07. 04. 2021.|\nIako u velikom broju poslova sa vlastima, “Milenijum tim” je firma koja je najpoznatija po tome što je učestvovala u spornoj izgradnji gasovoda kada je Srbija gas kao podizvođače angažovao ovu kompaniju, igradi kontroverzni projekat “Beograd na vodi”, a aktivisti Ne davimo Beograd nisu prvi put na udaru ovih moćnika. Podsećamo da je jedan od vlasnika kompanije i fizički nasrnuo na Dobricu Veselinovića u toku jednog od protesta koji smo pravili protiv izgradnje Beograda na vodi.\nKako se u tužbi navodi, Ne davimo Beograd je Milenijum timu naneo materijalnu štetu u vidu smanjenja vrednosti žiga kompaniije u iznosu od 100 hiljada evra koliko iznosi i tužbeni zahtev za nadoknadu štete.\nKako je Ne davimo Beograd ranije upozorio, Grad Beograd je objavio javni uvid u nacrt plana detaljne regulacije kompleksa Instituta “Goša” na Zvezdari. Ovim planom umesto zgrade Instituta, predviđena je izgradnja velikog stambeno-poslovnog kompleksa od ukupno 22.389 kvadratnih metara. Millenijum tim je kao jedini ponuđač, 2018. godine Institut kupio po početnoj ceni od 970.125 evra, a izrada plana pokrenuta je neposredno posle isteka roka od dve godine u kome se ne sme menjati delatnost preduzeća, niti dalje raspolagati njenom imovinom.\n“Ovu tužbu smatramo pretnjom i pritiskom na nas kako bismo prestali da objavljujemo o štetnim projektima koje sprovodi vlasti i njima bliske kompanije. Očigledno je da naše pisanje nema nikave veze sa žigom Milenijum tima, ali se visokim tužbenim zahtevom želi zapretiti onima koji pišu i objaljuju o ovom preduzeću. Naš pravni tim preuzeo je ovaj slučaj pa ćemo detalje o samoj tužbi izneti uskoro” – izjavio je Dobrica Veselinović.\nKako saznajemo “Milenijum tim” je tužio još nekoliko redakcija nezavisnih medija i organizacija za nanošenje štete ugledu kompanije, a zbog tekstova u kojima se otkriva povezanost ove kompanije sa vrhom vlasti.\n#EkoloskiUstanak Inicijativa @nedavimobgd pozvala je građanke i građane Beograda da se pridruže današnjem „Ekološko… twitter.com/i/web/status/1…


BEOGRAD – Vršilac dužnosti direktora Koridora Srbije Zoran Babić potvrdio je u izjavi Tanjugu da podnosi neopozivu ostavku na tu funkciju posle saobraćajne nesreće u kojoj je, kako podseća, jedna osoba izgubila život.\n„Izgubljen je jedan ljudski zivot. Za mene kao coveka sasvim dovoljno da vise ne obavljam funkciju na kojoj sam zatečen u momentu teške nesreće. Iako sam bio samo saputnik, za mene kao čoveka, to je dovoljan razlog da više ne obavljam funkciju vršioca dužnosti direktora Koridora Srbije. Bezbednost, sigurnost, to je ono što su bili moji ciljevi i to je potpuno jasan motiv da podnesem neopozivu ostavku“, izjavio je Babić za Tanjug.\n„Znanje, ali i moral, odgovornost i pre svega ljudskost i čestitost, osobine su koje u svakom od nas traži naš predsednik. I ne treba da mi kaže bilo šta. Ako me je predložio na funkciju, onda znam šta mi je činiti“, rekao je Babić.\nOn je napomenuo da je to razlika koju Srpska napredna stranka, vođena Aleksandrom Vučićem, pravi u našem društvu i našoj državi.\n„Nama se ne naređuje, mi znamo šta treba da činimo“, ističe Babić.\nBudućem direktoru Koridora Srbije želi, kako je naveo, uspeh u radu i što manje teških momenata, a predsedniku, stranci i Srbiji „stoji na raspolaganju“, naveo je Babić.


Merkelova stigla na Kosovo - Naslovi.net vesti\nMerkelova stigla na Kosovo\nB92 ponedeljak, 19. decembar 2011.\nBerlin -- Nemačka kancelarka Angela Merkel stigla u Prištinu, gde je dočekana uz najviše državne počasti, a na aerodromu se već srela sa Hašimom Tačijem.\nCilj njene posete je obilazak nemačkih vojnika, stacioniranih na Kosovu, saopštio je ranije portparol nemačke vlade. Nemački mediji pišu da je reč o jednodnevnoj poseti Kosovu i da će kancelarka u Prištini razgovarati i sa... »\n(Ne)dostižan spisak Merkelove\nPriština -- Angela Merkel izjavila u Prištini da očekuje od Srbije da za dobijanje kandidature uspostavi robnu razmenu s Kosovom i da ukine paralelne strukture.\n"U direktnim smo kontaktima sa Beogradom i Srbiji smo jasno rekli da treba da uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, što trenutno nije slučaj, da se uspostavi kontrola prelaza i ukinu paralelne strukture", rekla je Merkelova... »\nUkidanje "paralelnih institucija"\nRTS ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka zatražila od Prištine "konstruktivan pristup dijalogu". Od Beograda traži "ukidanje paralelnih struktura" na severu. Nemačka kancelarka sastala se sa zvaničnicima međunarodnih misija i nemačkim vojnicima.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je, posle razgovora sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, rekla da "ne želi paralelne strukture na severu Kosova". Od Prištine je zatražila konstruktivan pristup dijalogu sa Beogradom. Merkel... »\nMerkel: Srbija da ispuni zahteve\nGlas Amerike ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila u Prištini da očekuje od Srbije da za dobijanje kandidature za priključenje Evropskoj uniji uspostavi robnu razmenu s Kosovom i da ukine paralelne strukture. Nemačka kancelarka Angela Merkel rekla je nakon razgovora sa premijerom Kosova Hašimom Tačijem da... »\nMerkel: Priština i Beograd zajedno do rešenja za sever Kosova\nPolitika ponedeljak, 19. decembar 2011.\nPRIŠTINA – Nemačka kancelarka Angela Merkel stigla je danas u Prištinu u jednodnevnu posetu Kosovu. Na prištinskom aerodoromu joj je priređen doček s najvišim držvanim počastima. Angelu Merkel dočekali su Hašim Tači i većina njegovih zamenika i ministara, a postrojen je i počasni vod bezbednosnih... »\nMerkel: Ukinuti paralelne strukture na Kosovu\nMondo ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel rekla je u Prištini da kosovske vlasti treba da doprinesu rešavanju problema na severu i da Srbija treba da ispuni zahteve koje je ona iznela letos u Beogradu.\n(Beta-AP) 1 / 3 (Beta-AP) 2 / 3 3 / 3 "U direktnim smo kontaktima sa Beogradom i Srbiji smo jasno rekli da treba da uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, što trenutno nije slučaj, da se uspostavi kontrola prelaza i ukinu... »\nMerkel: Isti zahtevi za Srbiju kao u avgustu\nEurActiv ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je 19. decembra u Prištini da bi Srbija za rešenje problema na severu Kosova trebalo da ispuni zahteve koje je ona iznela u Beogradu u avgustu. Ona je, međutim, istakla da u Prištini pre svega želi da govori o tome na koji način Kosovo treba da doprinese... »\nPriština: Merkelova opet traži gašenje srpskih struktura\nVečernje novosti ponedeljak, 19. decembar 2011.\nMerkel je od kosovskih vlasti zatražila da daju doprinos normalizaciji odnosa sa Srbijom, kako bi se i dalje održala komunikacija. I Srbima smo preneli šta očekujemo - rekla je nemačka kancelarka\nNemačka kancelarka Angela Merkel ponovila je danas u Prištini neophodnost gašenja srpskih struktura na Kosovu, kako bi se postigao napredak u odnosima Srbije i Kosova, objavio je Radio Slobodna Evropa. Merkel je od kosovskih... »\nAngela Merkel u jednodnevnoj poseti Kosovu\nSEEbiz ponedeljak, 19. decembar 2011.\nPRIŠTINA – Nemačka kancelarka Angela Merkel stigla je danas u Prištinu u jednodnevnu posetu Kosovu.\nNa prištinskom aerodoromu joj je priređen doček s najvišim državnim počastima. Angelu Merkel dočekali su Hašim Tači i većina njegovih zamenika i ministara, a postrojen je i počasni vod bezbednosnih snaga Kosova. Angela Merkel i... »\nSrbija da ispuni zahteve od avgusta\nBeta ponedeljak, 19. decembar 2011.\nPRIŠTINA, 19. decembra 2011. (Beta) - Kancelarka Nemačke Angela Merkel izjavila je u ponedeljak u Prištini da bi Srbija za rešenje problema na severu Kosova trebalo da ispuni zahteve koje je iznela u Beogradu u avgustu i da bi i Kosovo trebalo da doprinese rešavanju tog problema. "Jasno sam rekla... »\nMerkel: Srbija mora da ukine paralelne strukture ako želi status kandidata\nBlic ponedeljak, 19. decembar 2011.\n- Za dobijanje statusa kandidata Srbija mora da uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, kontrolu nad prelazima i da ukine paralelne strukture - izjavila je nemačka kancelarka Angela Merkel danas u Prištini.\n"U direktnim smo kontaktima sa Beogradom i Srbiji smo jasno rekli da treba da uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, što trenutno nije slučaj, da se uspostavi kontrola prelaza i ukinu parlalene strukture", rekla je Merkelova... »\nMerkel:Srbija da uspostavi razumnu robnu razmenu s Kosovom\nDnevnik ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas u Prištini da očekuje od Srbije da za dobijanje statusa kandidata uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, kontrolu nad prelazima i da ukine paralelne strukture.\nMerkel: Tri stvari za kandidaturu\nNovi magazin ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel očekuje od Srbije da za dobijanje statusa kandidata uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, kontrolu nad prelazima i da ukine paralelne strukture.\nMerkel: Ukinuti srpske institucije\nVesti online ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel stigla je u ponedeljak u Prištinu u jednodnevnu posetu Kosovu. Na prištinskom aerodoromu joj je priređen doček s najvišim držvanim počastima, a potom je Merkelova razgovarala sa takozvanim premijerom samoproklamovane republike Kosovo Hašimom Tačijem.\nMerkelova je posle razgovora rekla da Srbija mora da nastavi sa primenom sporazuma postignutih u dogovoru sa Prištinom, koja je ispunila sveoj deo obaveza. Ona je ponovila i da je neophodno gašenje srpskih struktura na Kosovu,... »\nMerkel: Srbija da uspostavi razumnu robnu razmenu s Kosovom\nRTV ponedeljak, 19. decembar 2011.\nPRIŠTINA - Nemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas u Prištini da očekuje od Srbije da za dobijanje statusa kandidata uspostavi razumnu robnu razmenu sa Kosovom, kontrolu nad prelazima i da ukine paralelne strukture.\nAngela Merkel u Prištini\nPRIŠTINA, 19. decembra 2011. (Beta) - Nemačka kancelarka Angela Merkel stigla je u ponedeljak u Prištinu u jednodnevnu posetu Kosovu. Na prištinskom aerodoromu joj je priredjen doček s najvišim držvanim počastima. Angelu Merkel dočekali su predsednik Vlade Kosova Hašim Tači i većina njegovih... »\nBećaj: Merkel će od Prištine tražiti integraciju Srba\nKosovski politički analitičar Behljulj Bećaj smatra da će nemačka kancelarka Angela Merkel tokom današnje posete Prištini tražiti od tamošnjih vlasti konkretan plan integracije srpske zajednice i da će se razgovarati o iskorenjavanju korupcije na Kosovu.\n- To što se događa na Kosovu jeste, delom, odgovornost Beograda, ali, u svakom slučaju, glavna težina i uzrok ovih problem leži na samom Kosovu, odnosno ovdašnjem rukovodstvu - ističe Bećaj, kako prenosi nemački radio Dojče vele.... »\ne-Novine ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel sastaće se u ponedeljak, po dolasku na prištinski aerodrom, sa premijerom Kosova Hašimom Tačijem, saopšteno je iz kabineta kosovskog premijera. Tema razgovora biće napredak Kosova u evropskim integracijama Razgovori o napretku\nŠef protokola premijera Tačija Edi Sejdiu kazao je za prištinske medije da će Merkelova na aerodromu u Prištini biti dočekana uz najviše počasti državnog protokola Kosova. Nakon sastanka sa kosovskim... »\nŠta Merkel traži od Prištine?\nDojče vele ponedeljak, 19. decembar 2011.\nKao što je Beogradu poručila da ukine paralelne strukture na Kosovu, tako bi kancelarka Merkel trebala od Prištine da traži konkretan plan integracije Srba, ali i iskorenjavanje korupcije na Kosovu, ocenjuju analitičari.\nNemačka kancelarka Angela Merkel sastaće se danas (19.12.), tokom jednodnevne posete Kosovu, sa premijerom Hašimom Tačijem na prištinskom aerodromu, gde će biti dočekana na najvišem državnom nivou. Nakon susreta, oni će održati... »\nAngela Merkel danas na Kosovu\nPRIŠTINA - Nemačka kancelarka Angela Merkel dolazi danas u jednodnevnu posetu Kosovu, gde će se sastati sa premijerom Hašimom Tačijem i predstavnicima međunarodnih misija na Kosovu.\nMerkel i Tači održaće zajedničku konferenciju za novinare, nakon čega će nemačka kancelarka posetiti glavni štab Kfora, međunarodnih mirovnih snaga na Kosovu i razgovarati sa njegovim komandatnom, nemačkim generalom Erhardom... »\nMerkelova na Kosovu u poseti nemačim vojnicima\nGlas javnosti ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemački kancelar Angela Merkel posetiće nemačke vojnike, stacionirane na Kosovu, a planiran i kratki susret sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem\nBERLIN- Nemački kancelar Angela Merkel posetiće u ponedeljak nemačke vojnike, stacionirane na Kosovu, saopštio je portparol nemačke vlade Štefen Zajbert. On je na ''Tviteru'' samo naveo da je planiran i kratki susret sa kosovskim... »\nAngela Merkel u poseti Tačiju i Kforu\nVesti online nedelja, 18. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel sastaće se sutra, po dolasku na prištinski aerodrom, sa premijerom Kosova Hašimom Tačijem, saopšteno je iz Tačijevog kabineta.\nŠef protokola Hašima Tačija Edi Sejdiu rekao je za prištinske medije da će Merkelova na aerodromu u Prištini biti dočekana uz najviše počasti državnog protokola Kosova. Kako je najavljeno, Merkelova će se susresti sa komandantom... »\nMerkelova na Kosovu\nPress ponedeljak, 19. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel posetiće danas nemačke vojnike stacionirane na Kosovu, saopštio je portparol nemačke vlade Štefen Zajbert.\nOn je na Tviteru samo naveo da je planiran i kratki susret sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, a mediji pišu da je reč o jednodnevnoj poseti Kosovu i da će kancelarka u Prištini razgovarati i sa komandantom Kfora,... »\nAngela Merkel sutra sa Tačijem\nRTV nedelja, 18. decembar 2011.\nPRIŠTINA - Nemačka kancelarka Angela Merkel sastaće se u ponedeljak, tokom jednodnevne posete Kosovu, sa premijerom Hašimom Tačijem na prištinskom aerodromu.\nTači i nemačka kancelarka će nakon susreta održati zajedničku konferenciju za novinare, posle čega će Angela Merkel posetiti glavni štab međunarodnih mirovnih snaga na Kosovu i razgovarati sa komandantom Kfora, nemačkim generalom... »\nMerkelova sutra na Kosovu u poseti nemačim vojnicima\nPolitika nedelja, 18. decembar 2011.\nBERLIN – Nemački kancelar Angela Merkel posetiće sutra nemačke vojnike, stacionirane na Kosovu, saopštio je portparol nemačke vlade Štefen Zajbert. On je na ''Tviteru'' samo naveo da je planiran i kratki susret sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, a mediji pišu da je reč o jednodnevnoj poseti... »\nBlic nedelja, 18. decembar 2011.\nNemačka kancelarka Angela Merkel posetiće sutra nemačke vojnike, stacionirane na Kosovu, saopštio je portparol nemačke vlade Štefen Zajbert.\nOn je na ''Tviteru'' samo naveo da je planiran i kratki susret sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, a mediji pišu da je reč o jednodnevnoj poseti Kosovu i da će kancelarka u Prištini razgovarati i sa komandantom Kfora,... »\nOpozicija o izborima: Zapad, melodrama, "ne verujemo im"\nB92 pre 34 minuta\nVulin: Ulaganje u vojsku je ulaganje u stanovništvo\nB92 pre 10 minuta\nSrpska lista: Najava dijaloga o formiranju vojske Kosova služi politikantskoj svrsi\nNovi magazin pre 33 minuta\nSamsung Galaxy C7 dobio nadogradnju na Android Nougat\nBenchmark pre 45 minuta\nDSS: Jeftina melodrama SNS i Vučića o izborima\nB92 pre 1 sat još 42 povezane\nHiljade ljudi na ulicama Hararea, očekuju pad Mugabea\nRTS pre 45 minuta još 16 povezanih\nStravična saobraćajna nesreća u Smederevskoj Palanci: Poginula dvojica tinejdžera, još dva mladića teško povređeni\nBlic pre 4 sata još 13 povezanih\nVukovarom se orilo "za dom spremni": Kolinda u ustaškim čizmama poslala poruku Srbiji (foto, video)\nBlic pre 45 minuta još 14 povezanih\nBakić: Vučić će promeniti odluku ako to njemu dune u glavu\nN1 Info pre 52 minuta još 11 povezanih


Nezavisno udruženje novinara Srbije osuđuje postupak gradonačelnika Zaječara Boška Ničića koji je na svom fejsbuk nalogu objavio uvredljiv komentar o dvojici urednika lokalnih medija Za media i T1 televizije, kao i bivšeg vlasnika F kanala, objavljujući i njihove fotografije. NUNS ukazuje da je potez čelnog čoveka vlasti u Zaječaru za svaku osudu jer pokazuje njegov neprihvatljiv odnos prema...Više\nPročitaj više o NUNS osudio uvredljivo ponašanje gradonačelnika Zaječara prema novinarima\nBoško Ničić i Grupa građana Pokret za Krajinu, kompletno su se priključili Srpskoj naprednoj stranci, na današnjem sastanku u Beogradu kome su prisustvovali predsednik IO SNS Darko Glišić, potpredsednici glavnog odbora SNS Milenko Jovanov, Marko Đurić i Nebojša Stefanović. "Oni koji su do juče bili politički protivnici, danas mogu biti saradnici", poručio je Ničić i izrazio i želju da ovakvih...Više\nPročitaj više o Boško Ničić i Pokret za Krajinu prešli u SNS (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić boravio je danas u Majdanpeku gde je posetio renoviran srednjoškolski centar, a zatim i južni revir Rudnika bakra Majdanpek. Prilikom obraćanja javnosti, predsednik Vučić, između ostalog, odgovorio je na pitanje T1 televizije - kada će investitori doći i u istočnu Srbiju. Vučić je rekao da je razgovarao sa gradonačelnikom Zaječara Boškom Ničićem i da će uskoro...Više\nPročitaj više o Majdanpek: Predsednik Aleksandar Vučić najavio investicije i u Timočkoj krajini (VIDEO)\nUdruženje Za česme, podržava nameru Zaječarske pivare i kompanije Hajneken, da obezbedi finansijska sredstva za istraživanje uzroka presušivanja i mogućeg zagađenja arteskih česama u Zaječaru. Smatramo da je izuzetno društveno odgovorno što Zaječarska pivara želi da se ispita i uticaj njihovih arteskih bušotina preko kojih se fabrika snabdeva arteskom vodom u procesu proizvodnje piva. Udruženje „...Više\nPročitaj više o Udruženje Za česme upozorava da gradonačelnik Zaječara manipuliše činjenicama o presušivanju česama\nGrad Zaječar je u najtežoj finansijskoj situaciji u svojoj novijoj istoriji. Ukupna dugovanja grada, prema rečima gradonačelnika Boška Ničića iznose 2 i po milijarde dinara. Grad je trenutno u blokadi 19 miliona a svakodnevno na naplatu stižu nove rate kredita i nadoknade za sudske sporove. Dugovanja iz perioda prethodne vladavine Ničića, kako sam kaže iznose oko 350 miliona dinara i radi se o...Više\nPročitaj više o Dug Zaječara 2,5 milijarde dinara. Grad u blokadi od 19 miliona (VIDEO)


NADEL | Istraživanje: Nasilje posmatralo ili doživelo 64 odsto dece\nU okviru obeležavanja 10 godina postojanja dečije linije, NADEL je uz podršku Jedinice za prevenciju nasilja, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja realizovalo istraživanje među roditeljima i decom na temu nasilja i očekivanja od SOS podržavajućih telefonskih servisa , na uzorku od 1000 dece i roditelja.\nPrvi rezultati ukazuju da tek 36% dece smatra da je njihovo životno okruženje bezbedno.\nNajveći broj, 37% se ne oseća bezbedno na ulici i u komšiluku, 21% u školskom okruženje, a čak 10% navodi da se ne oseća bezbedno u porodici, pri čemu ne postoji razlika između dečaka i devojčica.\nSa druge strane roditelji porodično okruženje vide uglavnom kao bezbedno pa tek 1% roditelja smatra drugačije, dok tek 7% prepoznaje komšiluk kao mesto gde se deca ne osećaju bezbedno.\nPoklapanje postoji u odnosu na školu, pri čemu 21% smatra da škola nije bezbedno mesto za decu. Vidimo da se najveće nepreklapanje dešava u odnosu na percepciju komšiluka, pa roditelji treba više pažnje da obrate na bezbednost dece u okolini mesta stanovanja.\nNasilje je posmatralo ili doživelo 64% dece, od čega 31% navodi da je bilo žrtva nasilja, pri čemu su i dečaci i devojčice u jednakoj meri bili žrtve nasilja. Sa druge strane, značajno manje roditelja smatra da su deca doživela ili bila svedok nasilja, njih 38%, pri čemu 16% smatra da je dete doživelo nasilje.\nVidimo da postoji značajna razlika između percepcije dece i roditelja u odnosu na stepen izloženosti dece nasilju. Ovo nas navodi da postavimo pitanje u kojoj meri su roditelji upoznati sa time šta se dešava deci?\nU situaciji kada trpi nasilje 9% dece se obratilo za pomoć NADEL-u, dok 60% dece smatra da savetodavne telefonske usluge mogu da pomognu deci u takvoj situaciji, a samo 8% smatra da ne mogu.\nSličan stav dele i roditelji – 67% bi podržalo svoje dete da koristi dečiju liniju, 21% nije sigurno, a 12% je izjavilo da ne bi podržalo dete u tome.\nVESTBR6 (155.48 kB)


Ka ispunjenju vizije Gandija - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ka ispunjenju vizije Gandija\nIndija nedavno ratifikovala Pariski sporazum o klimatskim promenama\nKa ispunjenju vizije Gandija\n„Zemlja, vazduh, kopno i voda nisu nasleđeni od naših predaka već su pozajmljeni od naše dece. Mi moramo da ih predamo u najmanju ruku u stanju u kakvom smo ih nasledili“, rekao je Sajed Akbarudin, stalni predstavnik Indije u UN.\n0Piše: B. Korkodelović 19. oktobra 2016. 16.29\nU sedištu Ujedinjenih nacija u NJujorku je 2. oktobra, na Međunarodni dan nenasilja proglašen kao priznanje tvorcu indijske nezavisnosti Mahatmi Gandiju, delegacija Indije ratifikovala globalni ekološki pakt – Pariski sporazum o klimatskim promenama. Indija je 62. država koja je potpisala sporazum, koji će stupiti na snagu mesec dana pošto 55 država koje čine 55 posto globalnog emitovanja gasova potpišu dokument.\nSa potpisom Indije, koja emituje 4,1 posto gasova, za Sporazum je potrebno malo više od tri procentna poena kako bi bio dostignut cilj, navode u UN. Još bar 14 država, koje čine najmanje 12 posto globalnog emitovanja, obavezalo se na potpisivanje sporazuma pre 2016.\nIndijski mediji navode kako je Gandi, živeći u vreme trijumfa industrijskog kapitalizma, upozoravao na opasnosti koje izaziva neograničena eksploatacija prirodnih resursa. On je vizionarski uviđao da će nekoliko decenija kasnije prirodna sredina imati ogromnu ulogu u raspravama o razvoju čovečanstva, naveo je cenjeni delhijski dnevnik Hindu.\n„Zemlja, vazduh, kopno i voda nisu nasleđeni od naših predaka već su pozajmljeni od naše dece. Mi moramo da ih predamo u najmanju ruku u stanju u kakvom smo ih nasledili“, rekao je Sajed Akbarudin, stalni predstavnik Indije u UN. Predsedavajući ovogodišnjeg zasedanja Generalne skupštine UN Piter Tompson, diplomata pacifičke ostrvske države Fidži, kazao je kako bi Gandi pozdravio napore UN da učine razvoj održivim i jednakim za sve.\nIndijski premijer Narendra Modi je prošlog meseca objavio odluku njegove vlade da potpiše pariski sporazum. To je bio preokret u odnosu na prethodnu poziciju Indije da njen unutrašnji razvoj nije okončan pa mu ne pogoduju ograničenja. Naime, da bi ispunila obaveze iz sporazuma, Indija mora da ostvari niz standarda u proizvodnji energije i nadzora emisije gasova.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun i drugi su uvereni da će Pariski sporazum stupiti na snagu do kraja godine, pošto mu je niz zemalja pristupilo, uključujući SAD i Kinu, dva najveća emitera.\nPariski sporazum usvojen je u decembru 2015. Trebalo je da stupi na snagu do 2020, pošto se odnosi na klimatski dnevni red za period posle 2020.\nInače, za većinu međunarodnih sporazuma potrebno je mnogo više vremena kako bi stupili na snagu. Kjoto Protokol o klimatskim promenama, usvojen 1997, stupio je na snagu tek osam godina kasnije, 2005.\nVeliki cilj Pariskog sporazuma, stoga, je da zadrži povećanje globalne temperature „značajno ispod“ dva stepena Celzijusa i da se potrude da ga ograniče na 1,5 stepeni. Globalno zagrevanje iznad dva stepena dovešće do porasta broja „ekstremnih klimatskih događaja“, ocenio je Međuvladin panel o klimatskim promenama (IPCC). Razvijene zemlje su obećale 100 milijardi dolara za ulaganja u oblasti ekologije u zemljama u razvoju do 2020. Sporazum ne predviđa kazne za države koje ne ispune preuzete obaveze, ali sadrži pravila o transparentnosti koja će pomoći u ohrabrivanju zemalja da ispune svoje dužnosti. Ugovor i njegov napredak biće razmatrani svakih pet godina.\nZnačaj podrške NJu Delhija klimatskom sporazumu je u činjenici da je Indija treći najveći emiter u svetu. SAD i Kina su zaslužni za 40 posto globalne emisije ugljen dioksida. Indija je probala da uravnoteži emisiju ugljen dioksida sa ciljevima svog ekonomskog rasta time što neće odmah postaviti cilj smanjenja zagađenja. No, pošto je sada u režimu globalne klimatske promene, moraće da ispuni značajne obaveze u okviru sporazuma.\nIndija će morati da smanji emisiju ugljen dioksida za 33 do 35 posto od nivoa iz 2005. To treba da bude postignuto do 2030.\nIndija je druga najmnogoljudnija zemlja (preko 1,25 milijarde stanovnika) i velika privreda sa najbržim rastom u svetu. NJene vlade su dugo insistirale da moraju da očuvaju sagorevanje jeftinog uglja kojim Indija obilato raspolaže kako bi smanjile štetne nestanke struje i dovele električnu energiju u domove miliona siromašnih građana.


MEI - Aktuelnosti - Predstavljeni rezultati projekta izgradnje kapaciteta u procesu evropskih integracija Srbije\nPredstavljeni rezultati projekta izgradnje kapaciteta u procesu evropskih integracija Srbije\nBEOGRAD, 20. mart 2009. (FoNet) - Tvining projekat izgradnje kapaciteta u procesu evropskih integracija Srbije predstavlja jedan od najvećih i najsloženijih projekata ikad realizovanih od kada je Evropska unija (EU) ustanovila ovaj mehanizam pomoći, rečeno je danas na konferenciji za novinare Kancelarije za evropske integracije.\nDirektorka Kancelarije Milica Delević rekla je da se 27. marta završava trogodišnji Tvinig projekat u Srbiji, koji se izvodio uz pomoć administracija dve članice EU - Francuske i Slovenije.\nDelević je rekla da je cilj ovog projekta bilo jačanje administrativnih kapaciteta same Kancelarije, ali i njena koordinacija sa resornim ministarstvima.\nIzrada nacrta Nacionalnog plana za integraciju u EU, obuka državnih službenika u raznim oblastima procesa evropskih integracija, pomoć u uspostavljanju jedinice za prevođenje I sistema za pripremu izrade nacionalne verzije pravnih tekovina EU, samo su neki od rezultata ovog trogodišnjeg projekta, vrednog 2,5 miliona evra.\nŠef Delegacije Evropske komisije u Srbiji Žozep Ljoveras podsetio je da proces evropskih integracija nije pitanje spoljne politike, već ključni pokretač unutrašnje politike da se država približi Uniji.\nLjoveras je istakao da Evropska komisija ima odličnu saradnju sa ljudima iz Kancelarije za evropske integracije, kojoj je potrebno da ima jasnu političku podršku vođstva Srbije.\nPrema njegovim rečima, ovaj projekat je jedan od najvećih, najsloženijih i najintenzivnijih koji je ikada sproveden.\nProjekat je počeo 26. marta 2006. godine, dok je još postojala državna zajednica Srbija i Crna Gora, a potom je razdvojen za ove dve države, kako se Crna Gora odvojila.\nU njemu je učestvovalo 50 eksperata iz Slovenije, bilo je 140 ekspertskih misija, koje su radile 370 radnih dana.\nNa 20 seminara i obuka koji su organizovani aktivno je učestvovalo 640 državnih službenika srpske administracije.\nZamenik ambasadora Slovenije Jadranka Šturm – Kocjan podsetila je da je njena zemlja veliki zagovornik proširenja EU na Zapadni Balkan i podržavalac evropskih integrcaija Srbije.\nPomoć koja je postojala na ovom tvining projektu biće nastavljena na tehničkom i bilateralnom nivou, dodala je ona.\nPredstavnica ambasade Francuske Korin Koman posebno je istakla značaj koji njena zemlja pridaje saradnji sa Srbijom u procesu evropskih integracija, dok je vođa projektnog tima Andrej Engelman izložio detalje projekta – ciljeve I glavne rezultate.


M. Đ. , judoclubredstar.rs\nFoto: judoclubredstar.rs / Promo\nPotpise na Memorandum o saradnji stavili su Pavel Jasenovski, predsednik Beloruske džudo federacije i Ivan Todorov, predsednika Džudo saveza Srbije. Uz vodeće ljude nacionalnih saveza, potpise na dokument stavili su i beloruski zamenik ministra za sport i turizam Aleksandar Baraulja i predsednik Evropske džudo unije Sergej Soloveičik.\nIvan Todorov predsednik Džudo saveza Srbije ovom prilikom čestitao je zameniku ministra za sport Belorusije, Aleksandru Baraulji na odličnoj organizaciji najvećeg sportskog takmičenja u ovoj godini.\n- Dva prijateljska Saveza su potpisivanjem Memoranduma ozvaničili odličnu saradnju, kao sto i naše zemlje imaju izuzetne diplomatske odnose a naši predsednici gospodin Vučić i gospodin Lukašenko iskreno prijateljstvo. U okviru ove saradnje prva akcija biće dolazak Vitalija Pesnjaka, mastera sporta Belorusije i prvaka sveta u džudou u Srbiju rekao je Ivan Todorov, predsednik Džudo saveza Srbije.\nAleksandar Baraulja smatra da će potpisivanje Memoranduma dodatno produbiti saradnju između Belorusije i Srbije:\n- Naše zemlje imaju tople i prijateljske odnose, tako da smo zadovoljni što se sada ove veze ostvaruju i na nivou džudo federacija. Ovaj dokument će ojačati razmenu sportskih delegacija između Belorusije i Srbije. Mi ćemo se potruditi da srpski džudisti dođu u Belorusiju. Nadam se da će zajednički rad omogućiti sportistima dve države da dostignu još viši nivo saradnje.\nPredsednik Evropske džudo unije, Sergej Solovejčik, istakao je da je zadatak organizacije da ojača veze između pedeset jedne članice džudo federacije, tako da će od zaključivanja memoranduma o saradnji između Belorusije i Srbije imati koristi svi evropski džudo savezi:\n- Imamo mnogo zanimljivih programa koji se odnose i na vrhunski nivo ali i na masovne džudo akcije i popularizaciju. Sve te programe razvijamo u svakoj od pedeset jedne zemlje članica džudo unije, tako da je lepo kada se dve federacije samostalno dogovore da rade zajedno. To će pomoći u razvoju dečijeg sporta i povećati nivo kvaliteta rada trenera. Mislim da će se ova saradnja nastaviti za još mnogo godina koje dolaze.


Američki nosač aviona u Vijetnamu posle 43 godine\nAmerički nosač aviona "USS Karl Vinson" prilikom uplovaljavanja u vijetnamsku luku\nNosač aviona američke ratne mornarice posetio je vijetnamsku luku po prvi put nakon okončanja vijetnamskog rata 1975. godine.\nBrod “USS Karl Vinson” na nuklearni pogon usidren je u centralnom vijetnamskom lučkom gradu Da Nang, u okviru petodnevne posete.\nPoseta je usledila u vreme kada Kina, koja polaže pravo na većinu površine Južnokineskog mora, ojačava vojno prisustvo na arhipelagu Parasel. U Arhipelagu Spretlis, pomorskoj teritoriji na koju Vijetnam takođe polaže pravo, Kina je do sada izgradila sedam veštačkih ostrva sa svojim objektima,\n“Mislim da poseta broda “USS Karl Vinson” pokazuje našu posvećenost partnerstvu sa VIjetnamom i dramatičan napredak u izgradnji bilateralnih odnosa. Takođe, mislim da ova poseta pokazuje snažnu posvećenost Amerike indopacifičkom regionu. Dokle god bude postojao ovaj zajednički interes, koji će napredovati, SAD i Vijetnam deliće širok spektar interesovanja uključujući želju da održe mir, prosperitet, neometanu trgovinu i slobodu plovidbe od koje zavisi budućnost ekonomije regiona.”, izjavio je američki ambasador u Vijetnamu, Den Kritenbrink.\nNajavljeno je da će posada nosača, koja broji 6000 mornara, posetiti centar za pomoć osobama izloženim “narandžastom agensu”, toksičnoj mešavini herbicida korišćenoj tokom rata širom zemlje od strane vojske SAD, kao i jedno sirotište.”\nTakođe su najavljeni košarkaški i fudbalski mečevi sa lokalnim meštanima, a mornarički bend će održati koncert.\nIako je ovo prvi put da se američki nosač aviona usidrio u vijetnamskoj luci, zbog sve boljih veza dva bivša ljuta protivnika manji brodovi američke ratne mornarice sve su češći posetioci.


Deca bez roditelja iz Leskovca na besplatnom letovanju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Deca bez roditelja iz Leskovca na besplatnom letovanju\nDeca bez roditeljskog staranja iz Leskovca prvi put u životu videće more\nDeca bez roditelja iz Leskovca na besplatnom letovanju\nLeskovački Centar za socijalni rad organizuje besplatno letovanje za decu bez roditeljskog staranja koja se nalaze u porodičnom smeštaju, odnosno u hraniteljstvu, u dvadesetak leskovačkih porodica.\n0Piše: Danas Online 01. jula 2018. 18.45\nPrvi put u svome tek započetom, ponekad surovom, životu videće more 46 mališana, uglavnom osnovnoškolskog uzrasta iz Leskovca i okolnih leskovačkih varošica Vučje i Grdelica.\nTim stručnjaka leskovačkog Centra za socijalniu rad,na čijem je čelu direktor Boban Ilić, jedva je odabrao pedesetak dece koja će prvi put u životu krenuti na more,podeljeni u dve grupe a u aražmanu TA“Swim travel“ iz Leskovca. Deca će se ove godine odmarati desetak dana na grčkim plažama,a prva grupa kreće početkom prve radne sedmice,tekućeg,meseca jula. Odmor ove dece koštaće ovaj leskovački centar oko dva miliona dinara. Ovom prilikom obezbedjena je lekarska pratnja, par vaspitača i spasioca kao i učitelja škole plivanja… Sa ovom decom o svom trošku ide i jedan broj hranitelja,čija su deca iz redova osoba sa invaliditetom i traže poseban nadzor.\n„Srećni smo što ove godine, kao i predhodne, možemo da delimično usrećimo jedan broj dece iz hraniteljskih porodica da se prvi put druže zajedno na moru. Značajnu pomoć u ovome nam pruža nadležno republičko ministarstvo kao i lokalna samouprava grada Leskovca“, ističe u našem razgovoru Boban Ilić direktor leskovačkog Centra za socijalni rad.\nDa je ovaj centar ugledni primer dobre prakse u Srbiji potvrdjuje i nabavka moderne tehničke opreme uvrednosti od 5.485.492 dinara a radi unapredjenja procesa rada ustanove, kao i stvaranja preduslova za digitalizaciju i automatizaciju procesa rada centra.\n„Oprema se sastoji od 45 komada računara ALL-IN-ONE,poslednje generacije, zatim od 34 komada dvostranih skenera, 48 dvostranih štampača i dva komada Android-Notebook. Kompletna računarska oprema je sa kataloga bredniranog „HP“-proizvodjača“,ističe u našem razgovoru Boban Ilić direktor centra.\nNabavkom unificirane opreme Centar za socijalni rad u Leskovcu uštedeće dodatno na potrošnji kancelarijskog materijala, a uvopdjenjem softferskoig sistema „Integral“ dodfatno će zaoikružiti proces digitalizacije u ovom uglednom centru sa juga Srbije….\nKako pouzdano,eskluzivno, saznajemo leskovačkom Centru za socijalni rad predstoji značajna rekonstrukcija poslovnog prostora kojom će se znatno olakšati pristup osobama sa invaliditetom, a čime će ova ustanova potvrditi svoj liderski status medju istovetnim centrima u centralnom delu Srbije.\ncentar za socijalni rad, leskovacLeskovac


Realizovan seminar sa temom: „Dostignuća mladih u Srbiji – DMuS“\nU Centru za stručno usavršavanje Kruševac u periodu od 06 do 08.12.2019. godine realizuje se trodnevni seminar sa temom: „Dostignuća mladih u Srbiji – DMuS“ sa cilјem uvođenja inovativnih sadržaja u srednje stručne škole i gimnazije koji podstiču sticanje znanja i veština u oblasti preduzetništva, poslovanja i finansijske pismenosti, kao i povezivanja obrazovnog i poslovnog sektora sa cilјem primene teorijskih znanja u praksi.\nOsposobiti nastavnike za izvođenje klјučnih komponenti programa Dostignuća mladih u Srbiji: Učenička kompanija sa primenjenom ekonomijom, Socijalno preduzetništvo, Biznis etika i računarska simulacija TITAN (upravlјanje preduzećem).\nNastavnici pokreću program Učenička kompanija u svojim školama i omogućavaju učenicima iskustvo stvaranja, razvoja i zatvaranja kompanije u toku jedne školske godine.\nUčenici koji su uklјučeni u program Učenička kompanija imaju priliku da polažu ispit i steknu Pasoš preduzetničkih veština koji je ujedno i međunarodno priznat način sertifikacije znanja i veština koje učenici steknu kroz program Učenička kompanija.\nNastavnici i mentori iz poslovnog sveta spremaju učenike za takmičenja i događaje koje realizuje DMuS.\nOrganizator programa je Dostignuća mladih u Srbiji. Autor programa je Darko Radičanin, a realizatori su: Predrag Matović, Ana Velјković, Bratislav Vasić i Ksenija Milić.


Krivokapić - Cvijanović: Uklanjamo barijere za bolju saradnju zemalja regiona\nKrivokapić - Cvijanović: Uklanjamo barijere za bol...\nObjavljeno: 25.05.2021. • 08:22 Autor: Kabinet predsjednika Vlade\nPredsjednik Vlade Crne Gore prof. dr Zdravko Krivokapić, u okviru službene posjete BiH, sastao se sa predsjednicom Republike Srpske Željkom Cvijanović.\nPremijer Krivokapić je istakao da je cilj Crne Gore intenziviranje projekata iz domena saobraćajne infrastrukture sa zemljama regiona i u tom kontekstu ukazao na značaj izgradnje puta između Foče i Šćepan Polja, koji će dijelom finasirati Evropska unija. On je najavio pretvaranje četiri granična prelaza sa BiH u integralne prelaze. „Naš cilj je da uklanjamo barijere i da doprinosimo sve boljim odnosima u regionu“, istakao je premijer.\nPredsjednica Cvijanović upoznala je premijera Krivokapića sa političkom situacijom i postignućima tamošnje vlasti, te ukazala na značaj ukidanja putarine na dijelu saobraćajnice Meljine – Petijevići između Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nSagovornici su razmijenili mišljenje o aktuelnoj epidemiološkoj situaciji. U tom kontekstu, još jednom je ukazano na značaj regionalnog pristupa i saradnje, posebno u dijelu otvaranja granica što će značajno doprinijeti ekonomskom oporavku i uspješnosti predstojeće turističke sezone. Premijer Krivokapić i predsjednica Cvijanović naglasili su da pandemiju drže pod kontrolom.\nPremijer Krivokapić je poručio da je Crna Gora spremna za turističku sezonu i pozvao građane Republike Srpske da ljetuju u Crnoj Gori.\nZdravko Krivokapić Željka Cvijanović Republika Sprska\nSjutra ukidanje naplatne rampe na putu Meljine - Petijevići 10.05.2021.\nKrivokapić i Cvijanović ozvaničili ukidanje putarine na putu Herceg Novi - Trebinje 11.05.2021.


Sombor odao počast prvoj žrtvi NATO agresije na Srbiju, zastavniku Radovanu Mediću\nMedijska koalicija uputila Vladi Srbije predloge mera za pomoć medijima\nZoran Stojiljković, predsednik UGS "Nezavisnost": Dva moguća scenarija postpandemijske krize u ...\nJKP PROSTOR Sombor objavljivaće Listu imena prodavaca sa zelenih pijaca koji će dostavljati ...\nJavno komunalno preduzeće "Zelenilo": Počela sezona kosidbe u Somboru\nObaveštenje svim pčelarima: Suzbijanje štetnih insekata na usevima do kraja aprila - Zapadna ...\nsubota, mar 25 2017\n* Dan sećanja na žrtve NATO agresije u Somboru je obeležen polaganjem venaca na spomenik zastavniku Radovanu Mediću, prvoj žrtvi NATO agresije i na spomen obeležje žrtvama ratova 1990-1999. godine\nNa spomenik Radovanu Mediću cveće je položila porodica i delegacije: kolega jedinice kasarne u Batajnici kojoj je pripadao zastavnik Medić, pripadnici Prvog centra za obuku Vojske Srbije u Somboru, delegacija Grada Sombora, pripadnici Vojnog odseka Sombor, predstavnici gradske organizacije SUBNOR-a i prijatelji porodice Medić.\nOdajući počast žrtvama, zamenik gradonačelnice Antonio Ratković je apelovao za mir u čitavom svetu: - Na današnji dan pre 18 godina u Somboru je pala prva bomba NATO agresora i stradala prva žrtva, zastavnik Radovan Medić. Sećajući se svih žrtava i odajući im poštovanje mi ujedno i apelujemo da mir ovde i u celom svetu bude normalno stanje, a ne nešto za šta se neko, negde i sada bori - rekao je Ratković.\nPrilikom polaganja venaca u delegaciji Grada Sombora bili su: zamenik gradonačelnice Sombora Antonio Ratković, Mirko Strigić, član Gradskog veća za oblast ruralnog razvoja i pomoćnik gradonačelnice za ekonomsku oblast Mirko Bezbradica.\nDelegaciju Prvog centra za obuku Sombor činili su: potpukovnik Radovan Miladinović, kapetan dr Dubravko Marić i kapetan Milan Deheljan.\nDan sećanja na žrtve NATO agresora obeležen je i u kasarni Prvog centra za obuku VS Sombor.\nIzvor: Poslovi informisanja i odnosa sa javnošću SG Sombor / S. S.\nPročitano 1266 puta\nViše iz ove kategorije « Da se nikad ne zaboravi: 18 godina od početka NATO bombardovanja Srbije i sećanje na prvu žrtvu, zastavnika Radovana Medića na vojnom aerodromu somborskog Garnizona\tU toku Konkurs Opštine Apatin za finansiranje posebnog programa za razvoj sporta u opštini u periodu 2016-2020. »\nZoran Stojiljković, predsednik UGS "Nezavisnost": Dva moguća scenarija postpandemijske krize u Srbiji


OSSRB - Žreb za sva 4 SP 2021. u ponedeljak u Lozani\nXVII SP 2021. u konkurenciji kadetkinja, igračice do 18 godina (2004. i mlađe), odigraće se u Durangu, u Meksiku od 20. do 29. septembra. Plasman na SP iz Evrope ostvarili su Srbija, Rusija, Turska, Italija, Rumunija i Poljska.\nKadeti, igrači do 19 godina (2003. i mlađi), odigraće XVII SP 2021. u Teheranu, u Iranu od 24. avgusta do 2. septembra. Plasman na SP iz Evrope obezbedili su Italija, Češka, Poljska, Bugarska, Nemačka i Belgija.\nNa SP 2021. u kadetskoj konkurenciji igraće po 20 reprezentacija.\nSrbija i Turska, finalisti EP 2020, izborile su plasman na XXI SP 2021. u konkurenciji juniorki, igračice do 20 godina (2002. i mlađe), koje će se odigrati u Rpoterdamu u Holandiji i Kortrajku u Belgiji od 9. do 18. jula.\nPlasman na XXI SP 2021. u konkurenciji juniora, igrači do 21 godine (2001. i mlađi), izborili su Rusija i Italija, finalisti EP 2020. S obzirom da je Italija sa Bugarskom domaćin SP od 23. septembra do 3. oktobra, plasman iz Evrope je obezbedila i Belgija, trećeplasirana sa EP 2020.\nNa SP 2021. u juniorskoj konkurenciji igraće po 16 reprezentacija.


Paket za OPORAVAK Nemačke premašio sva OČEKIVANJA - biznis24.rs\nVodeće nemačke stranke dogovorile su paket mera vredan 130 milijardi evra, kojim će se pomoći privredi u izlasku iz krize izazvane pandemijom izazvanom širenjem koronavirusa.\nMilijarde evra će biti potrošene na pomoć industrijama koje su se našle u problemima, dodatno će biti finansirani oni krajevi u kojima je nezaposlenost narasla, a jednokratni bonus vredan 300 evra po detetu biće isplaćen s ostalim povlasticama koja se odnose na decu.To je izjavila je kacelarka Angela Merkel nakon maratonskih pregovora koji su trajali dva dana.Dogovoreno je i da će PDV biti smanjen sa 19 na 16 posto, a manja stopa sa 7 na 5 posto, objavila je agencija dpa, pozivajući se na dokument o odluci.Značajno će biti povećane subvencije za kupovinu automobila, ali samo onih na električni pogon. Iz ove mere su izostavljeni automobili koji koriste fosilna goriva.Izvor: SeebizUkupan iznos finansijskog paketa je uveliko premašio očekivanja javnosti. Pređašnji natpisi su govorili o tome da vladajući razmatraju paket ukupne vrednosti od 80 milijardi evra.\n“Paket · Beta/AP · biti · dodatno · dogovorile · evra · industrijama · izazvane · izazvanom · izlasku · koje · kojim · koronavirusa Foto · krize · mera · milijarde · milijardi · našle · Nemačke · pandemijom · pomoć · pomoći · potrošene · privredi · problemima · širenjem · stranke · Vodeće · vredan\nPoreska uprava započela prinudnu naplatu poreskih dugovanja frile ...\nPredsednik opet saopštio lepe vesti: Sa šestog mesta “skačemo ...\nRASTE KAO LUDA!!! Kikinda – PRESTONICA LUDAJE – proizv ...\nMožda je ovo poslednji čin korona virusa\nTurističke atrakcije u okolini Zrenjanina\nSlani bazeni opuštaju telo i um\nTraži se pedeset tehnoloških kompanija sa najbržim rastom\nVesić položio vence na spomenik Gav� ...\nPOPOVIĆ U REPUBLICI SRPSKOJ: SRBI NI ...\nU Vojvodini 362 nova slučaja korone, 83 u Novom Sadu\nOve godine menja se metodologija “brojanja” zaposlenih


Kvalitet nije bio sporan: Kumanu nešto drugo smetalo kod Pjanića\nNakon što se Miralem Pjanić preselio u Istanbul na jednogodišnju pozajmicu u Bešiktaš, “Mundo Deportivo” je otkrio zašto bosanskohercegovački reprezentativac nije imao veću ulogu u Barseloni.\nMiralem Pjanić je prije nekoliko dana predstavljen u Bešiktašu, a nakon samo jednog dana rekao je kako ga trener Barselone Ronald Kuman nije dovoljno poštovao u katalonskom klubu.\nPrema pisanju “Mundo Deportiva“, Kuman i dalje poštuje kvalitete Pjanića, međutim njegove karakteristike u igri i stil igre nisu se uklapali u koncepciju koju je zamislio holandski stručnjak. Tako španski mediji tvrde da Kuman nije imao problem u ličnom odnosu sa bosanskohercegovačkim igračem, već je razlog njegovog neigranja bio taktičke prirode.\nKuman je na toj poziciji zahtjevao igrača koji je sposoban da tokom meča vrši visok pritisak na polovini protivnika, te se zbog toga u tu koncepciju uklapa Frenki de Jong, više i od Pjanića i Serhija Busketsa.\nPrethodni članakVerstapen slavio pred domaćom publikom na prvoj trci u Holandiji nakon 36 godina\nNaredni članakPogba: “Veliki je plus za fudbalere kada mogu da treniraju sa velikim igračem”


Partner - Partner MKF i KfW potpisali novi ugovor o kreditu vrijedan 5 miliona eura.\nPartner MKF i KfW potpisali novi ugovor o kreditu vrijedan 5 miliona eura.\n04.06.2018 u 14:07\nPartner MKF i KfW potpisali novi ugovor o kreditu vrijedan 5 miliona eura za finansiranje mikro, malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini i mjere energijske efikasnosti.\nTuzla, 4. jun 2018. godine - Unutar okvira evropskog fonda za Bosnu i Hercegovinu, Partner MKF iz Tuzle i KfW potpisali su ugovor o kreditu od 5 miliona eura za kreditiranje mikro, malih i srednjih preduzeća za obrtni kapital i ulaganja. Od 5 miliona eura, 1 milion eura će se iskoristiti za finansiranje mjera energijske efikasnosti.\nZa dodatne informacije, molimo Vas da nas kontaktirate putem telefona na broj 061 505 830 ili putem elektronske pošte edisa.h@partner.ba\nOglas za prijem u radni odnos - Kreditni službenik opština Petrovo\nOglas za prijem u radni odnos - kreditni službenik opština Novi Grad


Tanjug 24. januara 2022. 14:29\nBEOGRAD – Direktor globalnog tržišta kapitala Evroklira, Sudip Čaterdži, rekao je nakon pitpisivanja ugovora o saradnji sa ministrom finansija Srbije Sinišom Malim da će on stvoriti veću likvidnost državnih hartija od vrednosti Srbije.\n„Izuzetno smo zadovoljni što krećemo u sledeću fazu saradnje sa Ministarstvom finasnija Srbije ka zajedničkom cilju da učinimo srpsko tržište hartija od vrednosti dostupnim na Evroklir platformi. Kroz ovu saradnju donosimo međunarodne standarde i elastičnost srpskom tržištu kapitala, što će nam omogućiti da stvorimo veću likvidnost, efikasniju troškovnu politiku i privučemo međunarodne investicije“, naglasio je Čaterdži.\nMinistarsrvo je saopštilo da je Evroklir banka istaknuti provajder post-trgovinskih transakcija koji olakšava saldiranje transakcija domaćih i međunarodnih hartija od vrednosti i čuva bezbednost preduzetih investicija, povežuje više od 2.000 tržišnih učesnika širom sveta i omogućava bezbedno i efikasno sprovođenje ovih transakcija.\nNapominje se da Evroklir banka duže od jedne decenije spada među kompanije s najvišim kreditnim rejtingom na finansijskom tržištu.\nOna podstiče razvoj otvorenog i efikasnog tržišta čija prednost je veliki broj međusobno povezanih klijenata.\nMinistarstvo ističe da klijenti Evroklira potiču iz 90 zemalja sveta, a da se saldiranja sprovode u više do 50 valuta, što govori o razgranatosti poslova ove mreže.\nNavodi se da, među klijente spadaju brokersko-dilerska društva, centralne banke, poslovne i investicione banke, investicioni menadžeri i veliki širok spektar emitenata hartija od vrednosti.\nImamo najjeftiniju struju-morace da poskupi, samo zavisi…\nTatjana Matić: Tržište hrane stabilno, dobra snabdevenost\nDanas počinje Svetski ekonomski forum u Davosu, u fokusu…


Edukativno predavanje za sanske pčelare - mojusk.ba\nUdruženje pčelara „Sana med“ iz Sanskog Mosta nastavilo je sa organizovanjem redovnih predavanja za ovdašnje pčelare, a ovoga puta predavanje je održao istaknuti stručnjak iz oblasti pčelarstva Slobodan Jevtić iz Srbije.\nKako bi sanski pčelari što spremnije dočekali radove koji će uslijediti na zazimljavanju pčelinjaka, Udruženje pčelara „Sana med“ nastavilo je sa organizovanjem edukativnih predavanja, koje je i ovaj put zbog aktualnosti tema i stručnosti predavača izazvalo veliki interes kod ovdašnjih pčelara. Predavanje je održao Slobodan Jevtić, vrsni poznavalac pčelarstva, s dugogodišnjim iskustvom u ovom poslu od preko pedeset godina.\nPrema riječima Asmira Lišančića, i pored teške godine članovi ovog udruženja su ostvarili dobre rezultate, a kvalitet sanaskog meda prepoznat je kako u domaćim tako i u regionalnim okvirima. Naime, članovi ovog udruženja u ovoj godini dobili su nekoliko vrijednih priznanja na renomiranim sajmovima, a do sada su osvojili osam zlatnih, šest srebrenih i pet bronzanih medalja za kvalitet meda. U sklopu predavanja održana je i prezentacija firme „Zlatni med“ iz Sanskog Mosta, koja se odnedavno bavi proizvodnjom pčelinjih pogačica, ali vrši otkup i prodaju svih proizvoda na bazi meda. Predstavnici pomenute firme su istakli da su otvoreni za svaki vid saradnje sa ovdašnjim pčelarima.


MEDIJSKI “KOSOVSKI MIT”\nProdužeci pregovora o statusu Kosova, pored osnovanih sumnji u izvesnost ishoda, na medijskom polju doveli su do zanimljive „evolucije“. Kada je pre bezmalo dve godine pregovarački proces bio otvaran, u većini domaćih medija preovladavala je gotovo pomirenost sa neminovnošću nastanka nove, druge albanske države na Balkanu od postojećeg UN protektorata, sve pod geslom da je to „realnost“. Većina inostranih medija, u ubeđenju da će pregovori biti tek rutinska stvar pošto se od Srbije nije očekivao odlučan otpor, zdušno je podržavala projekt nezavisnog Kosova.\nČak i kada se prvi put pojavila mogućnost da Moskva uloži veto u Savetu bezbednosti, ubeđivani smo – i skoro ubeđeni – da se to neće dogoditi i da će Rusi, „kao i uvek do tada“, ostaviti Srbe na cedilu... A kada se to nije desilo, govoreno nam je kako nam „odugovlačenje“ pregovora ne ide naruku jer, navodno, „koči evropske integracije“ i „šteti srpskoj zajednici na Kosovu“. Često se moglo čuti kako bi bilo strašno da nam „vrate Kosovo“ jer „mi ne bismo znali šta bismo sa dva miliona Albanaca“, pa nam tako „međunarodna zajednica zapravo čini uslugu jer neće dopustiti Srbiji da se vrati na Kosovo“. Laž ovog „argumenta“ je što niko ne govori o tome da Kosovo bude „obična autonomija“, već da se sačuva barem tapija na Kosovo ili neki elementi suvereniteta. Pokušavala se „prodati“ srpskoj javnosti ideja nezavisnog Kosova kao nešto što je u našem nacionalnom interesu, pa se čak koketiralo i sa politički korektnim šovinizmom – „ko želi da živi zajedno sa Albancima, da ih izdržavamo i slično...“.\nMEDIJSKI „FLEŠBEK“ DEVEDESETIH\nKada se ova medijska eristika pokazala nedovoljna i jalova da željena „realnost“ to stvarno i postane, dogodio se čudan obrt. U nedostatku drugih argumenata (budući da su svi pravni, politički, ekonomski i moralni na strani srpskog pregovaračkog tima), ponovo su se u medijima počeli pojavljivati glasovi koji su se trudili da nas podsećaju na tragične događaje sa kraja prošlog veka, oživljavajući iskrivljenu sliku o represiji i zločinu koji su Srbi, navodno, sprovodili nad albanskom populacijom na Kosmetu. Pokušaji patetičnog ponovnog nametanja neodržive slike o nedavnim događajima u funkciji „omekšavanja srpske javnosti“ više su nego simptomatični.\nTako se ponovo, u najstrašnijim bojama, slikaju srpski masovni zločini, a lideri OVK portretisani su gotovo uvek kao heroji, profesionalni vojnici bez ijedne mrlje na uniformi (1). Albanske paravojne formacije prikazuju se kao oslobodilačka gerila, a njihove odmazde nad srpskim i drugim nealbanskim civilima kao mestimični izlivi „razumljivog“ osvetničkog gneva zbog nepravde koja im je učinjena. Albanci se u medijima predstavljaju kao sekularni muslimani privrženi zapadnim vrednostima, sa tek sporadičnim vezama sa međunarodnim islamističkim terorizmom. Njihove masovne kriminalne aktivnosti su skoro „mladalački nestašluci“, pretnje misiji UN pravdaju se nestrpljivošću ili se minimiziraju, a odgovornost se prebacuje na srpsku stranu koja nije dovoljno „kooperativna“.\nSve je ovo već viđeno. Pritiscima međunarodnih sila da se nelegalnim i jednostranim putem nametne željeno rešenje svakako treba bar nekakvo moralno opravdanje za ovakav čin kojim će se legitimisati u svetu medija. Ne treba prevideti ni inerciju, nepoznavanje komplikovane kosovske realnosti i istorije, i uvreženost jednostranih slika koje su masovni mediji gotovo deceniju gradili povodom južne srpske pokrajine. Ista medijska slika koja je formirana nekad, krajem prošlog veka, makar i poljuljana, postoji i sada, jer se interesi onih koji su je kreirali nisu promenili.\nPrimetno je da su se opet pojavili i domaći glasovi potpuno saobrazni ovoj medijskoj slici, dok neki – ionako jasno interesno vezani za ovakvo prikazivanje stvarnosti – zapravo nikada nisu ni utihnuli. Da li je reč o stvarnom ubeđenju, posledici svesne i nesvesne uslovljenosti ovakvim prikazivanjima koji su implantirani uticajem globalnih medija i nevladinih organizacija, moralističkoj naivnosti, ili otuđenosti od vremena i prostora – nije lako razlučiti. Jasno je da ove crno-bele slike idu naruku ovom sasvim sigurno slabašnom i patetičnom pokušaju da se legitimiše nasilje nad jednom suverenom državom i međunarodno pravnim poretkom.\nU crno-beloj vizuri kosovski Albanci se prikazuju kao naše „crnje“ (2) – dobri, ali pomalo zaostali i zatupasti žitelji jedne balkanske regije, koji su ne samo konstantno bili žrtve predrasuda i teške represije, nego se i Srbija predstavlja kao društvo u kome su ksenofobija i mržnja prema njima u međuvremenu još i ojačali. Položaj Albanaca u Srbiji je bio isti ili gori nego položaj „crnja“ u nekada rasno podeljenoj Americi.\nDa bi se održala tako jednostrana i netačna slika, „negiraju“ se činjenice da su „crnje“ imale svoju pokrajinu sa državolikim atributima, svoj univerzitet i ogromna sredstva koja su se slivala preko fondova za razvoj nerazvijenih. Negira se i to da su Albanci decenijama etnički čistili Kosovo od Srba i ostalih nealbanaca. Tako se brojni istorijski fakti proglašavaju za „mitove“ koji ojačavaju srpsku mržnju i ksenofobiju, držeći je u zapećku modernosti i integrativnih procesa. Iz sećanja se izvlače medijski žestoko zlorabljene floskule o Miloševiću kao balkanskom tiraninu, „refrešuju“ se slike zločina, slučajevi hladnjača sa leševima i upire prstom u njihovo poricanje kao krunski dokaz bezosećajnosti i nesposobnosti većinske srpske populacije da se suoči sa prošlošću, sve sa patetičnim vapajem da je to nužnost koja treba da posluži duhovnom ozdravljenju budućih generacija koje, poput Godoa, nikako da dođu.\nŽelja za duhovnim ozdravljenjem i briga za budućnost novih naraštaja zaista su opravdane i sve bi to bilo dirljivo da je potkrepljeno činjenicama koje bi govorile u prilog tome. Ali kosovski problem i srpska svakodnevnica znatno su kompleksniji od crno-bele slike u kojoj su Albanci, „naše crnje“, prikazani kao dobri mali Hobiti, a srpski hegemonisti, mračni, neokajani ksenofobi, krivi za represiju i konflikt koji je doveo do međunarodnog protektorata u pokrajini. Ova slika zapravo, zamenjujući teze i prećutkujući brdo činjenica, robuje predrasudama koje su putem globalnih medija stekle.\nNije, recimo, „srpski mit“ kako su se Albanci doselili na Kosovo prešavši „preko granice (nekim još nerazjašnjenim čudom) i naselili se tu pored nas, pred našim očima, i 'nikom ništa'“ (3). Počeli su da pristižu sa prostora Albanije krajem 17. veka, da bi brojčano prvi put počeli dominiraju nakon Berlinskog kongresa 1878. godine, pretvarajući ovaj prostor u područje stalne nestabilnosti sa čime nijedna država nije umela da izađe na kraj – ni turska carevina, ni srpska država. Svesti kosovsku priču na srpsko-albanski spor kroz represiju prvih nad drugim potpuno je netačno. U vekovima pre srpskog integrisanja ove pokrajine u svoj državni prostor, šerijatom privilegovano albansko stanovništvo je, pored represije nad svim hrišćanima, stvaralo i konstantan haos istovernim, otomanskim vlastodršcima stalnim pobunama, pljačkanjima i uništavanjem administrativnog aparata, pretvarajući Kosovo u tamni vilajet.\nReći (ili priznati) da se posle balkanskih ratova smer represija samo obrnuo, a da su Srbi od potlačene raje postali tlačitelji previđa beskrajno mnogo. Sa srpskim ovladavanjem ovim prostorom došla je i moderna država, izgrađena su naselja i putevi, stvorena privredna infrastruktura od koje su koristi imali svi žitelji. Pa ipak, albansko stanovništvo nije prestalo da zadaje glavobolje državnim vlastima, koristeći svaku priliku za pobunu. Vrhunac je dostignut 1941. kada su dočekali nemačke naciste i italijanske fašiste kao „oslobodioce“ ne bi li, uz njihovu pomoć, oživeli vekovnu tradiciju bezvlašća i represije nad drugim narodima. Iste ustaničke tendencije pokazivali su i 1968 i 1981. godine u multunacionalnoj Jugoslaviji u kojoj je vladala ideologija „bratstva i jedinstva svih naroda i narodnosti“, iako su im Srbija i Jugoslavija bukvalno stvorile privredu, zdravstvo, školstvo (uključujući i Akademiju nauka) i podarile autonomiju sa kojom se nije mogla porediti gotovo nijedna nacionalna manjina u naprednim demokratskim državama.\nMIT O „ZLOM“ MILOŠEVIĆU – PONOVO\nPriče o represiji prema albanskim, „našim crnjama“, kao žrtvama svojevrsnog aparthejda, jesu propagandni fantazmi. Na njih su svi južnoslovenski narodi gledali sa svojevrsnim potcenjivanjem, uglavnom zbog njihove zatvorenosti, zaostalosti i pomanjkanja kulture, ali oni nigde – ni pravno, ni faktički – nisu bili stavljani u potčinjeni položaj. Predrasude su postojale, s vremenom više bojazan nego prezir, a mržnja je, čak i u periodima kada su eskalirala etnička osećanja, sasvim retko dobijala veći prostor. Reći da se kontinuirano zahtevalo od svakog Srbina da pokaže mržnju prema Šiptarima, i da ko nije negovao ovu mržnju, nije se ni u kom slučaju mogao nazvati pravim Srbinom (4) – krupna je neistina i teška podmetačina. Ona je bila daleko od stvarnosti čak i u najgorem periodu Miloševićevog režima uoči, tokom i nakon NATO vazdušnih udara. U Beogradu je sve vreme Miloševićeve vlasti i posle živelo oko 10.000 Albanaca kojima se ništa nije desilo svih ovih godina.\nPortretisanje Miloševića kao tiranina (koji je bio toliko lukav da prevari „međunarodnu pravdu“ tako što je umro (?!)), koji imao nameru da „se jednom za svagda razračuna sa ovim 'Šiptarima'“ (5) (termin koji navodno služi kao dokaz srpske mržnje prema Albancima, mada oni sami sebe tako nazivaju) i koji je skovao „fantastičan plan“ da „policija i vojska uz pomoć masovnih medija nekažnjeno diskriminišu i ponize kosovske Albance“ (6) još jedan su fantastičan „kosovski mit“.\nOvom autoritarnom aparatčiku, koji doduše jeste suzio obim pokrajinske autonomije i pojačao državnu, i samim tim i policijsku upravu nad Kosovom, nikada nije odgovarao sukob koji bi doveo do strane intervencije. U situaciji kada su Albanci bojkotovali državne institucije i stvorili paralelni sistem vlasti, njemu je odgovaralo da – ako već ne može da se premosti problem – zadrži status kvo beskrajno dugo. Ne zaboravimo da su sigurni poslanički mandati iz pokrajine znatno olakšavali ostanak njegove partijske strukture na vlasti. Nesposobnost države da Albance integriše i učini da postanu lojalni građani bila je očigledna. Međutim, podjednaku odgovornost snose i sami Albanci koji su najvećim delo tvrdoglavo sledili separatističku politiku. Ovo dvovlašće je gotovo deceniju funkcionisalo uz obostrano tolerisanje i saradnju Albanaca i često korumpirane srpske administracije. Bilo je pojava represije, poprilične zloupotrebe i samovolje na lokalnom nivou, koja je iz centra države bila zataškavana, ali nikada raspirivana i ohrabrivana. Proglasiti „za glavne krivce“ krvoprolića „Srbiju i Crnu Goru“ (7), premda je oružani ustanak albanske paravojske iznudio stranu protivpravnu vojnu intervenciju, znači održavati argumentaciju iz repertoara Džemija Šeja, portparola NATO tokom bombardovanja.\nAko su sve ove netačnosti koje se ponovo pojavljuju uslovljene predrasudama i globalno implantiranim stereotipima, prikazivanje stanja sadašnjeg srpskog društva spram Albanaca i Kosova novija je i ipak nešto originalnija pojava. Srbija svakako ne može reći da ima idealan odnos prema „drugom“, kao uostalom nijedno moderno društvo. Međutim, kada se uporedi iskustvo ljudi koji su otišli iz Srbije, kod njih se kao lajtmotiv pojavljuje stav da je srpsko društvo manje elitističko i socijalno rigidno od nekih toliko hvaljenih zapadnih društava. Kada se tome doda poluvekovno iskustvo komunističke indoktrinacije, pa tragičan slom sistema-ideologije-države kroz sukobe, ratove i socijalni sunovrat, onda je nivo ksenofobije izuzetno nizak. Na kraju, imamo i deceniju neviđene medijske satanizacije Srbije u kojoj smo bili obasipani ogromnom količinom mržnje i predrasuda kako globalno, tako i iz „regiona“. Dovoljno je prisetiti se kako smo u jednom trenutku bili ne „čiča Tome“, već parije međunarodnog poretka, ozloglašeniji od najozloglašenijih, i u dualističkoj vizuri globalnog sela, crnji od najcrnjih „crnja“.\nPravo je čudo da istraživanja međuetničkih odnosa i postojanja stepena ksenofobije pokazuju ne samo da su oni u Srbiji u okvirima evropskog proseka, već i znatno niži. Zašto se niko ne zapita koliki je stepen ksenofobije kosovskih Albanaca ne samo u procentima koje daju upitnici za istraživanje mnjenja, već u političkoj ravni kada su sve druge etničke zajednice na prostoru Kosova (ne samo srpska), i pored stranog vojnog prisustva, bukvalno saterane u geto?\nI ko je onda „crnja“ na Kosovu, a ko sprovodi „aparthejd“ i etnički čisti jedan prostor, zagovarajući separatizam, dok mu u isti mah matična država nudi, pored ogromne količine sopstvenih prenetih nadležnosti, sve uslove za zajednički život i integraciju, uprkos svim lošim iskustvima i nepoverenju? I zašto je onda bitno što se izvestan broj srpskih ispitanika negativno odnosi prema kineskim trgovcima, da nije oduševljen da bude blizak sa obolelim od HIV-a ili „seksualnim manjinama“ kada je ista pojava, uprkos konstantnom „teroru političke korektnosti“, široko prisutna i u samoj EU. O „toleranciji“ unutar SAD, pogotovo nakon 11. septembra i Patriot Act -a, da ne govorimo. Ili ćemo širu sliku stvarnosti da ignorišemo, poričemo i skrivamo se iza njenog engleskog prevoda denial , misleći da nas to automatski inauguriše u „prosvetljenu“, moralnu populaciju, ne uviđajući da nam ova tuđica služi za prećutkivanje fakata i podupiranje novokomponovanih, interesom konstruisanih medijskih „kosovskih mitova“. Tako se oni koji Srbe optužuju kao „mitomane“ pokazuju kao tvorci najgorih medijskih mitova koji o Srbima promovišu rasističke predrasude kakve ovde nisu viđene od Drugog svetskog rata.\nSužavanjem slike stvarnosti, poricanjem (denial) njene kompleksnosti i pervertiranjem ne može se doprineti dobru žiteljima Srbije (uključujući tu i Kosovo), a da ne govorimo o dobrobiti budućih generacija. Poricanje decenija etničkog čišćenja na Kosovu, bombardovanja i egzodusa Srba i ostalih nealbanaca predstavlja ozbiljan perceptivni, ali i psihološki problem. Ako već imaju averziju prema žrtvama iz sopstvenog naroda jer je to „politički nekorektno“, mogli bi da se sete i onih koji su stradali od albanskog terora, a nisu ni Srbi. Mi verujemo – kao što neko reče – da sve žrtve i patnje zaslužuju sećanje, pa makar bile i srpske. Stoga, oni koji i dalje veruju u takve „mitove“, pa i sami učestvuju u medijskoj mitomaniji koja je uvek nepogrešivo na štetu sopstvenog naroda, neka se prvo zapitaju zašto ta njihova manihejska i moralistička slika liči na onu koju su kreirali globalna sila i interesi, pa neka se tek onda pozabave savešću. Da bi se izašlo iz „stanja poricanja“, potrebno je suočiti se sa sopstvenom savešću, pa tek onda upirati prstom u tuđu.\n1. Vidi Finegan Vilijem, „Odbrojavanje“, The New Yorker, prevedeno na www.nspm.org.yu\n2. Vladimir Arsenijević, „Naši crnci, naši neprijatelji“, Die Ziet , br.39, preneto na www.nspm.org.yu


Guvernerka NBS: Inflacija 7,9 odsto ili malo iznad, ali krajem godine pada na 3,5 do četiri odsto!\nPored cene nafte, na međunarodnim berzama visok rast beleže i cene gasa i električne energije, istakla je Jorgovanka Tabaković\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je danas da se, prema novoj projekciji, očekuje da se međugodišnja inflacija još tokom prvog tromesečja ove godine kreće oko decembarskog nivoa od 7,9 odsto ili blago iznad njega, a da zatim od drugog tromesečja opada i krajem godine se nađe u rasponu od 3,5 do četiri odsto.\nOna je na predstavljanju februarskog izveštaja o inflaciji navela da su svetsku ekonomiju u prethodnom periodu obeležili geopolitičke tenzije, produbljivanje energetske krize i nastavak rasta troškovnih pritisaka na globalnom nivou.\nVeće cene nafte, gasa, struje...\n- Pored toga, suočeni smo s produženim trajanjem problema u globalnim lancima snabdevanja i širenjem omikron soja virusa korona, na koje su vodeće svetske ekonomije različito reagovale, a što je sve zajedno dovelo do dodatnog nesklada između ponude i tražnje i novih inflatornih pritisaka na globalnom nivou - rekla je ona.\nNavela je da su u svetu naročito porasle cene energenata i hrane, s tim što, za razliku od ranijih kriza, pored cene nafte, na međunarodnim berzama visok rast beleže i cene gasa i električne energije.\nPala plata u BiH: Inflacija pojela decembarsku zaradu\nInflacija u Britaniji se popela na 5,5 odsto u januaru\nHleb, meso, benzin… Vlada "zakucala“ neke cene, šta još može da se uradi da "preživimo" inflaciju\nGlobalni rast troškovnih pritisaka i širenje omikron soja virusa korona kod naših najvećih spoljnotrgovinskih partnera za posledicu su imali ne samo reviziju projekcija inflacije naviše, već i usporavanje ekonomske aktivnosti i revizije naniže projekcija rasta bruto domaćeg proizvoda.\n- Uprkos nepovoljnim okolnostima u međunarodnom okruženju, Narodna banka Srbije zadržala je projekciju realnog rasta bruto domaćeg proizvoda Srbije za ovu i naredne godine iz novembra. I u 2022. godini u srednjem roku očekujemo rast BDP-a u rasponu od četiri do pet odsto pri čemu centralna projekcija u svim godinama iznosi 4,5 odsto - rekla je Tabakovićeva.\nPrema njenim rečima, NBS ukupne rizike, simetrične i rizike iz međunarodnog okruženja, ocenjuje kao izraženije naniže, dok domaće rizike, u šta se pre svega ubrajaju državne investicije i sve bolji rezultati u privlačenju stranih direktnih investicija, kao izraženije naviše.\nRast BDP-a 6,9 odsto\nPored toga, ostvarenje projekcije u 2022. godini biće olakšano i zbog toga što u godinu ulazimo sa odličnim prenetim tendencijama iz poslednjeg tromesečja prethodne godine, tokom kojeg je Srbija, uprkos usporavanju ekonomije zone evra, zabeležila realni rast BDP od 6,9 odsto međugodišnje, odnosno desezonirani rast od 1,6 odsto u odnosu na treće tromesečje.\nTome je u velikoj meri doprineo rekordan nivo državnih investicija, ali i stranih direktnih investicija, čiji je priliv u 2021. godini dostigao 3,9 milijardi evra i time nadmašio do sada najbolji rezultat iz pretpandemijske 2019. godine.\n- Tokom prethodnih nekoliko nedelja imali smo priliku da vidimo da je, suprotno ranijim očekivanjima tržišnih učesnika, medugodišnja inflacija u većini razvijenih zemalja, kao i ekonomija u usponu dodatno povećana - rekla je guvernerka NBS.\nInflacija u zoni evra povećana sa pet odsto u decembru na 5,1 odsto u januaru ove godine, pri čemu je u pojedinim članicama zone evra inflacija dostigla dvocifrene nivoe.\nIako to na prvi pogled ne potvrđuje ocene vodećih centralnih banaka o privremenosti aktuelne inflacije, treba imati u vidu da je u većini zemalja inflacija i dalje u velikoj meri vođena rastom cena energenata i hrane.\nTakođe, ima zemalja koje se suočavaju i s visokom baznom inflacijom, što zbog jačanja deprecijacijskih pritisaka na njihove nacionalne valute, što zbog pregrejanosti njihovih ekonomija još od perioda pre pandemije.\nOna je rekla da inflaciju u Srbiji trenutno opredeljuje rast cena energenata i hrane, kao i da je reč o faktorima na strani ponude na koje mere monetarne politike imaju mali ili gotovo nikakav uticaj.\n- Tako NBS ne može da smanji svetsku cenu nafte ili drugih energenata, niti može da utiče na cene svih onih poljoprivrednih proizvoda koji spadaju u berzansku robu. Ono što NBS može i što čini jeste da sprečava da se efekti ovih viših cena preko inflacionih očekivanja preliju na cene ostalih proizvoda i usluga u većoj meri - rekla je ona.\nVlada produžila uredbu o ograničenju cene goriva\ninflacija u Srbiji NBS Jorgovanka Tabaković rast inflacije cene energenata cene gasa uvozna inflacija\nDobra vest za sve koji idu na EXIT: Specijalni noćni vozovi na relaciji Beograd-Novi Sad\nNarod želi političare koji izgovaraju naglas ono što ljudi misle: Francuska komedija „Zauvek zajedno“ u bioskopima (FOTO/VIDEO)


Obamina popularnost u padu\nPredsednik Obama govori o Ukrajini u ružičnjaku Bele kuće, 20. marta 2014.\nObamina popularnost je prema rezultatima nekoliko ispitivanja javnog mnjenja pala na najniži nivo do sada, što bi moglo da ima direktan uticaj na kongresne izbore u novembru.\nNačin na koji predsednik Barak Obama reaguje na krizu u Ukrajini će bez sumnje imati efekta na to kako javnost ocenjuje njegovo rešavanje ključnih problema američke spoljne politike. Obamina popularnost je prema rezultatima nekoliko ispitivanja javnog mnjenja pala na najniži nivo do sada, što bi moglo da ima direktan uticaj na kongresne izbore u novembru.\nDok Rusija ojačava poziciju na Krimu preuzimajući kontrolu nad ukrajinskom mornaričkom bazom, Barak Obama se susreće sa najtežim spoljnopolitičkim testom od kada je preuzeo dužnost predsednika.\n“Sjedinjene Države stoje uz narod Ukrajine i njihovo pravo da odlučuju o sopstvenoj sudbini”.\nKao i svi predsednici, Obama rešava ogroman broj problema u isto vreme.\nŠto se tiče ekonomije, predsednik je nedavno potpisao izvršnu uredbu kojom se povećava broj radnika koji su kvalifikovani da primaju platu za prekovremeni rad.\nKada se radi o spoljnoj politici, među onima koji su nedavno posetili Belu kuću našli su se palestinski predsednik i premijer Irske.\n“Ima malo zemalja na svetu, gde je su veze između ljudi toliko jake”, poručio je tom prilikom Obama.\nPredsednik je takođe iskoristio vreme da promoviše svoj novi zakon o zdravstvenoj zaštiti među mladim ljudima, tako što se pojavio se u humorističkoj emisiji na internetu, koja je emitovana na Jutjubu.\n“Kakav je osećaj biti poslednji crni predsednik?”, pitao je Obamu komičar Zak Galifanakis.\n“A kakav je osećaj da vam je ovo poslednji put da razgovarate sa predsednikom”?, uzvratio je Obama.\nKriza u Ukrajini došla je u momentu kada je popularnost predsednika Obame pala na najniži nivo do sada, kaže Kerol Doerti iz centra za istraživanje Pju.\n“U najboljem slučaju oko 40 odsto građana je zadovoljno njegovim radom, što nije dobar znak za predsednika u šestoj godini predsedavanja, koji želi da osvoji mesta u Kongresu”.\nAmerički predsednik je takođe pod pritiskom republikanaca iz Kongresa koji žele čvršći stav prema Rusiji, poput senatora iz Tenesija - Boba Korkera.\n“Ovo je odlučujući momenat za nas i Evropu i moramo da budemo jaki”.\nKritike dolaze i od republikAnaca koji će se možda kandidovati za Obamin položaj 2016. godine, kao što je senator iz države Florida - Marko Rubio.\n“Ne možemo da ignorišemo činjenicu da nas je pogrešna spoljna politika u poslednjih nekoliko godina dovela do ovoga gde se sada nalazimo, jer imamo predsednika koji veruje da može da rešava globalna pitanja samo snagom svoje ličnosti”.\nSpecijalni kongresni izbori u Floridi doneli su pobedu republikancima, što je podstaklo nova strahovanja među demokratama da će predsednikova nepopularnost negativno uticati na njih u novembru. Analitičar Džon Fortije kaže:\n“To je oblast za koju predsednici brinu, a brinu zbog kongresnih izbora i toga da bi njihova popularnost mogla da utiče na stranku i da na kraju ugrozi njegovu većinu u Kongresu”.\nVećina stručnjaka predviđa da će republikanci zadržati većinu u Predstavničkom domu, a da će demokrate imati težak zadatak da sačuvaju višak mesta u Senatu.\nObama se nada da će uspeti da izbegne istorijski trend prema kojem predsednici tokom drugog mandata na kongresnim izborima obično izgube kongresna mesta.


Vučić: Obraćanje ministarke pravde u SB UN početak razmatranja Vokerove uloge\nBeta 11. maja 2017. 20:30\nPremijer i izabrani predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je dana da će obraćanje ministarke pravde Srbije Nele Kuburović pred Savetom bezbednosti UN u Njujorku naredne nedelje biti „tek početak“ razmatranja uloge Vilijema Vokera i posledica njegovog izveštaja pred medjunarodnim forumima.\nVučić je za Radio-televiziju Srbije rekao da će Srbija u narednom periodu razmotriti sve pravne mogućnosti kako bi postavila pitanje legitimiteta i legaliteta odluka koje su donošene na osnovu izveštaja Vilijema Vokera.\nOn je ocenio da su odluke o agresiji NATO na Saveznu Republiku Jugoslaviju 1999. godine i o priznanju nezavisnosti Kosova 2008. godine „dve strašne posledice“ rada bivšeg šefa Verifikacione misije OEBS-a na Kosovu i Metohiji Vilijema Vokera.\n„Videćemo i kolika je šteta Srbiji naneta na takav način, kako materijalna, tako i u životima ljudi. Neko za to mora da bude kriv, neko mora da odgovara, a da li ćemo na to da čekamo godinu ili deset, potpuno je svejedno. Uveren sam da će u budućnosti biti prilika da nešto dobijemo zauzvrat što će moći koliko toliko da zaceli naše veoma teške rane koje su nastale na osnovu stravičnih laži“, rekao je premijer.\nKako je ocenio, Voker je poslednjom izjavom u kojoj je podržao ujedinjenje svih Albanaca na Balkanu, „razjasnio“ svoju ulogu „nekadašnjeg šefa CIA koji je doveden za šefa Verifikacione misije OEBS-a na Kosovu i Metohiji“.\n„OEBS je doveo čoveka koji je imao jasne planove stvaranja velikoalbanske države i koji se služio neistinama, lažima i falsifikatima da bi se taj politički cilj ostvario. Danas je to posle ove njegove izjave potpuno jasno. I nije pitanje da li je on danas penzioner ili nije, on je ovim pokazao šta je bio pre 20 godina“, kazao je Vučić.\nVučić je dodao da je na osnovu Vokerove odluke doneta „direktna odluka o agresiji i napadu na SRJ, pre svega na Srbiju, manjim delom na Crnu Goru, i istovremeno kao posledica rezultata agresije, u 2008. godini odluka o priznanju takozvane nezavisnosti Kosova od velikog broja zemalja u svetu“.


M. D. 6. septembra 2016. 10:51\nPrema pisanju sajta Deadline, posle šest minuta ovacija, Gibson i glumci Endrju Garfild, Vins Von, Hugo Viving, Tereza Palmer i Luk Brejsi izašli su pred publiku.\n“Hacksaw Ridge” oslikava stvarni život Dezmonda T. Dosa, pacifistu koji se pozvao na prigovor savesti i uprkos tome što nije nosio oružje, uspeo da spasi 75 vojnika u Bici na Okinavi bez ijednog ispaljenog metka.\n“Znao je u srcu, u samoj srži svog bića, da ne treba da uzme drugom čoveku život”, rekao je Garfild na konferenciji za novinare.\n“Hacksaw Ridge” predstavlja visok ulog za Gibsona i reditelj se u Veneciji potrudio da ne izazove bilo kakve kontroverze. Zato je izbegao odgovor na pitanje da li film sa protagonistom koji mrzi oružje zapravo predstavlja odgovor na debatu o kontroli naoružanja u SAD.\n“Čovek koji odbija da dodirne oružje i učini nešto mnogo veće od ubijanja u ratu ima visoke standarde življenja. Morate da volite takvog ratnika i ukažete mu čast u filmu. Nadam se da je ovaj film u tome uspeo”, rekao je Gibson, a prenose mediji.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 28.Nov.2020, 14:38\nBožići post počeo je za Srpsku pravoslavnu crkvu, Rusku pravoslavnu crkvu, Jerusalimsku patrijaršiju i Svetu Goru.\nPost, koji traje 40 dana, uveden je po uzoru na Hrista koji je 40 dana proveo u pustinji u postu i molitvi, i u Starom zavetu dao zapovest Jevrejima >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << da poste jer će i "njegovi učenici postiti".\nStarešina Crkve Stevog Đorđa na Bežaniji Vladimir Levićanin kaže za Tanjug da je pravilo posta isto kao i do sada, te dodaje da post ima blagotvorna dejstva na organizam i zdravlje ljudi.\nNutricionistkinja Tanja Bakrač pre nekoliko dana rekla je za RTS da post podrazumeva izostavljanje namirnica životinjskog porekla i treba da bude raznovrstan, odnosno da je važno da se vodi računa da se unosi dovoljno nutrijenata, belančevina, masti i ugljenih-hidrata.\nOna je dodala da tokom posta može doći do manjka vitamina D , u organizmu, jer se ne konzumiraju mlečni proizvodi, pa je potrebno jesti ribu ili uzimati suplemente tog vitamina.\nUz vitamin D, važni su i vitamin B12 i vitamin C .


Policija u Crnoj Gori uhapsila Beograđanina i nastala je DRAMA U KOJU JE NA KRAJU UPLETENA I SRPSKA AMBASADA - Informer\nOn je tražio da u tužilaštvo dođe neko iz ambasade Srbije kako bi bio siguran da će tužilac konstatovati povrede, preneo je portal CDM.\nIz srpske ambasade Danu je nezvanično saopšteno da su pozvani u tužilaštvo tim povodom, ali da ne mogu da iznose detalje jer im je predočeno da se radi o predmetu sa oznakom tajnosti.\nOsumnjičeni je u četvrtak oko 21.00 bio i u Urgentnom centru gde je lekar sačinio izveštaj, a, prema nezvaničnim saznanjima Dana, imao je povrede ispod očiju u vidu podliva.\nU tekstu se dodaje da je policija dobila dojavu da se ispred zgrade u blizini Vezirovog mosta, u kojoj živi osoba za koju se veruje da je bila meta, nalazi sumnjivo lice.\nPripadnici specijalnog tima su odmah došli i legitimisali mlađu osobu koja je kod sebe imala dokumenta na ime S. V.\nTorbica mu je oduzeta i pronađen je pištolj bez fabričkog broja, a nekoliko minuta kasnije tuda je prošao i mladić koji je navodno trebalo da bude likvidiran.\nCrna Gora beograđanin Cetinje hapšenje\nĐORĐE DAVID PROGOVORILA O SUKOBU SA MILIJEM: On je kao GUŠTER, stvarno me je POGODILO, ZAPLAKAO SAM...


Vesti online / Srpski informativni portal / Studenti FPN: Pridružujemo se protestima\nStudenti FPN saopštili su da se "pridružuju protestima protiv vlasti koja je ukaljala sve ono o čemu ih profesori, asistenti i saradnici uče na fakultetu".\n"Smatramo da je trenutna vlast urušila ne samo institucije, slobodu, građanska prava, prava na informisanost i slobodu medija, demokratiju, već prvenstveno i fakultete kao temelje visokog obrazovanja. Ono što mi slušamo na Fakultetu političkih nauka o državnoj upravi, principu podele vlasti, slobodi i suverenosti naroda se kosi sa svime što ovakva vladavina daje za primer", naveli su oni i dodali da pozivaju i studente ostalih fakulteta da im se priključe.\nStudenti FPN istakli su i da su "ponosni na svoje profesore, asistente i saradnike koji su podržali proteste i koji su time dokazali da se bore i za njihovu budućnost" i najavili okupljanje u subotu, 2. februara u 15:30h kod glavnog ulaza Fakulteta političkih nauka, odakle će prošetati do Studentskog trga, gde će se pridružiti protestu".\nNjima su se ubrzo pridružili i studenti FON-a, koji su saopštili da su "odlučni da se bore protiv nasilja, urušavanja demokratije i ukidanja osnovnih društvenih prava i sloboda", te da "žele da stanu u odbranu časti svog fakulteta i pokažu da "ni Fonovci ne ćute".\n"Svesni pritisaka i zastrašivanja sa kojima su suočeni svi zaposleni u državnim institucijama, kao i profesori fakulteta, ne isključujući pritom FON, pružamo podršku delu akademske zajednice koji se već priključio građanima, a posebno hrabrim pojedincima sa našeg fakulteta", navodi se u saopštenju, koje su studenti potpisali.\nOni su u nastavku saopštenja naveli i da smatraju da je "obaveza svakog odgovornog građanina, a naročito akademskog, da stane uz svoje sugrađane i svojim primerom ohrabri ostatak društva da se suprotstavi kršenju zakona".\n"U težnji da pobedimo ćutanje i apatiju i da se svojim doprinosom priključimo akademskoj zajednici koja pruža podršku građanima, ovim putem želimo da podstaknemo nastavni kadar Fakulteta organizacionih nauka i svoje profesore da nam se u tom cilju pridruže", istakli su studenti.


U Sarajevu potpisan sporazum o donaciji sredstava Zenici\nU Sarajevu su danas potpisani sporazumi o finansiranju Projekta prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda u Zenici. Njegova realizacija biće omogućena donacijom Vlade Švicarske vrijednom 4,75 miliona eura.\nMinistar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda sporazume je potpisao sa direktorom ureda Razvojne banke Savezne Republike Njemačke u Sarajevu Matijasom Šmit-Rozenom (Matthias Schmidt-Rosen) i ambasadoricom Švicarske u BiH Andreom Rauber-Sakser (Andrea Rauber-Saxer), te gradonačelnikom Zenice Fuadom Kasumovićem.\n“Provođenjem ovog projekta biće poboljšani uslovi života građana Zenice, a važna je i zaštita okoliša, pogotovo rijeke Bosne i njenih pritoka u gradu”, rekla je ambasadorica Rauber-Sakser.\nMinistar Bevanda je naglasio da će realizacijom ovog projekta biti osigurana potpuna razdvojenost gradskih otpadnih voda i industrijskih otpadnih voda, i to razdvajanjem gradske kanalizacione mreže od kanalizacione mreže kompleksa ArcelorMittal i Rudnika mrkog uglja Zenica.


ponedeljak, 26. februar 2018. 15:10h\nU okviru predstavljanja na sajmu održane su kratke prezentacije na štandovima TOO Zrenjanin i TOO Kovačica gde su emitovali kratki film o projektu Pančevo.MOJKraj.rs\nDa bi projekat bio predstavljen i promovisan na najbolji način, organizovan je nastup na ovoj najznačajnijoj sajamskoj manifestaciji u oblasti turizma u regionu. Na sajmu su predstavlјeni cilјevi i očekivani rezultati projekta, kao i projektne aktivnosti.\nTokom sajma na štandu su bili predstavnici svih partnera koji realizuju ovaj projekat, Pokret gorana i centar volontera iz Pančeva, Privredna komora Srbije - Regionalna privredna komora Južnobanatskog upravnog okruga, Asocijacija „Miltonija“ iz Temišvara i Asocijacija za promociju turizma i razvoj iz Temišvara.\nU okviru tog predstavljanja na sajmu održane su kratke prezentacije na štandovima TOO Zrenjanin i TOO Kovačica gde su emitovali kratki film o projektu, urađen za potrebe sajamskog nastupa i promovisan propagandni materijal, posebno urađen za ovu priliku na srpskom i na engleskom jeziku, kao i ostale promotivne materijale koji su do sad realizovani u vidu brošura, lifleta i mapa.\nPosete štandu su bile tokom celog sajma i na taj način je dat pun doprinos promociji projekta.


► Tramp: SAD imaju novi brzi test za koronavirus, rezultat za pet minuta\n31.03.2020 | 08:12h ► 08:49h Vašington\nGovoreći u Beloj kući tokom konferencije za štampu, predsednik je otvorio kutiju kompanije "Abot" (Abbott Laboratories) i novinarima pokazao novi brzi test.\n"Abotova" "kaseta za testiranje" uklapa se u prenosivi uređaj kompanije "ID NOW", koji se koristi u bolnicama, klinikama i lekarskim ordinacijama. Kompanija "Abot" je saopštila da će sledeće nedelje novi test dati probranim zdravstvenim ustanovama hitne medicine.\nNekolio dana pre Trampove objave novog kompleta za brzi test firme "Abot" ta kompanija je rekla da joj je Uprava SAD za hranu i lekove dala hitno odobrenje da proizvodi "test na bazi uložaka" (cartridge). Ta kompanija kaže da njen test daje negativan rezultat za 13 minuta kada virus ne bude otkriven.\nSjedinjene Države nedeljama pokušavaju da povećaju testiranje na koronavirus posle niza problema s prvobitnim testom koji je dizajnirala državna služba. Dok SAD po testiranju zaostaju za drugim zemljama, dnevni kapacitet testiranja ipak raste, jer je testove razvilo više proizvođača dijagnostike i velikih laboratorija.\nPre odobrenja datog "Abotu", vlasti su u protekloj nedelji odobrile druga dva brza testa.\nMeđutim, ukazala je agencija AP, nije jasno da li ta brojka predstavlja broj testiranih pacijenata ili obrađenih uzoraka. Sa više od 330 miliona stanovnnika, jedan milion testiranih pacijenata bi predstavljao otprilike jednu trećinu jednog procenta ukupnog broja građana SAD.\nZdravstveni stručnjaci kažu da bi u SAD trebalo testirati 100.000 do 150.000 ljudi dnevno da bi se virus pratio i zauzdalo njegovo širenje, ali laboratorije izveštavaju da zasad testiraju oko 80.000 do 90.000 pacijenata dnevno.\nSAD su sada vodeće u svetu po broju infekcija, sa više od 143.000 potvrđenih slučajeva koje je zabeležio Centar za sistemsku nauku i inženjerstvo Univerziteta "Džons Hopkins". Oko polovine potvrđenih slučajeva, odnosno Više od 73.000 je u Njujorku i Nju Džersiju.\nTramp je ponovio da treba praktikovati "društveno distanciranje" radi sprečavanja širenja zaraze i napomenuo da se mere njegove administracije, koje je produžio do aprila, neće mnogo promeniti u suštini, iako će se "možda malo zaoštriti", a dodao je da ostaje ograničenje putovanja u strane zemlje.\nTramp je u nedelju produžio savezne smernice o "društvenom distanciranju" do 30. aprila, dok je ranije predvideo da one neće biti potrebne već od 10. aprila.\n"Ekonomija je broj dva, moj fokus je spasavanje života ljudi", rekao je noćas predsednik.\nTramp se na konferenciji za štampu verbalno sukobio s reporterom TV CNN jer mu je, kako je ocenio, postavio "gadno, podlo pitanje" o njegovom umanjivanju opasnosti od korona virusa pre no što je pandemija stigla u SAD. Predsednik je rekao da tada "nije hteo da izazove paniku" i da je sada "veoma ponosan na aktivnost radne grupe Bele kuće za koronavirus".\nSAD će poslati Italiji medicinsku opremu vrednu 100 miliona dolara\nPredsednik Donald Tramp je najavio da će Sjedinjene Američke Države poslati Italiji višak medicinske opreme u vrednosti oko 100 miliona dolara, ali i drugim evropskim državama kako bi im pomogle u borbi protiv novog koronavirusa.\nTramp je na brifingu o korona virusu rekao da je juče razgovarao telefonom sa italijanskim premijerom Đuzepeom Kontijem.\nOn je rekao da će američke kompanije povećati proizvodnju respiratora, a da će višak poslati u Italiju, Francusku, Španiju i druge zemlje koje su teško pogođene epidemijom.


Zakotrljamo kugle zajedno\nSportski savez grada Subotice i Gradsko udruženje za pomoć osobama sa autizmom organizovali su druženje subotičkih sportista sa osoba sa autizmom i njihovim prijateljima u akciji "zakotrljajmo kugle zajedno". Zahvaljujući Jumanji bowling centru koji je ustupio staze za kuglanje druženje je održano u petak 29. novembra.\nSportskom danu prisustvovali su i čelnici Sportskog Saveza Srbije, predsednik Davor Štefanek istakao je zadovoljstvo organizacije ovakvih manifestacija - Sportski savez Srbije će uvek podržavati ovakve akcije. Cilj je da se što više dece uključi u sport, ovoj deci izuzetno znači druženje sa sportistima. Treba napraviti i jedan zajednički sastanak sa predstavnicima klubova u svakom mestu, jer sva deca imaju pravo da dolaze na treninge i da se bave sportom u skladu sa svojim mogućnostima. Decu treba podržati, dati im prostor za treninge, da svi budu deo jednog zdravog života, a toga nema bez sale i treninga. Na nama, koji vodimo sport u Srbiji, je da im obezbedimo što bolje uslove.\nSuzana Skenderović iz Gradskog udruženja za pomoć osobama sa autizmom jedna je od organizatora ovog sportskog događaja - Ovo je sjajna akcija koja je izašla iz jednog razgovora da uključimo sportiste u priču, da pokažemo da deca sa autizmom i drugim smetnjama u razvoju mogu da se uključe u razne sportove. Naša deca nisu diskriminisana, ali nisu dovoljno uključena u razvoj što se sporta tiče. Hvala Sportskom savezu Srbije i Sportskom savezu Subotice i svim sportistima koji su došli. Pokušavamo da uključimo decu u razne sportove, u skladu sa mogućnostima, ili da napravimo jednu ustaljenu aktivnost koja bi se dešavala. Jedna aktivnost nedeljno jeste nešto, ali nije dovoljno za našu decu. Ujedno, kroz ovakve aktivnosti radimo na inkluziji.\nSportski savez Subotice je u velikoj meri pomogao da se druže subotički sportisti sa osobama sa autizmom. Generalni sekretar saveza Dejan Vuković, zahvalio se svim subotičkim sportistima koji su se vrlo lako odazvali pozivu i izdvojili vreme za druženje u kuglani - Sportski savez Subotice ima želju i volju da pomogne u ovakvim akcijama. Drago mi je da su se subotički sportisti prihvatili poziv i rado učestvovali u ovoj akciji. Osobama sa autizmom puno znači ukazana pažnja i druženje. Očekujem da će biti još ovakvih akcija i da ćemo ovoj deci omugućiti češće bavljenje sportom i druženje sa sportistima. Sa decom su se ovaj put družile fudbalerke Spartaka, aktualnog šampiona države, teniseri Spartaka novi prvaci Srbije u četiri kategorije, članovi planinarskog kluba Spartak, rukometaši Spartaka, odbojkašice Spartaka, košarkaši Spartaka i plivači Spartak Prozivke. Mnogi od ovih sportista uspešno predstavlja naš grad i vredno svakodnevno treniraju, ali su danas rado došli da se druže sa ovom decom i da zajedno zakotrljaju kugle.\nNa sportskom druženju prisutan je bio i Nino Manojlović, predsednik Srpskog saveza za rekreativni sport osoba sa invaliditetom - Zadovoljstvo je biti u Subotici koji su organizovali ovako nešto, a ovakva akcija zaslužuje podršku. Subotica je jedan od gradova gde se ulaže dosta energije da se napreduje u oblasti sporta. Ono što mi kao Savez imamo za cilj je da se na teritoriji cele Srbije razvije svest o potrebi rekreativnog bavljena sportom osoba sa smetnjama u razvoju. Ne treba potencirati takmičarske rezultate, već da se deca tokom cele godine\nVioleta Slović, kapiten ŽFK Spartak pohvalila je akciju - Drago mi je što je veliki broj sportista došao. Ovo je najveće zadovoljstvo koje može da se pruži deci i da im pokažemo da su deo nas. Rado pozivam svu ovu decu da dođu kod nas na treninge, na utakmice, da uživamo, kao što uživamo u ovom danu. Sport može mnogo da im pruži, pre svega prijateljstvo.\nNa kraju jednog lepog druženja odbojkašica Spartaka, Milica Živanović poklonilka je svoj dres jednom detetu dok je Sportski savez Subotice uručio skroman poklon svoj deci osoba sa autizmom koji su prisustvovali ovom sportskom danu.


Javni dug Republike Srbije smanjen je u junu mesecu za 69,3 miliona evra, i iznosio je 18,9 milijardi evra. Glavni doprinos razduživanju Republike Srbije tokom juna meseca dale su otplata obaveza po osnovu hartija od vrednosti emitovanih na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 11,8 milijarde dinara, kao i otplata obaveza prema domaćim poslovnim bankama u iznosu 2,9 milijardi dinara. Učešće javnog duga u bruto domaćem proizvodu na kraju juna 2013. godine iznosilo je 57,4% odsto. Do povećanja učešća javnog duga u bruto domaćem proizvodu u odnosu na mesec maj kada je učešće bilo na nivou od 56,3 odsto došlo je usled slabljenja domaće valute u odnosu na valutu evro.\nOd početka godine Republike Srbija je servisirala obaveze po osnovu javnog duga u ukupnom iznosu od 285,3 milijarde dinara (2,55 milijardi evra) od čega na ime glavnice 241,5 milijarde dinara (2,2 milijarde evra). Najveće razduživanje tokom prvih šest meseci izvršeno je na domaćem finansijskom tržištu, gde je otplaćeno 178,1 milijarde dinara (1,6 milijarde evra) duga po osnovu dospelih državnih hartija od vrednosti, dok su troškovi kamata po osnovu dospelih državnih hartija od vrednosti na domaćem tržištu plaćeni u ukupnom iznosu od 24,0 milijardi dinara (214 miliona evra).\nObaveze prema inostranim poveriocima plaćene su u iznosu od 66,2 milijarde dinara (592 miliona evra), od čega na ime glavnice 49,4 milijardi dinara (441 miliona evra). Najznačajnija stavka razduživanja Republike Srbije na međunarodnom finansijskom tržištu predstavlja prevremena otplata dela obaveza prema Londonskom klubu poverilaca u iznosu od 36,8 milijardi dinara (436 miliona američkih dolara). Republika Srbija je platila obaveze po osnovu dospeća kupona emitovanih evroobveznica Republike na međunarodnom tržištu u ukupnom iznosu od 8,0 milijardi dinara (71,7 miliona evra). U posmatranom periodu izmirene su obaveze po osnovu datih garancija u ukupnom iznosu od 9,9 milijardi dinara (89 miliona evra), od čega na ime glavnice 8,2 milijardi dinara (74 miliona evra).\nU cilju finansiranja dospelih obaveza Republika Srbija je tokom juna ostvarila primanja po osnovu emitovanih hartija od vrednosti na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 14,5 milijardi dinara (129,1 miliona evra).


Nedavna greška u sistemu jedne japanske platforme za trgovinu je pokazala kako greška u sistemu izgleda u praksi.\nTako se japanska kompanija za trgovinu kriptovalutama – Zeif, sada bori sa korisnikom koji je „kupio“ 20 biliona dolara vredne bitcoine, a za nula dolara, prenosi portal PC Press.\nKako piše Gizmodo, problem je bio jednostavan – manja greška u sistemu naplaćivanja, omogućila je da Zeif na nekoliko minuta bitcoin prodavao za nula dolara.\nJasno je da su neki korisnici to pokušali da zloupotrebe, a jedan je u tome i uspeo, te je kupio bitcoine vredne 20 biliona dolara. Očekivano, „kupovina“ je proglašena nevažećom, ali valjano ilustruje problem koji postoji u vezi sa bitcoinom.\nCena od nula dolara je očigledno greška, ali šte će se dogoditi ako sistem postavi cenu koja nije toliko očigledno pogrešna, a ipak nije ispravna? Da li je prodavac dužan da poštuje cenu, da li kupac zadržava virtuelne novčiće, i na kraju, koje će se regulatorno telo baviti tim problemom?


Blinken izneo politiku SAD prema Kini kao 'dugoročnoj pretnji globalnom poretku'\nBeta 26. maja 2022. 23:10\nDržavni sekretar SAD Entoni Blinken rekao je danas da administracija predsednika Džoa Bajdena namerava da medjunarodni blok koji se protivi ruskoj invaziji Ukrajine, postane šira koalicija za suprotstavljanje, po mišljenju administracije, ozbiljnijoj i dugoročnijoj pretnji globalnom poretku – od Kine.\nDok SAD vide Rusiju i ruskog predsednika Vladimira Putina i negov rat u Ukrajini kao najurgentniju pretnju za medjunarodnu stabilnost, Blinken je rekao da američka administracija veruje da Kina predstavlja veću opasnost.\n„Dok se nastavlja rat predsednika Putina, mi ćemo ostati usmereni na najozbiljniji dugoročni izazov medjunarodnom poretku, a to je onaj koji predstavlja Narodna Republika Kina“, rekao je Blinken.\n„Kina je jedina zemlja koja ima nameru da preoblikuje medjunarodni poredak i koja sve više ima ekonomsku, diplomatsku, vojnu i tehnološku moć da to uradi“, rekao je američki državni sekretar.\nOn je rekao da bi vizija koju ima Kina, mogla svet da udalji od univerzalnih vrednosti koje su bile veliki deo napretka sveta tokom proteklih 75 godina, od čega je i sama Kina imala velike koristi, ali da sada, pod predsednikom Si Djinpingom „pokušava da poktopa“ taj sistem.\n„Ne možemo se osloniti na to da će Peking promeniti svoju putanju. Tako da ćemo oblikovati strateško okruženje oko Pekinga da unapredimo našu viziju otvorenog i inkluzivnog medjunarodnog sistema“, rekao je on u govoru na univerzitetu Džordž Vašington.\nZa sada nema odgovora Kine reakcije na njegov govor, održan dan posle završeta Bajdenove posete Južnoj Koreji i Japanu, gde je Kina bila medju glavnim temama razgovora.\nNemačka i Holandija isporučiće Ukrajini još šest haubica