, do današnjih naučnika, inovtora Srbija doprinosi svetu i rešava izazove celog čovečanstva, već zaista učestvujemo vrlo aktivno u globalnoj zajednici“, naglasila je Ilić.\nCentralno mesto u predstavljanju Srbije na „Expo 2020“ zauzeće paviljon površine 2.000 metara kvadratnih, koji će biti u potpunosti digitalizovan i pružaće mogućnost virtuelnog putovanja.\n- Kad je pre pokvari?!


Otvoren namenski račun za lečenje dece od najtežih bolesti - JuGmedia\nOtvoren namenski račun za lečenje dece od najtežih bolesti\nVRANJE- Namenski račun za prikupljanje sredstava za lečenje dece i omladine od najtežih bolesti otvoren je odlukom Gradskog veća, rekla je portparolka Gradskog veća, Zorica Jović nakon održane 16. sednice ovog gradskog tela.\nInicijativa je potekla zbog činjenice da je fatalni ishod neke teške oblasti kod dece i mladih upravo nedostatak finansijskih sredstava, a Gradsko veće je na istoj sednici donelo Odluku o prvoj uplati 500.000 dinara na ovom računu, kako bi grad prvi dao svoj doprinos u ovom humanom poduhvatu.\n“Na ovom računu svojedonacije će moći da uplate svidonatori, institucije i svi ljudi dobre volje koji žele i imaju mogućnosti da pomognubolesnoj deci. Zbog toga, svaka suma, ma koliko na prvi pogled izgledala mala, dobrodošla je” rekla je Jović tom prilikom.\nPrema zvaničnoj evidenciji Zdravstvenog centra, u Vranju je registrovan veliki broj obolelih, a većnici će formirati i komisiju koja će se baviti realizacijom i raspodelom ovih sredstava.Namera grada je da se prvenstveno pomogne najmlađoj kategoriji.\n“Trenutno je na teritoriji grada od malignih bolsti obolelo četiri dece. Jedno dete je uzrasta do 6 godina , dok je troje dece uzrasta od 7-18 godina” navela je portparolka.\nNa sednici Veća usvojena je i Odluka o dodeli 6,5 miliona dinara za finansiranje odnosno sufinansiranje projekata i programa udruženjima iz oblasti društvenog i humanitarnog rada za drugu polovinu 2016. godine.\n“Od 24 prijavljenih na konkursu ,sredstva su dobila 10 udruženja , a najveći iznos pripao je Omladinskom savezu” rekla je Jović i dodala da će svi podaci biti javno objavljeni.\nGradsko veće odobrilo je i sredstva u visini od 150.000 dinara za finansiranje dodatnih radova na kući u selu Pavlovac, u okviru humanitanog serijala „Sa Tamarom u akciji“\nGradsko veće je na održanojk imenovalo i komisiju za izbor projekata za realizaciju usluga socijalne zaštite, a doneta je i odluka o imenovanju Organizacionog odbora „Svetosavske nedelje 2017. godine“\nLutrija za američku vizu u Američkom kutku Vranje\nOvo su znameniti Leskovčani koji su u trenutku najveće slave cenili i promovisali svoj grad\nNa pragu vakcine za Alchajmerovu bolest: Da sećanja milionima ne izblede\nIstraživači iz SAD i Nemačke su uspjeli da ponište gubitak pamćenja kod miševa sa simptomima bolesti i nadaju se da će uskoro postići takav rezultat…\nNiška Toplana besplatno menja ventile potrošačima, zahtevi se podnose do jula\nU Nišu će u stanovima korisnika besplatno biti zamenjeni ventili na radijatorima. Gradska Toplana sprovešće tu akciju kako bi se grejanje naplaćivalo…\nStanari zgrada kod Pepeljuge i formalno registrovali svoje udruženje “Zeleni ustanak”\nStanari zgrada koje okružuju parkić i igralište za decu kod “Pepeljuge” u Leskovcu su pre par dana i formalno registrovali svoje udruženje građana…


Crkva – nekontrolisani potrošač budžetskih sredstava? | Autonomija\nCrkva – nekontrolisani potrošač budžetskih sredstava?\nCrkva opet izuzeta od plaćanja različitih finansijskih obaveza\nMinistarstvo finansija je u novembru 2011. godine usvojilo sve amandmane organizacija civilnog društva na predlog Zakona o računovodstvu. Pojednostavljeno računovodstvo za organizacije civilnog društva ali i izjednačavanje statusa crkve sa ostalim neprofitnim pravnim licima, bili su osnova ovih amandmana koje su pripremile Građanske inicijative i Evropski centar za neprofitno pravo.\nNakon odluke nove Vlade Republike Srbije, 73 zakonska predloga, koje je predložio kabinet Mirka Cvetkovića povučeni su iz procedure. Na veb sajtu Ministarstva finansija nalazi se kratka informacija da je predlog Zakona o računovodstvu vraćen i da je na javnoj raspravi od 17. do 23. oktobra 2012. godine. Tekst predloga zakona je delimično izmenjen u odnos na nacrt iz novembra, ali ne sadrži ključne amandmane koji su prethodno usvojeni na predlog organizacija civilnog društva.\nPonovo pozivamo udruženja, fondacije i zadužbine da podrže Predlog amandmana na Nacrt zakona o računovodstvu, koje su Građanske inicijative pripremile u saradnji Balkanskog fonda za lokalne inicijative, uz podršku Evropskog centra za neprofitno pravo i poreskih stručnjaka.\nOvim izmenama tražimo:\n• da se uvedu fondacije i zadužbine u Nacrt zakona, pošto su izostavljene\n• da se nedobitne organizacije tretiraju drugačije od profitnih pravnih lica, u knjigovodstvu, vođenju poslovnih knjiga, primeni kontnog plana.\n• da se uvede ravnopravni tretman crkava i verskih zajednica sa ostalim privatnim nedobitnim pravnim licima, i da se ne izuzimaju iz obaveza koje definiše Nacrt zakona\n• da se uvede prosto knjigovodstvo za tzv „male“ organizacije (one koje imaju limitirani promet na računu ili su bez sredstava)


Obeležen "Dan bezbednog interneta" u Srbiji Obeležen “Dan bezbednog interneta” u Srbiji – Personal magazin\nObeležen “Dan bezbednog interneta” u Srbiji\nU organizaciji Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i Centra za bezbedni internet, a uz podršku Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u Klubu poslanika obeležen je…\nU organizaciji Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i Centra za bezbedni internet, a uz podršku Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u Klubu poslanika obeležen je Dan bezbednog interneta u Srbiji. Time se i Srbija priključila međunarodnoj kampanji koja promoviše sigurnu i odgovornu upotrebu novih tehnologija i interneta.\nU obraćanju učenicima i nastavnicima beogradskih škola Sava Savić, pomoćnik ministra Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija naglasio je da internet je okruženje sa nebrojeno mnogo mogućnosti za brzu komunikaciju, učenje, sticanje novih saznanja i zabavu. “Našoj deci je danas preko interneta dostupan čitav svet i samo jedan klik ih deli od miliona novih informacija koje se nalaze na globalnoj mreži. Svedoci smo da znanje dece i mlađih generacija o korišćenju informacionih tehnologija vrlo često ide daleko ispred znanja njihovih roditelja i nastavnika. Kako internet postaje sastavni deo realnosti dece, stariji moraju biti u stanju da reaguju dovoljno brzo da bi pratili taj proces. Oni moraju znati kako efikasno da utiču na zaštitu dece od onlajn rizika, ali bez uskraćivanje mogućnosti koje internet donosi.”, rekao je Savić.\nSavetnik ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Milovan Šuvakov, je istakao da Dan bezbednog interneta treba da skrene pažnju na ulogu i odgovornost koju svi imamo u zajedničkom stvaranju boljeg internet okruženja za decu i buduće generacije.\nSaša Živanović, načelnik Odeljenja za borbu protiv visokotehnološkog kriminala MUP-a Srbije je podsetio učenike da budu oprezni šta dele su drugima na internetu, kao i da moraju biti svesni kakve su dugoročne posledice nepromišljenih aktivnosti na društvenim mrežama.\nU okviru programa održana je tribina „Seksualno eksplicitni selfiji maloletnih osoba: odgovor državnih institucija“. U razgovoru sa učesnicima Branko Stamenković, posebni tužilac za visokotehnološki kriminal, Vladimir Urošević, šef Odseka za elektronski kriminal MUP-a Srbije, Ivan Jelić, tehnički koordinator Centra za bezbedni internet, razmatrali su fenomen pojave seksualno eksplicitnih selfija maloletnih osoba i posledice do kojih dovodi postavljanje takvih fotografija, a prisutni su upoznati sa zakonskim okvirima, procedurama i načinom prijave neprimerenih sadržaja.\nNa posledice nepromišljenog ponašanja i objavljivanja seksualno eksplicitnih selfija učesnicima je ukazalo i Društvo za razvoj dece i mladih „Otvoreni klub“ iz Niša kroz izvođenje forum teatar predstave “Swatka mala”.\nNa globalnom nivou Dan bezbednog interneta je ove godine obeležen dvanaesti put. Pod sloganom „Stvorimo bolji internet zajedno”, ovaj događaj je širom sveta okupio decu i mlade, roditelje, nastavnike i druge aktere obrazovnog sistema, kao i predstavnike IT industrije i javnog sektora, u preko 80 zemalja.\nObeležen “Dan bezbednog interneta” u Srbiji was last modified: February 11th, 2015 by Redakcija\nLinkedin beleži snažan rast prihoda


Brexit bi mogao da ugrozi evropski avio saobraćaj - Aviatica\nBrexit bi mogao da ugrozi evropski avio saobraćaj\nAvio kompanije u blagoj panici zbog mogućeg izlaska Velike Britanije iz EU. Pripremaju plan B za slučaj da se to desi.\nDatum / Date: 21.06.2016.\nAko bi Britanci glasali u četvrtak da njihova zemlja napusti Evropsku uniju, to bi se moglo značajno odraziti i na avio saobraćaj. Stručnjaci smatraju da bi u pitanje bio doveden sporazum EU o otvorenom nebu koji omogućava potpunu slobodu svim evropskim avio kompanijama kada su operacije unutar Evrope u pitanju.\nTo znači da irska avio kompanija može da leti između Velike Britanije i Španije, što je slučaj sa Ryanair-om kome je upravo Velika Britanija najveće tržište. I easyJet bi mogao imati problem. Ovoj britanskoj kompaniji Španija je najveće tržište. Da li će moći da ga sačuva ako Velika Britanija napusti EU? Da li će to značiti i automatski prekid open sky sporazuma i da li će ova zemlja morati da se vrati bilateralnim sporazumima sa svakom od zemalja EU pojedinačno ostaje da se vidi. Postoji više načina za razlaz, a od onoga koji bude izabran zavisiće i avio saobraćaj.\nZbog potencijalnih problema avio kompanije, a na prvom mestu one koje su najviše pogođene Ryanair i easyJet, vode žestoke kampanje za ostanak Velike Britanije u Evropskoj uniji.\nMeđutim, ako se to ne desi one već planiraju alternativna rešenja. easyJet je već najavio mogućnost registrovanja kompanije u nekoj od zemalja EU.\nOno što ohrabruje avio prevoznike je sam Sporazum o otvorenom nebu prema kome je formirano Zajedničko evropsko vazduhoplovno područje (European Common Aviation Area) u kome nisu samo članie EU već i zemlje iz okruženja poput Islanda, Norveška ili Švajcarske pa čak i balkanskih zemalja koje još nisu članice EU i Ukrajine. Ovaj sporazum bi mogao na isti način uključiti i Veliku Britaniju kao što uključuje Švajcarsku čime bi uticaj eventualnog Brexita mogao biti značajno ublažen.