Aktuelni Major šampion je ekspresno reagovao na odlaske igrača, te doveo prvo pojačanje u svoje redove – FNS-a.\nMeđutim, prvo pojačanje je već stiglo, iz ekipe compLexity. Reč je o FNS-u, Kanađaninu koji je do sada najveće uspeo imao sa ekipama CLG i pomenutim compLexity Gaming. Interesantno je da je FNS već igrao sa dvojicom igrača Cloud9.\nCloud9 trenutno broji četiri igrača, a trebalo bi očekivati još jednog koji će upotpuniti petorku, bar kao privremena izmena, dok se američki snajperista Skadoodle ne vrati aktivnom igranju.\nPrevious articlePoznati italijanski stručnjak za restauraciju spasava Bogorodicu Ljevišku\nNext articleTucamo se jajima , a ne kucamo?! Da li ste se pitali zašto?


Li Vej: Nadam se da će Srbija biti centar kineskih investicija | SRBIJA I KINA\nPredsednik Centra za istraživanje Vlade NR Kine Li Vej izrazio je nadu da će Srbija biti centar kineskih investicija dodavši da za to postoje dva osnovna preduslova.\n– Prvo da biste bili centar regionalnog razvoja, mislim da je veoma važno tržište, odnosno lokacija i dodir sa drugim tržišnim ekonomijama. Važno je i da vlada podstiče ekonomski razvoj – rekao je Vej u intervjuu za Politiku.\nDrugo, kako je dodao, za kineska preduzeća je važno da bolje razumeju srpski narod i upoznaju srpska preduzeća.\n– Uzajamno razumevanje je kritični momenat za podsticanje ekonomske integracije i saradnje u budućnosti – istakao je Vej, koji boravi u Beogradu gde ce se sresti sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i premijerom Aleksandrom Vučićem.\nOn je dodao da odlučivanje o centru za investicije veoma komplikovano i povezano sa regionalnim ekonomskim razvojem, te da mnogi gradovi u istočnoj Evropi žele da budu regionalni centar za investicije.\nPodsetivši da je strateško partnerstvo Kine i Srbije potpisano 2009. godine u cilju jačanja ekonomske i kulturne saradnje Vej je rekao da je Srbija veoma važna zemlja u okviru kineske Inicijative pojasa i puta u čemu imamo pet tačaka povezivanja.\n– To su političko povezivanje, trgovinsko povezivanje, finansijska saradnja, infrastrukturna povezanost i kulturna saradnja – objasnio je on.\n30/05/2016 in SRBIJA I KINA. Tags: Kina, Li Vej, saradnja, Srbija\n← Nikolić odlikovao predsednika Kine Si Đinpinga\nMilijarda evra za učešće u projektima koje finansira Kina →


Topić: Na proljeće koncesioni ugovor o izgradnji dionice Koridora 5-C kroz RS – Biznis.ba\nTopić: Na proljeće koncesioni ugovor o izgradnji dionice Koridora 5-C kroz RS\nobjavljeno 24. sep 2018. u 14:19\nDirektor „Autoputeva Republike Srpske“ Dušan Topić izrazio je nadu da će na proljeće 2019. godine biti potpisan koncesioni ugovor o izgradnji autoputa Doboj – Vukosavlje i Vukosavlje – Brčko.\n– To znači da bi mi mogli ući u eksproprijaciju, a kineski partner u razradu projektne dokumentacije. Za jednu dionicu već imamo gotovu projektnu dokumentaciju, kada je u pitanju Koridor 5-C, dok bi za dionicu Vukosavlje-Brčko tek trebalo da se radi, iako postoji mogućnost da se fazno planiraju aktivnosti i radovi na samom terenu – rekao je Topić.\nNakon što je danas u Banjoj Luci potpisan Protokol o prijemu Nacrta prijedloga projekta izgradnje autoputa Doboj – Vukosavlje i Vukosavlje – Brčko, kao dijela Koridora 5-C na teritoriji RS, Topić je rekao da taj dokument potvrđuje da je kineski partner dostavio ponudu za realizaciju izgrednje autoputa putem koncesije na toj dionici.\nTopić je izrazio nadu da će narednih mjeseci, nakon detaljnog pregleda dostavljene ponude, otpočeti procedura predviđena Zakonom o koncesijama.\nPredstavnik konzorcijuma kineskih kompanija koje predvodi „Sinochem Capital Co Ltd“ Cu Jang je rekao da će sve strane uložiti napore da što prije dođe do potpisivanja zvaničnog ugovora i relizacije ovog projekta .


“Od proleća sledeće godine će se vreme putovanja železnicom od Subotice do Segedina stvarno smanjiti na samo četrdeset minuta”, objavio je na svom Fejsbuk nalogu Ištvan Pastor, predsednik Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) i predsednik Skupštine Autonomne Pokrajine Vojvodine, povodom zvaničnog početka radova na izgradnji pruge.\nPored potpune modernizacije pruge, obnoviće se i stanice na Paliću, u Bačkim Vinogradima i u Horgošu, a u sklopu investicije izgradiće se i nove stanice u Hajdukovu i kod javnog skladišta u Subotici, naveo je on, dodajući:\n“Dvadesetpetogodišnji napor velikog broja nas će uroditi plodom. Bez obzira na podsmevanje i nevericu, koji je pratio čitav proces, vredelo je! Vredelo je verovati, povezati se, boriti, zalagati i graditi partnerstvo!”\nRadovi na rekonstrukciji i modernizaciji pruge Subotica – Horgoš – granica sa Mađarskom (Segedin) počeli su danas u Horgošu, u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Mađarske Viktora Orbana.\nGranica Investicije Ištvan Pastor Mađarska Pruga Subotica - Segedin


Afera ikona iliti slon u diplomatskoj staklari – Pokreni\nAfera ikona iliti slon u diplomatskoj staklari\nAutor: Aleksandar Đokić / 21.12.2020.\nDiplomatski rat oko ikone Svetog Nikole koju je predsedavajući predsedništva BiH Milorad Dodik poklonio (pa je dobio nazad) ministru inostranih poslova Sergeju Lavrovu ne jenjava. Potvrđuje se istorijska teza da se svaka muva sa Balkana u slobodnom letu preobražva u magarca kada se domogne granica anglo-germanske Evrope.\nNa početku treba istaći da je povod za izbijanje incidenta došao isključivo sa strane Milorada Dodika kome nije bilo dovoljno da predstavi ikonu kao rusko kulturno dobro staro nekoliko vekova, nego je uzeo za shodno da podvuče da je ikona iz Luganska (s teritorije gde se vodi građanski rat). Rusko ministarstvo je taj vruć krompir moralo da vrati pošiljaocu.\nNe samo to, već je novinska agencija RS SRNA profesionalnim fotoaparatom visoke rezolucije slikala pečat na ikoni na kome se jasno vidi žig Ukrajinske Sovjetske Socijalističke Republike. Komični su kasniji navodi sa RTS-a gde se koriste formulacije poput: „bosanski mediji su preneli“ i „ako se dokaže poreklo ikone“ – RTRS nije bosanski medij, a poreklo je dokazano grbom koji je isti okačio na internet u najsitnijim detaljima.\nKo je Miloradu Dodiku mudro savetovao da namerno istakne da ruskom ministru poklanja ikonu sa ukrajinskim grbom, dok Rusija pokušava da dokaže celom zapadnom svetu kako ona ne vodi rat protiv Ukrajine, ostaje nepoznanica, ali se nadam da će dotična persona dobiti orden od ukrajinske obaveštajne službe, jer ga je dobrano zaslužila. Kao što Rusi nisu veći Srbi od Srba, tako ni srpski predstavnici ne bi trebalo da izigravaju ruske nacionaliste. Zasigurno je izostanak priznanja Donjecke i Luganske Narodne Republike od strane Rusije dovoljan indikator po ovom pitanju.\nNešto što je mnogo bitnije od povoda, i ovog republikansko-srpskog diplomatskog slona u staklari, jeste spisak učesnika u ovoj aferi. Prvo je reagovala ambasada Ukrajine u BiH, i to dva dana nakon što je RTRS okačila fotografiju podarene ikone sa teritorije Ukrajine. Nimalo ne treba potcenjivati upućenost Ukrajinaca na Balkanu, jer u ukrajinskoj ambasadi u Beogradu kao i na smeru za ukrajinski jezik na Filološkom fakultetu Beogradskog univerziteta sede ljudi koji su jarki pobornici ukrajinskog šovinizma (čiji je pandan crnogorski šovinizam režima Đukanovića), a pritom savršeno vladaju srpskim jezikom.\nApelu ukrajinske ambasade pridružili su se oba predstavnika Bošnjaka u BiH, Komšić i Džaferović (nije greška u kucanju jer su obojica izabrani glasovima Bošnjaka), kao i predstavnici zapadnih struktura u BiH. Zatim američko-evropski zvaničnici, i razne medijske strukture – od vahabitske Al-Džazire do britanskog BBC-a.\nUz novu Bajdenovu administraciju vraća se stara balkanska politika – izgradnja nezavisnosti Kosova bez kompenzacije Srbiji, a zatim i centralizacija BiH. Zato se za malecnu ikonu Svetog Nikole zakačilo ovoliko svetskih aktera, kao da je u pitanju čin Gavrila Principa. Da bi žurka bila veselija, a bruka veća, ikonu je krenula da svojata i raskolnička Pravoslavna crkva Ukrajine (dogovorena u Vašingtonu, parafirana u Stambolu), za koju RTS neutralno kaže „da se odovojila od Ruske crkve“.\nMožemo reći da je kolektivni Zapad, koji pobedom Bajdena uveliko zbija redove, nadigrao rusko-srpsku diplomatiju u ovoj konkretnoj epizodi, jer je bojkot bošnjačkog predstavnika i Komšića, koji tumači ulogu predstavnika hrvatskog naroda u BiH, poseti Lavrova, samo dobio potvrdu kroz „genijalni“ potez simpatičnog estradnog predsedavajućeg Dodika.\nU odsudnom periodu koji za srpski narod sledi, predstavljaju ga opasno relaksirani diletanti koji izgleda ne umeju da razlikuju predizbornu kampanju u svadbarskoj šatri od istančanih diplomatskih manevara. Neka nam je Sveti Nikola sa ikone u pomoći, jer Dodik neće moći da zavrne grejanje Briselu i Vašingtonu, kao što je osiono pretio da će učiniti nakon poraza na lokalnim izborima u Banjoj Luci.\nOznake: Dodik, Republika Srpska, rusija


Tramp: Istraga o Rusiji daje lošu sliku o Sjedinjenim Državama\nPredsednik Sjedinjenih Država Donald Tramp ocenio je da istraga o navodnom mešanju Rusije u američke predsedničke izbore "daje veoma lošu sliku" o SAD-u, preneo je Njujork tajms.\nTramp je za taj njujorški dnevnik rekao da misli da će specijalni tužilac Robert Muler, koji vodi istragu, biti fer prema njemu.\nTaj stav je suprotan nedavnim napadima republikanaca na Mulera, u kojima su izražavali sumnje u njegov kredibilitet i pozivali na imenovanje drugog specijalnog tužioca koji bi istražio pristrasnost u Mulerovoj istrazi.\n"To daje veoma lošu sliku o zemlji, i stavlja je u veoma lošu poziciju. Što pre se to završi, to će biti bolje po zemlju", rekao je Tramp.\nPrema njegovim rečima, nije zabrinut zbog istrage, jer "ceo svet zna" da nije bilo saradnje s Rusijom.\n"Nije bilo saradnje. Mislim da će on (Muler) biti pravedan", naveo je predsednik SAD-a. On je ponovio da je navode o ruskom mešanju izmislio vrh Demokratske partije da bi tako dali objašnjenje za poraz Hilari Klinton na izborima.\nTramp se distancirao od svog nekadašnjeg direktora kampanje Pola Manaforta, koga je Muler u oktobru optužio po 12 tačaka koje nemaju veze s Trampovom kampanjom. "Radio je za mene koliko, tri i po meseca?", rekao je Tramp i dodao da je Manafort povezan i s drugim republikancima poput senatora Džona Mekejna i nekadašnjeg predsednika SAD-a Ronalda Regana.


Home/U FOKUSU/Rusi najavili istragu: SAD umešane u eksperimente na Ukrajincima u psihijatrijskoj bolnici?\n19 сати pre\tU FOKUSU Ostavite komentar\nIstražni komitet Rusije proučavaće informacije o nehumanim eksperimentima predstavnika SAD nad pacijentima u psihijatrijskoj bolnici u Harkovskoj oblasti.\n„Istražni komitet će od Ministarstva odbrane Ruske Federacije zatražiti informacije o nehumanim eksperimentima sprovedenim u biološkim laboratorijama na teritoriji Ukrajine“, navodi se na Telegramu.\nPrema novim podacima, predstavnici SAD su u Ukrajinu stigli preko trećih zemalja i sproveli eksperimente na pacijentima u psihijatrijskoj bolnici u blizini Harkova.\nIstražitelji će dati krivično-pravnu ocenu radnji svih umešanih lica.\nRanije je Igor Kirilov, načelnik radijacione, hemijske i biološke odbrambene jedinice Oružanih snaga Rusije, saopštio da je rusko Ministarstvo odbrane dobilo nove informacije o nehumanim eksperimentima Ministarstva odbrane SAD nad građanima Ukrajine u mentalnoj bolnici u selo Strelečije, oblast Harkov.\nPoljska učestvovala u radu biolaboratorija u Ukrajini\nNačelnik Oružanih snaga Rusije za radijaciju, hemijsku i biološku zaštitu, general-potpukovnik Igor Kirilov rekao je da je poljski Institut za veterinarsku medicinu učestvovao u istraživanju virusa besnila u Ukrajini zajedno sa američkim institutom Batel, jednim od izvođača radova Pentagona.\n„Pristigla dokumenta ukazuju i na umešanost Poljske u aktivnosti ukrajinskih bioloških laboratorija. Potvrđeno je učešće poljskog Instituta za veterinarsku medicinu u studijama koje imaju za cilj procenu epidemioloških pretnji i širenja virusa besnila u Ukrajini. Karakteristično je da su ove studije sprovedene zajedno sa američkim institutom Batel, jednim od ključnih izvođača Pentagona”, rekao je on, prenela je novinska agencija RIA.\nOn je dodao da je Rusija došla do dokaza o tome da je, kako je rekao, Poljska finansirala Medicinski univerzitet u Lavovu, u okviru američko vojno-bioloških projekata, prenosi Tanjug.\nRIA navodi da je na teritoriji Ukrajine formirana mreža od više od 30 bioloških laboratorija koje rade u interesu Pentagona, podsećajući na ranije izjave Kirilova.\nVojno-biološki program SAD uklonjen je iz Ukrajine nakon početka ruske specijalne vojne operacije, dodao je Kirilov.


Arhiva - Ocene i mišlјenja\nNaslovna » Arhiva » Ocene i mišlјenja\nOcena predloga Zakona o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu\nBudžet za 2015. godinu donosi važne mere za trajno smanjenje javnih rashoda za 600-650 mln evra. Najvažnije mere se odnose na smanjenje izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru i obustavlјanje izdavanja novih garancija za pokrivanje gubitaka javnih i državnih preduzeća. Međutim, još uvek ne postoje precizni planovi za smanjivanje zaposlenosti u javnom sektoru, niti za reformu javnih preduzeća, što može da ugrozi ostvarenje planiranih cilјeva. Preliminarne projekcije Fiskalnog saveta pokazuju da se učešće javnog duga u BDP-u ne smanjuje pre 2018. godine.\nPREZENTACIJA - Preuzmite dokument\nSaopštenje Fiskalnog saveta povodom neosnovanih kritika guvernera Narodne banke Srbije\nJavna kritika navodnih izjava Fiskalnog saveta o prirodi i veličini gubitka Narodne banke Srbije upućena od guvernera Narodne banke Srbije potpuno je neosnovana.\nOcena predloga Zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu republike Srbije za 2014. godinu\nRebalans budžeta za 2014. godinu je prvi korak u trogodišnjem programu fiskalne konsolidacije. Predloženi rebalans ukazuje na to da će stvarni deficit Republike u 2014. iznositi oko 300 mlrd dinara iako je u samom Predlogu zakona prikazana njegova znatno manja vrednost od 225 mlrd dinara, koja ne uklјučuje (a trebalo bi) sve troškove koje Republika ima usled lošeg poslovanja državnih i javnih preduzeća i banaka. Najbitnija fiskalna mera koja se predlaže uz rebalans je umanjenje penzija i plata u javnom sektoru.\nFiskalna kretanja u 2014. godini i osnovne preporuke za rebalans budžeta i srednjoročno prilagođavanje 2015-2017. godine\nOpasnost od izbijanja krize nalaže neodložno sprovođenje fiskalne konsolidacije – Vlada više nema mnogo izbora niti mogućnost dalјeg odlaganja. Deficit u 2014. godini će iznositi približno 2,65 mlrd evra (8,3% BDP-a), a cilј fiskalne konsolidacije treba da bude smanjenje deficita na ispod 3% BDP-a u 2017. godini i zaustavlјanje rasta javnog duga. Fiskalna konsolidacija počiva na tri stuba: 1) dovođenju u red javnih i državnih preduzeća, 2) smanjenju neodrživih izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru, 3) strukturnim reformama.\nOcena predloga Zakona o privatizaciji\nPredlog zakona o privatizaciji ima za cilј da stvori institucionalne pretpostavke za efikasnije okončanje procesa privatizacije u Srbiji. Fiskalni savet u načelu podržava predložene promene u procesu privatizacije, pošto je za proces fiskalne konsolidacije i privredni rast klјučno da se završi privatizacija, naročito preduzeća u restrukturiranju. Rešavanje problema preduzeća u restrukturiranju mora da se završi u najkraćem mogućem periodu i uz minimalne fiskalne troškove.\nOcena predloga Zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju i Zakona o radu\nPredložene izmene i dopune Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, kojima se povećava efektivna starosna dob osiguranika pri penzionisanju (povećanje starosne granice za penzionisanje žena) kao i uvođenje aktuarskih penala i pooštravanje uslova za sticanje beneficiranog radnog staža, doprineće finansijskoj stabilizaciji penzijskog sistema i u skladu su sa najbolјom međunarodnom praksom. Fiskalni savet u načelu podržava i predložene izmene i dopune Zakona o radu kojima je predloženo povećanje fleksibilnosti tržišta rada u Srbiji.\nOcena nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i Zakona o porezu na dohodak građana\nPredložene zakonske izmene kojima se propisuje privremeno oslobađanje poslodavaca od plaćanja dela poreza i doprinosa na zarade novozaposlenih radnika – nisu u skladu sa dobrom poreskom praksom. Predložene poreske olakšice za novozaposlene radnike neće osetnije pomoći rešavanju problema visoke nezaposlenosti. Visoka stope nezaposlenosti u Srbiji, kao i u većini zemalјa regiona, je strukturne prirode i zahteva adekvatne mere strukturnih reformi poput unapređenja radnog zakonodavstva, pobolјšanja uslova poslovanja i povećanja konkuretnosti domaće privrede.\nOcena Fiskalne strategije 2014 - 2016. i Predloga budžeta za 2014. godinu\nOzbilјnost situacije u kojoj se nalaze javne finansije u Srbiji nalaže odlučnije mere od onih koje predviđaju Zakon o budžetu i Fiskalna strategija. Planirani deficit u 2014. godini od 7,1% BDP-a (2,4 mlrd evra) previsok je, još uvek nema vidlјivih pomaka i jasnog plana za rešavanje problema najvećih domaćih gubitaša (Srbijagas), a srednjoročni plan prilagođavanja nije podržan merama koje bi dovele do želјenih ušteda. Premda srednjoročni plan postavlјa u načelu dobre cilјeve smanjenja deficita, mere kojima bi se to postiglo su neizbalansirane i stoga nedovolјno kredibilne.\nOcena rebalansa budžeta za 2013. godinu, predloga strukturnih reformi i budućih fiskalnih kretanja\nFiskalni savet snažno podržava najavlјeno otpočinjanje strukturnih reformi, ali bi lista predloženih reformi morala da uklјuči i penzijsku reformu koja je neopravdano izostavlјena. Rebalans kojim se smanjuju rashodi budžeta bio je neophodan, mada Fiskalni savet zadržava određenu rezervu u oceni njegovog sadržaja. Ograničenje indeksacije plata i penzija do kraja naredne godine je fiskalno odgovorna mera, ali neće biti dovolјna za potrebno smanjenje deficita u 2014. godini.\nSaopštenje Fiskalnog saveta povodom nedavnih kritika iz Vlade\nFiskalni savet Republike Srbije odbacuje kritike iz Vlade Srbije o tome da smo ćutali prethodnih godina, da nismo upozoravali na visinu budžetskog deficita i moguću krizu javnog duga, kao i da smo komunicirali samo sa javnošću, a ne i sa Vladom\nOstvarenje budžeta, ocena mera Vlade i predlog Fiskalnog saveta za stabilizaciju javnih finansija\nJavne finansije u Srbiji su u vrlo lošoj poziciji. Fiskalni deficit će u 2013. godini, umesto planiranih 3,6% BDP-a, premašiti 5,5% BDP-a, čak i sa poslednjim merama Vlade za smanjenje deficita. Javni dug, koji je već iznad 60% BDP-a, nastaviće da raste i u 2013. i u 2014. godini. Potrebne su odlučne mere Vlade već u 2013. godini i kredibilan plan smanjenja deficita u srednjem roku. Za postizanje prvog cilјa, neophodno je što ranije usvojiti rebalans budžeta, koji će morati da sadrži i mere za kontrolu penzija i plata u javnom sektoru. Za postizanje drugog cilјa, neophodno je napokon započeti sprovođenje planiranih strukturnih reformi, ali i sklopiti aranžman sa MMF-om.\nOcena seta poreskih zakona\nFiskalni savet pozitivno ocenjuje izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje koje će pomoći da se ponovo uspostavi fiskalna ravnoteža između centralnog i lokalnih nivoa vlasti. Kako ove izmene mogu produbiti horizontalne neravnoteže između lokalnih samouprava, taj problem je potrebno dodatno analizirati. Predložene izmene će omogućiti unapređenje poreske pravičnosti,smanjenje administrativnih troškova primene poreza na dohodak, kao i utaje poreza. Fiskalni savet pozitivno ocenjuje izmene i dopune Zakona o porezima na imovinu koje će pobolјšati pravičnost, izdašnost i ekonomsku efikasnost ovog poreskog oblika.\nOcena stanja i perspektiva fiskalne decentralizacije u 2013. godini\nTrenutna neravnoteža između sredstava i obaveza na Republičkom i lokalnim nivoima vlasti prouzrokuje deficit i manjak u Budžetu Republike od 25 mlrd dinara, ili blizu 0,7% BDP na godišnjem nivou. Ovu neravnotežu je neophodno otkloniti u što kraćem roku, kako bi se u budžetsku 2014. godinu ušlo sa uravnoteženom fiskalnom pozicijom između republičke i lokalnih vlasti. Optimalan pristup rešavanju fiskalne neravnoteže podrazumeva vraćanje viška sredstava sa lokalnog na republički nivo.\nOcena fiskalnih kretanja u 2012. godini i izazovi u 2013. i 2014. godini\nPreliminarni podaci za januar i februar 2013. potvrđuju ocene Fiskalnog saveta iz novembra prethodne godine – da će deficit u 2013. godini biti veći od planiranih 3,6% BDP-a. Očekujemo određena pobolјšanja u narednim mesecima, ali ona ipak neće biti dovolјna da potpuno preokrenu sadašnje trendove. Da bi se izbegla kriza javnog duga, deficit mora da se znatno smanji u 2014. godini, a za to još uvek ne postoji spreman plan. Ovim izveštajem još jednom podsećamo na reforme koje bi morale da otpočnu u prvoj polovini 2013. godine.\n13. novembar 2012. godine\nOcena Predloga zakona o budžetu za 2013. godinu\nU 2013. godini planirano je snažno smanjenje deficita države – sa 6,7% BDP-a iz 2012. na 3,6% BDP-a (sa oko 220 mlrd dinara na 132 mlrd dinara). Planirano smanjenje rashoda nije dovolјno dobro pripremlјeno i moguće je da deficit države u 2013. godini bude veći od planiranog za oko 25 mlrd dinara (0,7% BDP-a), a postoje rizici da bude dodatno povećan. Neophodno je definisanje kvartalnih cilјeva za izvršenje rashoda i usvajanje uslovnih mera koje bi automatski stupile na snagu ukoliko se ovi kvartalni cilјevi ne ostvare.\nOcena amandmana Vlade\nMišlјenje na Predlog fiskalne strategije za 2013. godinu sa projekcijama za 2014. i 2015. godinu\nPlaniranim smanjivanjem deficita u 2013. godini samo je privremeno obezbeđena makroekonomska stabilnost, a kriza javnog duga još nije izbegnuta. Predlogom fiskalne strategije planirano je da se smanjivanje fiskalnog deficita od 2014. godine ostvaruje isklјučivo smanjivanjem javnih rashoda, a ne i dodatnim povećanjem javnih prihoda. Nije, međutim, predstavlјen dovolјno dobar program kojim bi se to postiglo. Fiskalni savet predlaže Vladi detalјniji i širi spisak konkretnih mera.\nOcena rebalansa budžeta za 2012. godinu i predloga zakona s fiskalnim uticajima\nStanje javnih finansija u Srbiji je alarmantno i zahteva odlučne mere fiskalne politike. Prvi odgovor Vlade na alarmantno stanje u javnim finansijama (rebalans budžeta) je neodgovarajući, mada su strukturne mere koje se odnose na poresku politiku i umanjenje rasta penzija i zarada – u osnovi dobre. Smanjenje deficita u narednim godinama mora da bude izuzetno oštro, da bi se zaustavio dalјi rast javnog duga i tako izbegla dužnička kriza. Tri su klјučne grupe mera kojima bi se izbegla kriza javnog duga, a Vlada je započela sprovođenje dve.\n30. maj 2012. godine\nSrbija ide prema krizi javnog duga, koja može da se dogodi i do kraja ove godine. Sprečavanje krize zahteva da se odmah donesu mere, prvo, za njeno zaustavlјanje, a potom i za ozdravlјenje javnih finansija. Program fiskalne konsolidacije koji je izložen u ovom dokumentu predlaže mere za rešavanje neposrednih problema u 2012. i 2013. godini i sadrži program reformi koje će na srednji rok (2014–2016) omogućiti konsolidovanje javnih finansija: znatan pad javnog duga i smanjivanje državnog deficita praktično na nulu.\nOcena Programa mera za održanje fiskalnog deficita Vlade Republike Srbije\nFiskalni savet podržava svako nastojanje Vlade Republike Srbije da smanji budžetski deficit, ali ocenjujemo da se planiranim Programom mera za održavanje fiskalnog deficita neće obezbediti dovolјne uštede čak i da se on u potpunosti ostvari, a verovatno je da će efekti biti nešto manji od predviđenih.\nBez nerealnih obećanja u izbornoj kampanji - Saopštenje Fiskalnog saveta Republike Srbije\nFiskalni savet Republike Srbije apeluje na sve političke stranke da tokom izborne kampanje pokažu maksimalnu odgovornost i ne daju nerealna obećanja o eventualnim poreskim rasterećenjima ili povećanju rashoda, koja bi mogla dodatno ugroziti javne finansije zemlјe.\nOcena ispunjenosti fiskalnih pravila u 2011. godini\nFiskalni savet ocenjuje da je u 2011. godini narušeno fiskalno pravilo o visini javnog duga, da nije u potpunosti ispoštovano fiskalno pravilo o deficitu, kao i da je ispoštovano posebno fiskalno pravilo o indeksaciji penzija i zarada. Za javne finansije u Srbiji najopasnije je kršenje pravila o visini javnog duga, jer ne samo da je prekoračena zakonska granica od 45% BDP-a, već će javni dug nastaviti da raste i u srednjem roku ukoliko se u 2012. godini ne donesu mere fiskalne konsolidacije. Deficit opšte države u 2011. je bio za 5 mlrd dinara veći od onog koji propisuju fiskalna pravila. Stvarni problem međutim ne predstavlјa ovo, manje, povećanje deficita u 2011, već uspostavlјanje negativnih trendova i odlaganje pojedinih obaveza za 2012. godinu. Imajući to u vidu Fiskalni savet procenjuje da će u 2012. godini biti neophodno dodatno prilagođavanje za oko 1% BDP-a kako bi se ispunio cilјani deficit od 4,25% BDP-a.\nOcena Uredbe o izmenama i dopunama Uredbe o koeficijentima za obračun i isplatu plata imenovanih i postavlјenih lica i zaposlenih u državnim organima\nFiskalni savet smatra da izmena i dopuna Uredbe o koeficijentima za obračun plata zaposlenih u državnim organima koju je Vlada Republike Srbije donela na sednici od 30. decembra 2011. godine nije u skladu sa posebnim fiskalnim pravilima o indeksaciji zarada. Izmenjena Uredba predviđa povećanje koeficijenata za obračun plata zaposlenih lica u organima teritorijalne autonomije i lokalne samouprave.\nMišlјenje Fiskalnog saveta na predlog Zakona o izmena i dopunama zakona o porezu na dobit pravnih lica\nSa stanovišta fiskalnih efekata, najvažnija novina sadržana u Predlogu zakona odnosi se na oslobađanje od plaćanja poreza na dobit za pravna lica koja su korisnici slobodnih zona (član 8. Predloga zakona). Fiskalni savet je mišlјena da predložena odredba nije u skladu sa najbolјom poreskom praksom i da može prouzrokovati određeni gubitak poreskih prihoda u srednjem roku.\nOcene Izveštaja o fiskalnoj strategiji i Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu\nFiskalni savet ocenjuje fiskalnu politiku koju Vlada planira da sprovodi u 2012. godini, kao i smernice i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Vlada Republike Srbije je predložila Narodnoj skupštini za usvajanje Zakon o budžetu Republike Srbije za 2012. godinu (republički budžet) i revidirani Izveštaj o fiskalnoj strategiji za 2012. godinu sa projekcijama za 2013. i 2014. godinu. Fiskalni savet, prema Zakonu o budžetskom sistemu (član 92ž), daje objedinjeno mišlјenje o ova dva dokumenta. Osnovni fiskalni i makroekonomski okvir za 2012. godinu, koji su dogovorili Vlada i MMF, podrazumeva smanjenje procene realnog rasta BDP-a u 2012. godini na 1,5% i konsolidovani deficit opšte države od 4,25% BDP-a.\nProcena fiskalnih efekata Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji\nFiskalni savet, na osnovu člana 92ž Zakona o budžetskom sistemu, ima zadatak da dostavi Narodnoj skupštini procenu fiskalnih efekata predloga zakona koji se nalaze u skupštinskoj proceduri. Vlada Republike Srbije je 26. oktobra 2011. godine uputila Narodnoj skupštini Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. U skladu sa zakonskom obavezom, Fiskalni savet dostavlјa Narodnoj skupštini procenu fiskalnih efekata Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji (u dalјem tekstu: Predlog zakona).\nSaopštenje Fiskalnog saveta povodom utvrđivanja fiskalnog okvira za 2012. godinu\nImajući u vidu usporavanje privredne aktivnosti u evrozoni i aktuelna privredna kretanja u Srbiji, Fiskalni savet je umanjio projekciju privrednog rasta za 2012. godinu sa 3% na 1,5%. Navedena promena bi, prema fiskalnom pravilu o budžetskom deficitu, rezultirala povećanjem dozvolјenog deficita u 2012. godini sa prvobitno planiranih 3,9% BDP-a na 4,5% BDP-a. Posledica nižeg privrednog rasta će, međutim, gotovo izvesno biti i prekoračenje zakonski definisane granice javnog duga od 45% BDP-a u 2012. godini. Zbog toga Fiskalni savet smatra da deficit u 2012. godini treba da bude manji od 4,5% BDP-a.\nOcena predloga rebalansa budžeta Republike Srbije za 2011. godinu\nFiskalni savet ocenjuje da je povećanje budžetskog deficita za 22 milijarde, koje je predloženo rebalansom budžeta Republike Srbije, u skladu sa fiskalnim pravilima i Zakonom o budžetskom sistemu. Pozitivno ocenjujemo činjenicu da povećanje deficita nije uzrokovano povećanjem budžetskih rashoda već je rezultat smanjenja prihoda usled slabije privredne aktivnosti. Negativno ocenjujemo činjenicu da je struktura rashoda promenjena u korist tekuće potrošnje, na štetu kapitalnih rashoda koji su smanjeni za 8 milijardi dinara, sa 32 milijarde na 24 milijarde dinara. Rashodi za plate i penzije su budžetirani u skladu sa formulom za usklađivanje koju propisuju fiskalna pravila i Zakon o budžetskom sistemu. Fiskalni savet ocenjuje da postoje rizici da se, usled usporavanja privredne aktivnosti, pojavi dodatno smanjenje budžetskih prihoda do kraja godine.\nSaopštenje Fiskalnog saveta povodom dogovora Republike Srbije i Međunarodnog monetarnog fonda o Memorandumu o ekonomskoj i finansijskoj politici\nFiskalni savet ocenjuje da je dogovoreno povećanje cilјnog fiskalnog deficita opšte države sa 4,1% BDP na 4,5% BDP u 2011. godini u skladu sa fiskalnim pravilima, određenim članom 27e Zakona o budžetskom sistemu. Povećanje cilјnog deficita proističe iz promenjene procene stope rasta BDP u 2011. godini. Međunarodni monetarni fond je umanjio procenu privrednog rasta u 2011. sa 3% na 2%. Analiza Fiskalnog saveta ukazuje da je ovo smanjenje opravdano. Stoga, primena fiskalnih pravila, sa manjim rastom BDP od 2%, daje veći cilјni deficit u 2011. godini od 4,5% BDP.\nMišlјenje na nacrt Izveštaja o fiskalnoj strategiji za 2012. godinu sa projekcijama za 2013. i 2014. godinu\nAnaliza Fiskalnog saveta ukazuje na to da nacrt Izveštaja o fiskalnoj strategiji ne predviđa dovolјno prilagođavanje budžeta kojim bi se ostvario fiskalni deficit od 3,2% BDP u 2012. godini. Procenjujemo da dodatno prilagođavanje budžeta, neophodno za ostvarenje cilјanog deficita, iznosi oko 35 milijardi dinara. Ukoliko se u međuvremenu usvoji i stupi na snagu Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, uz pomenutih 35 milijardi dinara, biće potrebno uštedeti još 40 milijardi dinara. U tom slučaju za ostvarivanje fiskalnih cilјeva u 2012. godini biće neophodno dodatno fiskalno prilagođavanje u ukupnom iznosu od oko 75 milijardi dinara (2,1% BDP), što Fiskalni savet smatra malo verovatnim.\nAnaliza fiskalnih efekata modela decentralizacije koji je Narodnoj skupštini predložila Poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije\nOcenjujemo da bi predloženi model fiskalne decentralizacije rezultovao povećanjem deficita od 1,1% BDP na godišnjem nivou, odnosno blizu 40 milijardi dinara u 2012. godini. Stoga predloženi model nije fiskalno održiv, te bi njegovo usvajanje zahtevalo značajno fiskalno prilagođavanje od 1,1% BDP na centralnom nivou države. U suprotnom, došlo bi do grubog kršenja fiskalnih pravila, dozvolјeni deficit u 2012. godini bi bio premašen za trećinu, što bi narušilo fiskalnu održivost i makroekonomsku stabilnost.\nAnaliza fiskalnih efekata Uredbe o podsticanju zapošlјavanja Vlade Republike Srbije\nUsled arbitrarnosti, ograničenog dejstva i ograničenog roka primene, Uredba o podsticanju zapošlјavanja nije u skladu sa praksom dobre fiskalne i poreske politike, ne može se očekivati da će rezultovati povećanjem budžetskih prihoda po osnovu novozaposlenih radnika već naprotiv – očekuje se delimičan gubitak budžetskih prihoda usled prirodnih fluktuacija na tržištu rada i mogućih zloupotreba u manjem obimu.\nFiskalna kretanja u Republici Srbiji u prvom kvartalu 2011. godine i ostvarivanje fiskalnih pravila\nPrihodi budžeta nisu iznadprosečni i ne daju prostor za dodatno povećanje rashoda. Budžet Republike beleži visok deficit i kretanja u prvom kvartalu ukazuju na mogućnost da vrednost deficita od oko 120 mlrd. dinara, predviđena za ovu godinu, bude probijena. Kretanje konsolidovanog deficita u prvom kvartalu jeste u skladu sa cilјem za celu 2011. godinu, ali se to neće neće održati ako ne dođe do prethodno iznete korekcije deficita budžeta Republike. Javni dug iznosi oko 40% BDP i ako se budu poštovala fiskalna pravila verovatno će se stabilizovati ispod dozvolјene granice od 45%.


Opštinsko takmičenje “Šta znaš o saobraćaju” u “Vuku” – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » Opštinsko takmičenje “Šta znaš o saobraćaju” u “Vuku”\nOŠ „Vuk Karadžić“ domaćin je još jednog opštinskog takmičenja „Šta znaš o saobraćaju“ za učenike osnovnih škola, koje se realizuje uz podršku Saveta za bezbednost saobraćaja grada Kruševca. U teoretskom poznavanju saobraćajnih propisa, a potom i u vožnji bicikala na poligonu u dvorištu škole i gradskom poligonu Saveta, nadmeće se 72-je učenika uzrasta od petog do osmog razreda\nDirektor OŠ „Vuk Karadžić“ Dragomir Aleksić napominje da ova škola već sedmu godinu organizuje takmičenje u poznavanju saobraćaja kruševačkih osnovaca.\n– Zaista smo se potrudili da i ove godine uslovi za rad i održavanje takmičenja budu kvalitetni, naravno uz pomoć Saveta za bezbednost saobraćaja, Auto moto saveza i Policijske uprave. U pripremi poligona pomogli su nam i Poslovni centar i JKP.\nAleksić dodaje da nažalost, u takmičenju ne učestvuju sve osnovne škole i poručuje da bi ovo tamičenje trebalo da bude masovnije jer je veoma važno da deca nauče kako treba da se ponašaju u saobraćaju pre svega zbog sopstvene bezbednosti, ali i bezbednosti svih učesnika.\n– Nadamo se da ćemo na nekom od narednih sastanaka postići dogovor da se od naredne godine sve škole uključe u takmičenje – kaže još Aleksić.\nNajbolji sa opštinskog takmičenja plasiraće se na okružno, a organizatori su se potrudili da obezbede i poklone za prvoplasirane. Pobednika će, svakako najviše obradovati nagrada koju je obezbedio Savet za bezbednost saopbraćaja.\n– Savet za bezbednost saobraćaja je uvek tu, obezbedili smo u saradnji sa našom kompanijom „Planet bajk“ vrednu nagradu – to je bicikl koji će dobiti najbolji u zbiru bodova sa teoretskog i praktičnog dela. Nadam se da će i ova nagrada stimulisati naše mlade učesnike da vežbaju da voze bicikl i da jednog dana budu bezbedni biciklisti u saobraćaju – kaže predsednik Saveta za bezbednost saobraćaja, Dragan Blažić.\nIz Saveta za bezbednost saobraćaja za naredne dane najavljuju otvaranje motobajk i bajk sezone, te kampanju za bezbednost traktorista.\nOŠ „Vuk Karadžić“ domaćin je još jednog opštinskog takmičenja „Šta znaš o saobraćaju“ za učenike osnovnih škola, koje se realizuje uz podršku Saveta za bezbednost saobraćaja grada Kruševca. U teoretskom poznavanju saobraćajnih propisa, a potom i u vožnji bicikala na poligonu u dvorištu škole i gradskom poligonu Saveta, nadmeće se 72-je učenika uzrasta od petog do osmog razreda Direktor OŠ „Vuk Karadžić“ Dragomir Aleksić napominje da ova škola već sedmu godinu organizuje takmičenje u poznavanju saobraćaja kruševačkih osnovaca. - Zaista smo se potrudili da i ove godine uslovi za rad i održavanje takmičenja budu kvalitetni, naravno uz pomoć Saveta za bezbednost…\nbezbednost oš vuk karadžić saobraćaj škola\t2018-04-21\nTag : bezbednost oš vuk karadžić saobraćaj škola\nPrethodni : Kruševac dobio dvojicu reprezentativaca u planinskom trčanju\nSledeći : Festival cveća u Kruševcu\n18. aprila 2021., 05:03\nManje pregleda u Kovid ambulanti tokom vikenda


„Rat za prebivalište" u Republici Srpskoj | Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska\nPočetna strana > Debate > Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska > „Rat za prebivalište" u Republici Srpskoj\nNakon što je pred lokalne izbore u BiH pre dve godine, bošnjačka koalicija nevladinih organizacija pod nazivom „Prvi mart“, pod pokroviteljstvom svih vodećih političkih partija sa sedištem u Sarajevu (SDA, SDP BiH, SBB BiH, Stranka za BiH...) sprovela na području Srebrenice kampanju prijavljivanja Bošnjaka i svih drugih građana koji podržavaju ciljeve pomenutih stranaka i organizacija, njihov zajednički kandidat za načelnika opštine Srebrenica pobedio je na opštinskim izborima. To je ohrabrilo „Prvi mart“ da sprovede istu kampanju na teritoriji Republike Srpske i za opšte izbore koji se održavaju ove godine.\nCilj „Prvog marta“ je da pokušaju da registruju 100 000 birača za opšte izbore na teritoriji Srpske, kako bi pokušali da bošnjačke stranke dovedu u situaciju da osvoje barem dvadesetak poslaničkih mandata (od ukupno 83) u Narodnoj skupštini RS i što veći broj poslaničkih mesta u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH od ukupno 14 koliko ih se bira iz RS za ovaj dom. Primera radi, ukoliko bi bošnjačke stranke osvojile 5 od pomenutih 14 mandata, time bi sasvim obesmislile entitetski mehanizam zaštite interesa RS. To bi se moglo dogoditi ukoliko bi, recimo, „Prvi mart“ na izbore „izveo“ novih oko 150 000 registrovanih birača u tri izborne jedinice u Srpskoj - uz postojećih 60-70 000 birača koji redovno glasaju za bošnjačke stranke - s tim da izlaznost srpskih birača ne pređe 55 odsto.\nZa registraciju novih birača potrebno je da oni imaju prijavljeno prebivalište na tlu RS, bilo da sada žive u Federaciji BiH ili u inostranstvu. U „Prvom martu“ čak računaju da bi, njihovom kampanjom, broj novih „sigurnih“ birača među Bošnjacima u dijaspori mogao da naraste sa sadašnjih oko 30 000 na oko 100 000 u RS, a za to je potrebno da im u diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH u inostranstvu upišu prebivalište u nekom od mesta u RS, s tim da tu „akrobaciju“ priznaju u Centralnoj izbornoj komisiji BiH. To izgleda kao nemoguća misija čak i po sadašnjem zakonu o prebivalištu, ali ne znači da u tu misiju bošnjačke diplomate neće krenuti, po savetima iz Sarajeva. Za izvođenje celog poduhvata imaju na raspolaganju sledeća četiri meseca, što je za pomenute „akrobacije“ u dijaspori sasvim dovoljno, bez ozbiljnog otpora RS.\nUspeh „Prvog marta“ na lokalnim izborima u Srebrenici pre dve godine obnovio je želje bošnjačkih stranaka da „makar“ udvostruče broj poslanika u Narodnoj skupštini RS (sada ih je desetak), pa su politički i logistički poduprli i aktuelnu kampanju „Prvog marta“ za prijavljivanje prebivališta u Srpskoj. Vodeća bošnjačka stranka, SDA, odmah je pokrenula sve mehanizme blokade predloženih izmena zakona o prebivalištu BiH, usvojenih u Savetu ministara BiH, kojima je predviđena oštrija kontrola prijave prebivališta na tlu cele BiH. U tu kampanju već na početku, u julu prošle godine, uključila se i Islamska zajednica u BiH, pa uspeh nije izostao: iako su izmene zakona, podržane od strane delegacije EU u BiH, u Parlament BiH upućene po hitnoj proceduri – ni do danas nisu usvojene. Prvo je Ustavni sud BiH u dva navrata odbacio prigovore SDA, pa je Predstavnički dom Parlamenta BiH usvojio pomenute zakonske izmene, ali Dom naroda ih nije potvrdio kada su pre mesec i po dana stigle na dnevni red tog doma. Najpre su svi poslanici SDA zbog bolesti bili odsutni sa sednice, a odnedavno je „povratak“ izmena zakona sasvim neizvestan, jer se lider SDA Sulejman Tihić – kao jedan od tri rukovodioca Doma naroda(član tročlanog Kolegijuma) zbog teške bolesti više ni u javnosti ne pojavljuje.\nU takvoj situaciji, vlast RS posegla je za donošenjem nacrta zakona o prebivalištu u RS u Narodnoj skupštini RS – koji su podržali i poslanici svih srpskih opozicionih stranaka - navodeći da će Skupština Srpske usvojiti i predlog zakon kojim bi bilo omogućeno MUP-u RS da kontroliše tačnost prijava prebivališta na tlu Srpske, ukoliko Dom naroda Parlamenta BiH ne usvoji potrebne zakonske izmene. Uz to, Vlada RS je donela i odluku kojom se precizira način vršenja provere tačnosti pomenutih prijava, koja se zasniva na rešenjima iz još neusvojenih zakonskih izmena na nivou BiH, kao i na sličnim rešenjima koja se već nekoliko godina primenjuju u Brčko distriktu.\nProtiv te odluke Vlade RS, u Sarajevu su ustali svi vodeći bošnjački političari – čak i oni koji su prihvatili zakonske izmene na nivou BiH – tražeći da OHR odmah poništi tu odluku, te iznoseći niz neosnovanih optužbi na račun vlasti u Banjaluci: Od „aparthejda“, preko „diskriminacije bošnjačkih povratnika“ do „kršenja Dejtonskog sporazuma“!? Pritom, niko od njih se nije ni osvrnuo na raniju odluku Ustavnog suda BiH kojom nisu osporene izmene zakona o prebivalištu koje se nalaze u proceduri u Parlamentu BiH: čak ni taj sud nije našao da pomenute zakonske izmene krše vitalni bošnjački interes, kako su to tvrdili u SDA.\nNo, uprkos i toj sudskoj odluci i svom deklarativnom zalaganju za „evropski put BiH“, i SDA i svi ostali odjednom su „zaboravili“ da su im baš iz Brisela sugerisali da su te zakonske izmene bazirane na praksi koja važi u zemljama EU. Istini za volju, ni iz Delegacije EU u BiH se ne upinju previše da u Sarajevu objasne da je, recimo, potrebno usvojiti pomenute zakonske izmene što pre ne bi li oktobarski izbori bili legitimni.\nIzgleda da je to ohrabrilo i pojedine visoke funkcionere SDP-a BiH da započnu kampanju protiv MUP-a RS upućivanjem pisama na adrese OHR-a i Delegacije EU u BiH u kojima se neosnovano optužuje policija Srpske da „krši prava bošnjačkih povratnika“ , što je podudarno kampanji „Prvog marta“ u kojoj se policija RS redovno napada zato što je naknadno poništila oko tri stotine fiktivnih prijava o prebivalištu na području Srebrenice iz 2012. godine, te podnela prekršajne prijave protiv lažnih prijavljivača prebivališta. Interesantno je da se „Prvi mart“ u toj svojoj kampanji uzda u odluke sudova u RS, ceneći da će ti sudovi odbaciti i sve naredne prekršajne prijave, kao što se i dogodilo u nekoliko desetina slučajeva. Sudovi su se u tom poslu pozivali na jedini postojeći zakon o prebivalištu na nivou BiH, ne nalazeći da osobe koje prijavljuju prebivalište na području Srebrenice čine prekršaj, kako je to tvrdila policija RS u svojim rešenjima o poništavanju fiktivnih prebivališta.\nZato će sada jedno od ključnih pitanja biti kako će se sudovi u Srpskoj odnositi prema prekršajnim prijavama o fiktivnom prebivalištu ako Narodna skupština RS usvoji svoj zakon o prebivalištu: da li će ih tretirati po tom zakonu ili, kao do sada, po postojećem zakonu o prebivalištu na nivou BiH, u šta se uzdaju i u „Prvom martu“ i u bošnjačkim strankama koje opstruišu donošenje zakonskih izmena u Parlamentu BiH.\nTo znači da će u naredna četiri meseca u RS morati da otvore četvore oči ne bi li konsekvetno sproveli propise koje donose Narodna skupština i Vlada, te iskoristili sve postojeće mehanizme za provere centralnog biračkog spiska. U suprotnom, neće biti nemoguće da o formiranju nove Vlade RS i njenoj budućoj politici – kao tas na vagi dva ljuto zavađena bloka srpskih političkih partija - odlučuju bošnjački poslanici izabrani glasovima desetina hiljada, a možda i celih sto hiljada onih koji se u Srpskoj privremeno „nastane“ samo sa ciljem da ona što pre nestane.\nDrugim rečima, ukoliko predstavnici EU prećutno prihvataju da je taj pokušaj „Prvog marta“ i bošnjačkih političkih partija legitiman uz korišćenje zakonskih „rupa“ i opstrukcijom „evropskih zakona“, ništa manje legitiman ne bi trebalo da bude ni pokušaj srpskih političkih partija da ih u tome spreče.


On je sahranjen danas na vlasotinačkom groblju u prisustvu brojnih rođaka, komšija i prijatelja nesrećne porodice.\nPrema zvaničnim informacijama iz istrage, Branko Tasić je pronađen bez vidljivih povreda po telu, a na licu mesta nije bilo tragova koji bi ukazivali na to da je nesrećnom mladiću nasilnim putem oduzet život.\nVlasotincem kruže razne priče\nIstragom su demantovane prvobitne spekulacije da je nesrećni mladić u tuči ozbiljno povređen i da je zbog posledica zadobijenih povreda preminuo.\nBranko je neko vreme, u jednoj kući u Vlasotincu, proveo u društvu poznanika i prijatelja, gde je došlo do „međusobnog koškanja“, ali, kako nezvanično saznajemo, dosadašnji rezultati istrage govore da nema osnova sumnje da bi to mogao da bude uzrok Brankove smrti. Zbog toga su istražnim organima važni nalazi sa toksikologije, ali se na rezultate takvih analiza čeka najmanje nedelju, pa čak i mesec dana.\nBranko je, navodno, u petak oko 23 časa napustio društvo u kojem se nalazio, da bi sat posle ponoći bio pronađen na trotoaru u Ulici Bore Stankovića na mestu koje je skoro hiljadu metara udaljeno od kuće u kojoj je boravio. Navodno je pokušana i reanimacija, ali se završila bezuspešno.\n"OSTAVILI SU MI HAOS": Srednji sin Jasmine iz Surčina šokirao izjavom, nakon što mu je majka ubila oca\n15. 11. 2021. u 12:40\nLIKVIDIRAN UBICA DESETOGODIŠNJEG DETETA KOD FOČE: Policija ga locirala i opkolila, nije želeo da se preda\n15. 11. 2021. u 07:44\nLeskovac istraga Vlasotince sahranjen Leskovac vesti Vlasotince vesti pronađeno beživotno telo


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » Blog Archive » KOD NIŠA OTKRIVENI PREDMETI IZ BAKARNOG DOBA\nArheolozi su na lokalitetu Bubanj kod Niša danas otkrili dvodelni kultni objekat i na destine celih posuda iz perioda najstarijeg bakarnog doba (4500 - 3700 godine pre nove ere), rekao je rukovodilac istraživanja profesor dr Milorad Stojić.\n“Reč je o izuzetno atraktivnoj građi i koliko znam tolika kulturna celina još nigde nije nađena”, ukazao je Stojić.\nPrema njegovim rečima, među predmetima se posebno izdvajaju pehari i zdele koje su lepo oblikovane i bogato ukrašene”, naveo je Stojić.\n“U drugom delu objekta pronašli smo vilicu svinje okruženu minijaturnim posudama i velikim zdelama, kao i jedan kremeni nož”, kazao je Stojić. Pre ovog pronalaska, arheolozi su pretraživali sloj celinu koja pripada kulturi “Boleraz”, napomenuo je Stojić.\nBubanjsko-humska kulturna grupa sa lokalitetaima Bubanj i Velika humska čuka spadaju u najvažnija mesta za razumevanje praistorije u ovom delu Evrope, a na lokalitetu Bubanj najstariji sloj pripada srednjem neolitu ili Starčevačkoj kulturnoj grupi, nastao u periodu od 5800 - 5500 godine p.n.e.\nArheolozi otkopavaju sloj po sloj, debljine od po četiri santimetara. Otkopani materijal se prosejava i analizira, a zatim se nastavlja ekspertiza materijala - paleobotanička, antropološka, minerološka, fizička, radiokarbonsko datovanje i slično.


Subota, 5. 6. 2004.\nSlobodan Orlić o pretnjama direktorki RTV Studio B\nNeophodna efikasna istraga\nBEOGRAD (Beta) - Direktor Direkcije za informisanje Saveta ministra državne zajednice Slobodan Orlić pozvao je juče nadležne organe da prioritetno rešavaju pitanja slobodne medija i bezbednosti novinarske profesije.\nReagujući na pretnje ubistvom direktoru i glavnom i odgovornom uredniku Radiotelevizije Studio B Dragani Milićević-Milutinović i sabotažu na novim tehničkim uređajima te beogradske medijske kuće, Orlić je u izjavi za javnost ocenio da ti događaji opominju sve političke faktore i nadležne organe da se pozabave bezbednošću novinarske profesije.\n- Domaća i svetska demokratska javnost ne mogu da shvate zašto istražni organi još nisu rasvetlili nijedno od četiri ubistva novinara u Srbiji i Crnoj Gori koja su se dogodila poslednjih godina - naveo je Orlić i dodao da u društvu i državi demokratskih opredeljenja, kojima stremimo, novinarima ne mogu da sude političari i određeni centri moći već građani i istina.\nOrlić je ocenio da bi efikasna istraga i pronalaženje vinovnika nasilja prema Studiju B, koji je značajan medijski faktor demokratskih promena, uverila javnost da država i njeni organi najzad ozbiljno shvataju ugroženost slobode medija i novinarske profesije.\nMilorad Mirčić: Objavićemo imena svih privedenih u akciji "Sablja"\nPredrag Marković analizirao svoj rad na mestu predsednika parlamenta\nZa pristupanje EU glasalo bi 78 odsto građana Srbije\nOtrovao se 81 mališan u jedanaest vrtića\nTomica Milosavljević o prvih sto dana vlade\nSvečanost u preduzeću PTT "Srbija"\nFond za pomoć deci sa posebnim potrebama


УСАИД Пројекат за боље услове пословања\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nUSAID Projekat za bolje uslove poslovanja je petogodišnja inicijativa pokrenuta u januaru 2011. godine. Cilj projekta je da pomogne Vladi Republike Srbije da poveća konkurentnost domaće ekonomije i privatnog sektora. Projekat će obezbediti stručnu pomoć, treninge i druge vrste podrške u cilju poboljšanja poslovnog okruženja, održavanja makroekonomske stabilnosti i daljeg razvoja finansijskog tržišta. Projekat se sprovodi na osnovu prioriteta koje ima Vlada Republike Srbije i privreda.\nMinistarstvo privrede i USAID BEP Projekat sarađuju na sprovođenju Strategije za razvoj preduzetništva i konkurentnosti za period 2015-2020. godine sa Akcionim planom za 2015-2016. godinu i na unapređenju uslova finansiranja malih i srednjih preduzeća i preduzetništva.\nProjekat za bolje uslove poslovanja sastoji se od tri glavne komponente:\n1. „Regulatorna reforma u privredi“ ima za cilj unapređenje zakona, propisa i institucija, kao i poboljšanje kapaciteta regulatornih tela za sprovođenje analiza uticaja propisa, podsticanje dijaloga javnog i privatnog sektora i primenu zakona.\n2. „Makroekonomska politika i upravljanje javnim finansijama“ će pomoći Vladi Republike Srbije u primeni novih odredaba u fiskalnoj odgovornosti, poboljšanju budžetiranja, povećanju transparentnosti i javnosti rada, jačanju upravljanja javnim dugom i poboljšanju ekonomske analize i predviđanja.\n3. „Razvoj finansijskog tržišta“ ima za cilj unapređenje regulatornog okvira za nebankarske institucije, kapaciteta za jačanje i širenje tržišta kapitala, kao i uslova za razvoj upravljanja finansijskim rizicima.\nStrateški pristup projekta je da pomogne vladinim institucijama da blisko sarađuju sa privatnim sektorom i nezavisnim ekspertima u cilju postizanja reformi koje će poboljšati konkurentnost privrede. Koraci u reformskom procesu uključuju:\n• Određivanje prioritetnih reformi u saradnji sa privredom, uključujući ankete privrednika i praćenje i merenje rezultata reformi\n• Podizanje svesti o potrebi za reformama kroz jačanje dijaloga i edukaciju\n• Ostvarivanje partnerstva sa Vladinim institucijama u planiranju i sprovođenju različitih prioritetnih reformi\n• Jačanje kapaciteta Vlade i privatnog sektora za efikasno sprovođenje održivih reformi\n• Podršku Vladinim institucijama i privatnom sektoru u praćenju realizacije reformskih inicijativa\nSprovođenje ovih aktivnosti uštedeće uloženo vreme i sredstva domaćih privrednika i pomoći Vladi da bude efikasnija. Projektne aktivnosti će pomoći privredi u privlačenju neophodnih investicija, a posledično, privreda će biti u mogućnosti da se uspešno takmiči na svetskom ekonomskom tržištu. Sveobuhvatna reforma vodiće i ka izvozno orijentisanom ekonomskom rastu i povećanju zaposlenosti.\nPočetna»Vesti»USAID Projekat za bolje uslove poslovanja


Izvor: Vostok.rs, 18.Avg.2019, 09:22\nKina i Severna Koreja će pojačati vojnu saradnju i zajednički raditi na obezbeđivanju sigurnosti u Azijsko-pacifičkom regionu, izjavio je visoki kineski komandant. I Peking i Pjongjang vide američke aktivnosti u regionu kao pretnju. Nekoliko dana nakon što je Severna Koreja dospela na naslovne stvari zbog poslednjih raketnih testiranja, delegacija iz Pjongjanga sastala se sa kineskim zvaničnicima u Pekingu. Na čelu severnokorejske delegacije bio je visoki vojni zvaničnik Kim Su Gil, direktor Generalnog političkog komiteta Narodne armije Severne Koreje.\nKineski general koji je razgovarao sa Kim Su Gilom naveo je da se kinesko-severnokorejske vojne veze moraju samo dalje jačati. "Narodnooslobodilačka armija Kine spremna je da radi sa Severnom Korejom na implementaciji važnog konsenzusa, koji su postigli lideri naših naroda", rekao je general Zang Jouksia, potpredsednik Centralne vojne komisije Kine. Takođe je naveo da je Peking „spreman da zajedno s Pjongjangom doprinese miru i stabilnosti u regionu“. Kim je rekao da Severna Koreja želi da proširi vojne veze i razmeni iskustva sa velikim susedom. Ksi Đinping je u junu postao prvi kineski lider koji je posetio Severnu Koreju nakon 14 godina. Njegovi razgovori sa Kim Džong Unom dali su novi impuls odnosima istorijskih saveznika, koji su se tokom posljednjih godina komplikovali tokom stalnih nuklearnih testiranja Pjongjanga. Peking i Pjongjang, koji su vezani sporazumom iz 1961. godine, koji ih obavezuje da će u slučaju napada pomoći jedan drugome, dele zajedničke geopolitičke rivale, poput Japana i Južne Koreje. Posebno su zabrinuti zbog američkih aktivnosti u regionu. U petak je Severna Koreja podsetila Seul i Vašington da neće tolerisati njihove zajedničke vojne vežbe, koje se nastavljaju uprkos tome što predsednik SAD-a Donald Tramp često navodi optimističke note o pregovorima za denuklearizaciju Korejskog poluostrva. Pjongjang je saopštio da razgovori više neće biti mogući ako vežbe ne prestanu, osuđujući južnokorejskog predsednika Mun Džae Ina kao "besramnog čoveka koji spominje razgovore između Severa i Juga dok s druge strane igraju ratne igre kojima planiraju uništiti većinu naše vojske za 90 dana". Kinu rutinski nervira što SAD šalju svoje ratne brodove i avione u Južno kinesko more gde Peking ima teritorijalne pretenzije, nazivajući takve aktivnosti kršenjem svog suvereniteta. Lista spornih pitanja uključuje i američku prodaju oružja Tajvanu, kao i glasnu podršku Vašingtona protiv vladinih demonstranata u Hong Kongu. Ranije ovog meseca, američki državni sekretar Majk Pompeo optužio je Peking za „pokušaj prekrajanja Tihog okeana u njegovom autoritarnom stilu“, na šta je Kina odgovorila da su Pompeovi pokušaji da „razmazi“ vladu i „poseje razdor“ u regionu osuđeni na propast. Izvor: Vostok / RT


Telegraf objavio fotografije koje navodno dokazuju umešanost ruske službe u pripremanje terorističkih akcija u CG | Insajder\nTelegraf objavio fotografije koje navodno dokazuju umešanost ruske službe u pripremanje terorističkih akcija u CG\nNa fotografijama se, navodno, vide dva oficira ruske Glavne obaveštajne uprava (GRU), Edvard Šišmakov i Vladimir Popov, i to kako razgovaraju sa Aleksandrom Sinđelićem. Kako tvrdi britanski list, fotografije su snimljene u jednom beogradskom parku neposredno pred pokušaj državnog udara u Crnoj Gori.\n“Širokov je Šišmakov, bivši ruski vojni ataše”\nCrnogorski tužilac, je kao organizatora grupe označio Eduarda Širokova, za kojim je rapisana poternica. Katinić je još u februaru naveo i da je to lažni identitet tog, kako je otkrio, nekadašnjeg zamenika ruskog vojnog atašea u Poljskoj, koji je iz te zemlje proteran zbog špijunaže 2014.\n“Širokov je ustvari Šišmakov”, precizirao je crnogorski tužilac u jednoj televizijskoj emisiji.\n"On je pripadnik vojnih ruskih struktura i mi ćemo ga tužiti", dodao je Katinić.\nPrecizirao je da je svedok-saradnik crnogorskog tužilaštva Aleksandar Sinđelić bio "jasan" da je boravio u Moskvi i da ga je Širokov "podvrgao kontrolama da utvrdi da li je siguran za izvršenje ovoga zadatka".\n"On mu je dao sve zadatke. Imamo o tome sve dokaze za sud", rekao je Katinić u februaru.\nZvaničnici Rusije međutim brzo su odbacili optužbe crnogorskih vlasti da neki ruski državni organi imaju veze s organizovanjem državnog udara u Podgorici, u vreme parlamentranih izbora u oktobru.\nSuđenje bi trebalo da počne 6. septembra\nSuđenje optuženima za planiranje terorizma na dan parlamentarnih izbora u Crnoj Gori odloženo je za 6. septembar.\nPrema optužnici, u Crnoj Gori je 16. oktobra prošle godine sprečen državni udar.\nZa organizatore grupe označeni su ruski državljani Eduard Šišmakov i Vladimir Popov za koje crnogorsko specijalno tužilaštvo tvrdi da su ruski obaveštajci, te da su deo "ruskih nacionalističkih centara", zagovornika panslavenske ideje ujedinjenja slovenskih naroda i sprečavanja ulaska u NATO.\nMeđu optuženima su i penzionisani general srpske Žandarmerije Bratislav Dikić, i srpski državljani Nemanja Ristić i Predrag Bogićević koji su optuženi da su pomagali Rusima u pripremi terorističkog plana.\nDikić je od oktobra prošle godine u zatvoru kod Podgorice, dok je Ristića i Bogićevića Srbija odbila da izruči Crnoj Gori.\nPrema optužnici, deo zavere su i čelnici najvećeg protivnika članstva NATO u zemlji, čelnici opozicionog Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Kneževic.\nSvi optuženi su odbacili navode optužnice.\nIzvor: Telegraf, Insajder


Tanjug 22. maja 2019. 10:48\nBEOGRAD – Predsednik Udruženja građana „CarGo“ Aleksandar Vučić izjavio je danas da se za tri meseca, od kako Udruženje postoji, u njega učlanilo čak pola miliona ljudi i skinulo aplikaciju za inovativnu pomoć na putu, čime su, kaže oboreni svi rekordi.\nVučić je, navodi se u saopštenju Udruženja, istakao da su na današnji protest određenog dela taksi kartela i njihov zahtev da se ugasi „CarGo“ odgovor dali građani, jer su pokazali kome veruju i da zaista žele da „CarGo“ opstane na tržištu.\n„Nakon pritisaka, članovi Udruženja su pokazali snagu. Pola miliona zaista je istorijska prekretnica. Poverenje koje su ljudi stekli moramo da opravdamo. Nakon kompleksnog tranzicionog perioda, različitih fizičkih i sajber napada, otimanja vozila, zastrašivanja ljudi, sa ponosom mogu da kažem da ne odustajemo, da se i dalje borimo. U narednom periodu – bićemo još jači. Kako bismo u tome uspeli, ulazimo u drugi investicioni ciklus u kome nastavljamo sa investicijama i inovacijama“, dodao je on.\n„Posebno nas je obradovalo kada smo videli da je petstohiljadita članica Udruženja mlada preduzetnica, koja je tradicionalni posao sa cvećem premestila u digitalni, a svoje proizvode i kreacije prodaje elektronski. Želimo da naš mali poklon Ani bude podstrek za rast i razvoj poslovanja, a mi ćemo biti tu da pomognemo i njoj i drugim preduzetnim i inovativnim ljudima“, rekao je Vučić.\nDodao je da će, kao što su najavili prilikom osnivanja Udruženja, ‘CarGo’ pored inovativne pomoći za svoje članove, raditi na osnaživanju mladih preduzetnika, inovacija i brojnih projekata.\nKako bi postali članovi Udruženja, pola miliona ljudi registrovalo se preko aplikacije „CarGo“ i prihvatilo uslove korišćenja, navodi se u saopštenju Udruženja.


Crvena zvezda u situaciji u kojoj ODAVNO NIJE BILA! Šta to nije štimalo u Stankovićevom "horu" koji MORA da prođe dalje? - Adresar Sporta\nHome - Fudbal - Crvena zvezda u situaciji u kojoj ODAVNO NIJE BILA! Šta to nije štimalo u Stankovićevom „horu“ koji MORA da prođe dalje?\nCrvena zvezda u situaciji u kojoj ODAVNO NIJE BILA! Šta to nije štimalo u Stankovićevom „horu“ koji MORA da prođe dalje?\nMeđutim, ono što su fudbaleri Crvene zvezde pokazali u Kazahstanu se možda donekle i očekivalo. Ne zbog dalekog puta, „teških nogu“ i ostalih alibija za koje treba skinuti kapu „dirigentu“ najboljeg fudbalskog „hora“ u Srbiji, Dejanu Stankoviću jer ih nije koristio, već zbog kako je i sam rekao „njegovih grešaka“.\nDoživela je Zvezda vrlo neprijatan poraz prošle nedelje u Kazahstanu, i večeras (20.30) na Marakani mora da juri minus od 1:2 kako bi nastavila put ka Ligi šampiona. Kvota na keca je 1,45, a na to da će Zvezda dati bar dva gola (tim1 2+) 2,15. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za Zvezda – Kairat.


DRŽAVO POMAGAJ: Radnici Fiata traže pomoć od države! - iKragujevac\nponedeljak, 20 jun 2016 15:08\nOni će od države, kao vlasnika 33 odsto kapitala kragujevačke fabrike, tražiti da se uključi u pregovore sa poslovodstvom i da podrži predlog sindikata kako bi se sačuvala radna mesta. To je jedino moguće pokretanjem proizvodnje novog modela u Kragujevcu, navode u sindikatu.\nPredsednik Samostalnog sindikata Zoran Marković kaže da je ušteda koja je ostvarena čestim prekidima u proizvodnji i kolektivnim odmorima, izuzetno mala i bez većeg efekta.\n"Mi smo spremni da se žrtvujemo za opstanak fabrike. Svesni smo da je potražnja za modelom '500L' koji se već četiri godine proizvodi u Kragujevcu ispod naših očekivanja, ali ne želimo da i Srbija i Kragujevac ostanu bez tako značajnog proizvođača kao što je 'Fiat'. Jedino rešenje za spas fabrike je pokretanje proizvodnje novog modela", rekao je Marković.\nInače, početkom prošle nedelje poslovodstvo italijanske fabrike najavilo je da će do kraja avgusta ukinuti celu jednu smenu u proizodnji i na taj način ugasiti oko 900 radnik mesta u samoj fabrici, zbog čega bi i u kooperantnim fabrikama bilo zatvoreno još 600 radnih mesta.\nOdlazak iz fabrike, za sada je predložen po modelu dobrovljnosti, nakon čega će uslediti i otpuštanje po principu tehnološkog viška.


Partnerstvo sa Azerbejdžanom i u oblasti rada i zapošljavanja\nBeograd, 21. april 2021.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Darija Kisić Tepavčević razgovarala je danas putem video-platforme sa ministrom rada i socijalne zaštite stanovništva Azerbejdžana Sahilom Babajevim o unapređenju odnosa u oblastima koje su u nadležnosti ovih ministarstava.\nSagovornici su konstatovali da su odnosi dveju zemalja prijateljski i bratski, uz podsećanje na to da su Srbija i Azerbejdžan 2013. godine uspostavili strateško partnerstvo.\nKisić Tepavčević je istakla da je Srbija veoma zahvalna Azerbejdžanu na humanitarnoj i finansijskoj pomoći u borbi protiv koronavirusa tokom prošle godine, ali i u saniranju posledica poplava 2014. godine.\nBabajev je rekao da strateško parnerstvo dveju zemalja može da bude prošireno i na oblast rada, zapošljavanja i socijalnih pitanja, pri čemu je predložio niz aktivnosti od značaja za saradnju resornih ministarstava, što je Kisić Tepavčević prihvatila.\nNa sastanku je razgovarano o mogućnosti nastavka razgovora o zaključenju sporazuma o socijalnom osiguranju, koji je veoma važan za obe zemlje.\nKisić Tepavčević je istakla i da je to ministarstvo zainteresovano za saradnju u okviru bilateralne razvojne pomoći kroz koju bi se opremili domovi i zavodi u kojima su smeštena deca i mladi bez roditeljskog staranja, u okviru kojih je velika zastupljenost dece sa smetnjama u razvoju.


Sembroski je odsvirao nekoliko akorda za gledaoce koji su preko "Jutjuba" pratili desetominutni prenos obraćanja četvoročlane posade tokom leta iznad Evrope brzinom od oko 28.000 kilometara na čas.\n"Spejs eks" je privatna kompanija za proizvodnju raketa i letove u svemir čiji je vlasnik osnivač i direktor "Tesle" Ilon Mask. On je objavio da se povratak posade na Zemlju očekuje tokom dana.\nPredviđeno je da se kapsula sa posadom spusti oko ponoći po srednjoevropskom vremenu u vode Atlantika nedaleko od obale Floride, saopštila je kompanija.\nKapsula "kru dregon" lansirana je na raketi iz Floride, a kontrola leta nalazi se u predgrađu Los Anđelesa.\nSembroski nije bio jedini koji je pokazao kako provodi slobodno vreme u bestežinskom stanju. Geonaučnik i nekadašnji Nasin kandidat za astronauta Sijan Proktor (51) pokazala je umetnički rad koji je napravila u orbiti - crtež flomasterima sa prikazom poletanja kapsule koju nosi zmaj.\nHejli Arseno (29), lekar u Dečijem istraživačkom centru Sent Džud u Tenesiju, gde se nekada i sama lečila od kancera, vrtela se po kabini da bi gledaocima predstavila osećaj bestežinskog stanja.


Veliki protest u Izraelu protiv nasilja nad ženama | Autonomija\nVeliki protest u Izraelu protiv nasilja nad ženama\nNa trgu u Tel Avivu se okupilo 20.000 demonstranata, a izloženo je 200 pari ženskih cipela obojenih krvavo crveno\nDemonstracije zbog neodgovarajuće reakcije vlade na nasilje nad ženama, održane su danas širom Izraela: blokiraje su raskrsnice, u Jerusalimu ulice polivene crvenom bojom i postavljene table s imenima desetina ubijenih žena.\nNa trgu u Tel Avivu se okupilo 20.000 demonstranata, a izloženo je 200 pari ženskih cipela obojenih krvavo crveno.\nPremijer Benjamin Netanjahu pozvao je da se uradi više ali se našao na udaru kritike zbog glasanja protiv predloga da se osnuje parlamentarna komisija za istragu nasilja nad ženama, preneo je Asošiejted pres.\nMnoge vladine kancelarije i kompanije dozvolile su zaposlenima da danas odsustvuju zbog protesta.\nGlavne demonstracije održane su večeras, a okupljenima su se obratili članovi porodica žena ubijenih u poslednjim godinama i lideri feminističkih pokreta, izmedju ostalih.\nOrganizatorke protesta tražile su da se iskoristi 70 miliona dolara odobrenih još prošle godine za borbu protiv nasilja nad ženama.


Ženska selekcija Srbije: do 48 kg Sandra Maran, 51 kg Nina Radovanović, 54 kg Snežana Šiljković, 60 kg Natalia Šandrina, 64 kg Jelena Janičijević i 75 kg Aleksandra Rapaić.\n„Posle Beogradskog pobednika gde je sve bilo savršeno sada na red ide i Balkanijada. Dobro smo pripremljene, ne znam koje nas protivnice očekuju, čule smo da dolazi deset zemalja, ali meni je svaka protivnica ista zato što protiv svake idem maksimalno na pobedu. Svaka medalja je uspeh, tako da se nadam kada sam ja u pitanju, da mogu do medalje. Zlatna je uvek najbolja, ali i protivnici imaju isti cilj, tako da je svaka medalja za Srbiju osvojena izuzetno i jednako važna“ – zaključila je Rapaićeva.\nVideo: Predsednik Svetske bokserske federacije gost Srbije\nPredsednik Svetske bokserske federacije gost Srbije


Vladimir Putin u Beču izjavio da je Austrija igrala ključnu ulogu u transportu ruskog plina | TRT Hrvatski\nVladimir Putin u Beč...\nVladimir Putin u Beču izjavio da je Austrija igrala ključnu ulogu u transportu ruskog plina\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin je tokom zvanične posjete Austriji naglasio kako se historijski odnosi dviju zemalja oslanjaju upravo na saradnju, podsjetivši da je Rusija nakon Njemačke drugi najveći ekonomski partner Austrije.\n06.06.2018 ~ 12.01.2020\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin je tokom zvanične posjete Austriji poručio da sankcije Evropske unije (EU) njegovoj zemlji nanose štetu objema stranama, javlja Anadolu Agency (AA).\n"Sankcije nanose štetu onima koji ih provode ali i onome protiv koga se provode. Zbog toga su strane zainteresovane za uklanjanje sankcija, a i mi naravno podržavamo njihovo uklanjanje", rekao je Putin na konferenciji za medije nakon sastanka sa austrijskim predsjednikom Alexanderom Van der Bellenom u Beču.\nNaglasio je kako se historijski odnosi dviju zemalja oslanjaju upravo na saradnju, podsjetivši da je Rusija, nakon Njemačke, drugi najveći ekonomski partner Austrije.\nIstakao je kako je njegova posjeta Beču upriličena povodom 50 godina od plinskog sporazuma koji su dvije zemlje potpisale davne 1968. godine, dodajući da je Austrija uvijek igrala ključnu ulogu u transportu ruskog plina u ostatak Evrope.\nNapomenuo je da se nastavljaju napori kako bi dodatno bile povećane turističke i kulturalne veze između dviju zemalja.\nVan der Bellen je u obraćanju novinarima kazao da su odnosi dviju zemalja građeni na dobrim osnovama, naglasivši da Austrija i Rusija imaju veoma pozitivne ne samo političke, nego i kulturne i socijalne odnose.\nPodsjetio je da direktne investicije Austrije u Rusiji iznose blizu 7 milijardi eura, dodajući da je saradnja između Gazproma i austrijske energetske kompanije ÖMV najbolji pokazatelj saradnje koja traje već 50 godina.\nIstakao je da će njegova zemlja za oko mjesec dana preuzeti predsjedavanje Evropskom unijom (EU), napominjući kako će Austrija zasigurno veoma naporno raditi da se smanje tenzije i napetosti koje postoje u svijetu.\nNaglasio je i kako Austrija u tom smislu ulaže napore da budu uklonjene sankcije nametnute Rusiji te dodao da je dijalog s Moskvom veoma važan ne samo za Beč nego i za cijelu EU.\n"Veliki dio Rusije je u sastavu Evrope i ne može biti ostavljen izvan tog prostora. Mir u cijeloj Evropi je moguć jedino s Rusijom", rekao je Van der Bellen.


INDUSTRIJSKA PROIZVODNjA NA KRAJU MARTA – Zrenjanin\nINDUSTRIJSKA PROIZVODNjA NA KRAJU MARTA\nU Srbiji raste, kod nas pada\nU srednjobanatskom regionu industrijska proizvodnja za period januar-mart 2016. godine manja je za 5,9 procenta u odnosu na isti period prethodne godine, dok je u odnosu na ostvareni prosek iz 2015. godine manja za približno 13,5 odsto. Posmatrano samo za mart 2016.godine industrijska proizvodnja u regionu manja je za deset odsto od nivoa ostvarenog u martu 2015.godine.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, za razliku od našeg dela Banata, u Republici Srbiji kumulativna industrijska proizvodnja za period januar – mart 2016.godine veća je za 10,5 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, dok je u martu 2016. godine u odnosu na prosek 2015. godine veća za 9,5 odsto. Ovako ostvareni nivo industrijske proizvodnje u martu 2016.godine veći je za 8,8 odsto u odnosu na ostvarenu visinu rasta industrijske proizvodnju u martu 2015. godine.\nZa razliku od republičkog nivoa, industrijska proizvodnja u Vojvodini u prvom kvartalu 2016. godine zabeležila je rast od 2,1 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, i rast od 1,5 odsto u odnosu na decembar 2015.\n← (456) Teritorijalni kapital osnov za revitalizaciju područja\nODLOŽENA ODLUKA O SUDBINI ZRENjANINSKE „BEOHEMIJE INHEM” →


Ivanišević i Malteški red o migrantima\nDržavni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević razgovarao je danas sa predstavnicima humanitarne organizacije Malteškog reda iz Mađarske o pomoći migrantskoj populaciji u Srbiji i problemima sa kojima se ta organizacija suočava pri isporuci donacija.\nLinta: Cilj grafita - širenje mržnje prema Srbima\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta smatra da grafit â€žOj hrvatska mati, Srbe ćemo klatiâ€œ ispisan crnom frabom na jednoj osnovnoj školi u Šibeniku ne predstavlja nikakvo iznenađenje i da je cilj širenje mržnje i pozivanje na nasilje prema preostalim Srbima.\nKuburović, Li:Saradnja dve zemlje na izuzetno visokom nivou\nMinistarka pravde Nela Kuburović i ambasador Kine u Srbiji Li Mančangom saglasili su se danas da Srbija i Kina imaju tradicionalno dobre i prijateljske odnose, kao i da su politički odnosi dve zemlje na izuzetno visokom nivou.\nMaja Gojković u Strazburu\nPredsednica Narodne skupštine Srbije Maja Gojković učestvovaće na Evropskoj konferenciji predsednika parlamenata u Strazburu, koja se održava 15. i 16. septembra.\nOdbor o izveštaju bez prisustva Jankovića\nSkupštinski Odbor za pravosuđe danas razmatra godišnji izveštaj Zaštitnika građana za 2015. godinu bez prisustva ombudsmana Saše Jankovića.\nNikolić u poseti Grčkoj i Makedoniji\nPredsednik Republike Srbije Tomislav Nikolić boraviće u dvodnevnoj radnoj poseti Republici Grčkoj i Republici Makedoniji povodom obeležavanja stogodišnjice bitke na Kajmakčalanu, 15 i 16. septembra 2016. godine, saopštila je Služba predsednika za saradnju s medijima.\nIzjavu nemačkog zvaničnika Mihaela Rota o tome da Berlin podržava Srbiju samo u slučaju da odlučno teži ka članstvu u EU, a ne ka Rusiji, ne treba smatrati uvredom, već na nju treba gledati kao na logičan proces usklađivanja spoljne politike Beograda sa politikom Brisela, smatra bivši ambasador Srbije u Nemačkoj Ivo Visković.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić počinje danas dvodnevnu posetu Francuskoj, gde će se sastati sa premijerom te zemlje i drugim visokim zvaničnicima, učestvovati na poslovnom forumu i razgovarati sa predstavnicima velikih francuskih kompanija.


Osiguranje kvaliteta – Poreska akademija\nKancelarija za koordinaciju osiguranja kvaliteta pri Fakultetu za informacione tehnologije Slobomir P Univerziteta predstavlja integralni dio cjelokupnog procesa osiguranja kvaliteta na Univerzitetu.\nOsiguranje kvaliteta rada i studija koje izvode Univerzitet i fakulteti i akademije u sastavu Univerziteta je sastavni dio nacionalnog osiguranja kvaliteta i preduslov za uporedivost diploma i kvalifikacija u okviru jedinstvenog Evropskog prostora visokog obrazovanja.\nCilj uspostavljanja institucionalnog sistema za osiguranje kvaliteta je utvrđivanje standarda kvaliteta rada i regulisanje mehanizama i postupaka za upravljanje, praćenje, vrednovanje, unapređivanje i razvoj kvaliteta, kao i razvijanje politike i organizacione kulture u obavljanju svih djelatnosti Univerziteta.\nPrioritetne oblasti u kojima se osigurava, obezbjeđuje, unapređuje i kontroliše kvalitet su:\n– kvalitet studijskih programa,\n– kvalitet nastavnog procesa,\n– kvalitet naučno-istraživačkog i stručnog rada,\n– kvalitet nastavnika i saradnika,\n– kvalitet studenata,\n– kvalitet udžbenika, literature, bibliotečkih i informatičkih resursa,\n– kvalitet upravljanja visokoškolskom ustanovom i kvalitet nenastavne podrške,\n– kvalitet prostora i opreme,\n– kvalitet finansiranja,.\n– uloga studenata u samovrednovanju i provjeri kvaliteta,\n– sistemsko praćenje i periodična provjera kvaliteta,\n– javnost u radu.\nKancelarija obavlja sljedeće zadatke:\n– pruža savjete i preporuke organizacionim jedinicama Fakulteta,\n– organizuje seminare iz oblasti osiguranja kvaliteta,\n– radi na uspostavljanju i uređivanju dokumenata o osiguranju kvaliteta,\n– definiše kriterijume kvalitetnog funkcionisanja Fakulteta,\n– razvija postupke spoljašnjeg i unutrašnjeg vrednovanja, metode za istraživanje različitih aspekata kvaliteta obrazovanja kao i različitih ciljnih populacija (studenata, nastavnika, administrativnog osoblja, rukovodilaca, poslodavaca)\n– priprema, organizuje i koordinira vrednovanje različitih segmenata funkcionisanja Fakulteta,\n– osigurava povratne informacije od studenata i usmjerava njihove sugestije, prijedloge i kritike,\n– prikuplja, obrađuje i analizira informacije o osiguranju kvaliteta od svih korisnika,\n– organizuje stručno i profesionalno usavršavanje nastavnog i administrativnog osoblja..


"ZAŠTITITI ŽENE OD DISKRIMINACIJE" Održana u konferencija u organizaciji Zajedničke komisije za ljudska prava PS BiH - Srpskainfo\nPrava žena u BiH nisu u potpunosti ispoštovana i potrebno je učiniti dodatne napore kako bi se žene zaštitile od raznih oblika diskriminacije, ocjena je učesnika konferencije pod nazivom "Ljudska prava žena u BiH" koja je danas u Sarajevu održana u organizaciji Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH.\nPredsjedavajući Komisije Lazar Prodanović rekao je da je konferencija organizovana sa ciljem da se skrene pažnja javnosti u BiH na položaj žene, njenu značajnu ulogu, ali i da se govori o eliminaciji nasilja nad ženama i svim problemima sa kojima se žene suočavaju, kao i afirmaciji žene na radnom mjestu, u društvu, javnom životu.\n– U BiH se ne možemo pohvaliti da su žene ravnopravno zastupljene sa muškarcima u institucijama svih nivoa vlasti. Mislim da bi političku scenu u BiH relaksiralo veće učešće žena u javnom životu i zakonodavnim tijelima – ocijenio je Prodanović.\nNavodeći da svi građani u BiH treba da imaju aktivno i pasivno biračko pravo, Prodanović je rekao novinarima da ne postoji opravdanje za kašnjenje u implementaciji odluka Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava kada je u pitanju ovaj problem u BiH.\nPredsjedavajući Zajedničke komisije za ravnopravnost polova Parlamentarne skupštine BiH Adil Osmanović smatra da institucije svih nivoa vlasti u BiH treba da učine dodatne napore da se prava žena stalno unapređuju.\n– Diskriminacija kada su u pitanju žene u BiH, nažalost, i danas postoji – konstatovao je Osmanović i naveo da su žene često manje plaćene od muškaraca za obavljanje istih poslova.\nOsmanović je rekao da se zalaže da se BiH kreće u pravcu nulte stope tolerancije za diskriminaciju na osnovu pripadnosti polu, ocijenivši da su donošenjem Zakona o ravnopravnosti polova učinjeni mnogi koraci naprijed u tom smislu.\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara Miloš Lučić istakao je da se žene u BiH susreću sa mnogim teškoćama, od učešća u političkom i javnom životu pa sve do usklađivanja privatnog i profesionalnog života, pri čemu nisu pošteđene nasilja u porodici.\nOn je upozorio da je, prema nezvaničnim statistikama, u vrijeme pandemije virusa korona povećan stepen nasilja nad ženama.\nZalažući se za ravnopravnije društvo u BiH, Lučić je rekao da je današnja konferencija bitna kako bi se razgovaralo o svim ovim temama, kao i sprovođenju Zakona o ravnopravnosti polova.\nPredstavnica “Ženske mreže BiH” Selma Halilović smatra da je potrebno što prije formirati radnu grupu za izmjenu i dopunu Zakona o ravnopravnosti polova kako bi cijeli niz ženskih nevidljivih i marginalizovanih kategorija mogao biti uključen u sistem zaštite i nove džender akcione planove u lokalnim zajednicama, kantonima i entitetima.\nOna je izrazila nadu da će talas protiv nasilja nad ženama koji je nedavno krenuo iz Srbije uz doprinos svih dovesti do eliminacije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama.\nHalilovićeva je ukazala na činjenicu da je sistem takav da u BiH ne postoji nulta tolerancija na nasilje i da se žene od malih nogu uče da to trpe, kroz obrazovni sistem, na radnim mjestima i drugim situacijama.\n– Nasilje je društveni problem, ne privatna stvar. Nadam se da ćemo sa Agencijom za ravnopravnost polova uspjeti da motivišemo one koji donose odluke da se maknemo sa mrtve tačke i da se u BiH usvoji nulta stopa tolerancije za sve oblike nasilja nad ženama i djevojčicama – zaključila je Halilovićeva.\nSabira Hašimović iz “Udruženja žena Romkinja” iz Bijeljine istakla je da je najveći problem Romkinja što nisu prihvaćene kao i sve druge žene i što nemaju pristup obrazovanju.\n– Svaka žena treba dobiti priliku da pokaže šta može. Jako je mnogo sposobnih Romkinja, samo im treba dati priliku – poručila je Hašimovićeva.\nNa tematskoj sjednici Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH “LJudska prava žena u BiH” predstavljeni su izvještaji o dosadašnjim benefitima od usvajanja Zakona o ravnopravnosti polova u BiH i poštovanju/stanju ženskih ljudskih prava u BiH, a raspravljano je i o poštovanju prava žena iz ugla nevladinog sektora.\nCilj skupa je da se kroz raspravu i formiranje zaključaka doprinese poboljšanju stanja ljudskih rpava žena u BiH.\nOsim članova Zajedničke komisije za ljudska prava na tematskoj sjednici učestvovali su poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH, predstavnici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara, Agencije za ravnopravnost polova BiH, ombudsmani za ljudska prava, predstavnici entitetskih džender centara, kao i međunarodnih i nevladinih organizacija.\nDruštvo Diskriminacijakomisijakonferencijaljudska pravaŽene\nNASTALA ZNAČAJNA MATERIJALNA ŠTETA Reljić pozvao građane da prijave oštećenja od zemljotresa\n"POČETAK KRAJA LAŽNIH DIPLOMA" Startovala Komisija za borbu protiv negativnih pojava u visokom obrazovanju Srpske\nPrivremena istražna komisija Predstavničkog doma BiH: Pokrenuta inicijativa za smjenu Grubeše\nMIR U ZEMLJI SILE I NEPRAVDE Kakvo je stanje ljudskih prava u postdejtonskoj BiH\nDOBIO OTKAZ ZBOG JEZIKA Sud u Strazburu presudio u korist SRPSKOG UČITELJA


BOGDANOVIĆA LOPTA NIJE SLUŠALA! Srbin ipak dvocifren u pobedi Atlante! /VIDEO/ - Informer\nAtlantu je predvodio Trej Jang sa 25 poena, pet skokova i sedam asistencija. Lu Vilijams je dodao 22, Erter 15, a Klint Kapela je uz 14 poena uhvatio čak 19 lopti. Jang je nosio posebnu zaštitu za oči nakon što je dobio lakat od Onjeke Okongvua iz Indijane, iako je bilo otoka i ukočenosti njegov vid nikada nije bio ugrožen.\nNa drugoj strani, Entoni i Karter su imali po 17 poena.\nPortland - LA Klipers 112:113\nsport NBA Košarka Bogdan Bogdanović


Vučić: Pitanje je trenutka kada će od nas tražiti de fakto ili de jure priznavanje Kosova - Sputnjik Srbija\n03:11 18 Januar 2021\n19:22 26.02.2020 (osveženo 19:25 26.02.2020) Preuzmite kraći link\nAleksandar Vučić je za televiziju O2 ukazao da, ipak, prvo treba sačekati i videti kakvu će Priština odluku po pitanju taksi doneti i da li će zahtevati reciprocitet, ali da nema sumnje da će uslediti pritisak na Srbiju.\nNa pitanje šta bi podrazumevao Ahtisarijev plan "plus plus" i da li će pitati narod šta misli o tome, predsednik kaže da će svakako narod biti pitan.\n"Daće oni i više (od Ahtisarijevog plana), ali će tražiti de fakto ili de jure priznavanje Kosova od Srbije. Cilj je da ubace Kosovo u UN", naveo je Vučić i dodao da je to ono što možemo da očekujemo u narednom periodu, preneo je Tanjug.\nVučić dodaje da je samo pitanje trenutka kada će to tražiti od Srbije, da li za tri ili šest meseci ili za godinu dana, ali da će se to svakako dogoditi i da će onda biti strahoviti pritisci na Srbiju.\nKada je reč o učešću na godišnjoj konferenciji Američko-izraelskog komiteta za javne poslove u Vašingtonu, Vučić kaže da će boriti za bolju poziciju zemlje.\nNa tom skupu će, između ostalih, govoriti i potpredsednik SAD Majk Pens, državi sekretar SAD Majk Pompeo, lideri oba doma Kongresa, jedan od demokratskih kandidata za predsednika SAD Majkl Blumberg, kao i specijalni izaslanik predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel, kancelar Austrije Sebastijan Kurc...\nIpak, ističe Vučić, niko u Vašingtonu neće promeniti svoje mišljenje po pitanju Kosova.\n"Gde god idem, idem da se borim poboljšanu poziciju Srbije, ali ne očekujte da lažem i da kažem da su oni promenili svoj stav. Suviše smo mi mali i za Nemačku, Ameriku, Francusku, Englesku, da bi oni menjali svoj stav. Suštinski ga neće promeniti, da li možemo da dobijemo više, izgubimo manje, popravimo položaj Srbije", rekao je Vučić.\npriznanje, Kosovo, Vučić Aleksandar


Koncert će otvoriti fenomenalna Aleksandra Denda, srpska kantautorka školovana na Berkliju, a poslednjih 5 godina bazirana u žarištu svetske muzičke scene, Njujorku. Aleksandra je nastupala sa istaknutim umetnicima svetske muzičke scene, a sada će scenu deliti i sa Majkl Ligom i njegovim „superbendom“.\nMajkl Lig, osnivač benda, basista i kompozitor bio je u Beogradu sa svojim drugim bendom, Bokanté i tom prilikom oduševio se srpskom publikom, izjavivši da se vidi da su u pitanju istinski ljubitelji muzike. Tada je rekao da jedva čeka da postavi Snarky Puppy ispred te publike.\nOvaj izvrsni muzički spoj čini preko 30 vrhunskih muzičara, od kojih svaki ponaosob ima i samostalne karijere. Na koncertima nastupaju uglavnom u manjim grupama, a u Srbiji će nastupiti u punom sastavu planiranom za njihovu „Immigrance“ turneju.\nNjihova turneja u Americi je prošla fantastično, a evropska turneja tek počinje. Snarky Puppy će sada prvi put nastupiti u ovom delu Evrope i napraviće spektakl.


FINANSIJSKI IZVEŠTAJSvima je potreban lični finansijski izveštaj, ako osoba izbegava da ovlada svojim finansijama otvaranjem firme ide iz malog problema u veliki, da bismo bili spremni za poslovnu karijeru ili za kvalitetniji život trebamo ovladati sopstvenim finansijama, koliko vi vladate svojim finansijama.\nFINANSIJSKA EDUKACIJASvi temelji od kreiranja biznisa do izgradnje istih, sreće u porodici i u poznanstvima su u dobroj meri ogledalo našeg mira i stabilnost. Koliko god mi mislili da nam se te stvari zasnivaju na drugim vrednostima realnost je da se mi u današnje vreme stabilno i mirno osećamo kada imamo dovoljno novca da sve te stvari porešavamo.\nObično ljudi kupuju eksterne vrednosti novcem koji ih zadužuje, što ih vodi u stanje finansijskog rasula, da bi konsolidovali svoje troškove i rashode i preuzeli kormilo svog finansijskog puta, potreban nam je finansijski plan. Da bi rukovodili finansijskim planom potrebna nam je edukacija i proces kako cashflow novca usmeriti u našu korist, i za to je potrebno malo vremena i znanja. Odvojite vreme jer mi posedujemo znanje.


"Ljudi nek prestanu sa tim da je Jokić MVP" VIDEO - mediji.net\n"Ljudi nek prestanu sa tim da je Jokić MVP" VIDEO\nNekadašnji NBA košarkaš, a danas analitičar, Kendrik Perkins, govorio je o trci za najboljeg igrača NBA lige.\nPerkins nije saglasan sa mišljenjem da je Nikola Jokić glavni favorit za MVP priznanje ove sezone.\n"Nije tačno, on nije glavni favorit", rekao je Perkins i naveo svoje kandidate za prestižnu nagradu.\nPo njemu su to Džoel Embid, Janis Adetokumbo, Stef Kari, Džulijus Rendl...\nOn je dodao na listu i Krisa Pola, kojeg smatra najzaslužnijeg za sjajne rezultate Finiks Sansa ove godine.\nstef kariViše od 100 tekstova\njokić-nikolaUskoro još vesti\nNikola JokićPreko 4100 vesti


SPS od izdavanja nekretnina zaradila skoro 400.000 evra - JUGPRESS\nSPS od izdavanja nekretnina zaradila skoro 400.000 evra\nSocijalistička partija Srbije (SPS) je u prošloj godini od izdavanja nekretnina zaradila oko 46 miliona dinara, ili skoro 390.000 evra, pokazuje finansijski izveštaj te stranke za 2021. godinu.\nReč je o nekretninama koje je SPS nasledila od Saveza komunista Jugoslavije i od čijeg iznajmljivanja godinama finansira svoj rad, objavila je Nova.rs.\nSocijalistička partija Srbije poseduje na desetine nekretnina, a iz finansijskog izveštaja za prošlu godinu, koji je objavljen na sajtu Agencije za sprečavanje korupcije, vide se da je u 2021. od izdavanja zaradila 45.699.985 dinara ili 387.288 evra.\nKako je ranije objavljeno, socijalisti su raspolagali sa čak 80 nekretnina, od kojih je 27 bilo u njihovom vlasništvu, dok su 53 objekta koristili, ali su oni imali status društvene svojine.\nNajveći i najvredniji objekat socijalista je zgrada od oko 3.000 kvadrata na Studentskom trgu u Beogradu, koja je po proceni banke vredna više od četiri miliona evra, i u njoj se nalaze sedište i gradski odbor stranke.\nkako su nasledili od komunista zar to netreba da se vrati drzavi i da drzava to prihoduje,ovo je cist kriminal


Ministri Evrogrupe oštro podeljeni\nBeta\t 12. jula 2015. 15:20\nMinistri finansija Evrogrupe danas u Briselu nastoje da prevaziđu oštre podele oko toga da li dati novu finansijsku pomoć i podržati program izvlačenja Grčke iz sve teže krize, ili odlučiti da ta zemlja izađe privremeno ili trajno iz evrozone.\nNaročito Francuska i Italija su za to da se pruži podrška programu reformi i štednje koji je podnela vlada u Atini, ali Nemačka, Finska, Slovačka i još neke članice zone evra smatraju da je to nedovoljno jer se u međuvremenu znatno pogoršalo stanje u grčkoj privredi i preti slom banaka.\nPrezadužena Grčka je zatražila treći paket finansijske pomoći u vrednosti od 53,5 miliona evra za naredne tri godine i ponudila paket reformi, budžetskih ušteda i suzbijanja korupcije i neplaćanja poreza.\nAli blok zemalja oko Nemačke traži oštrije reforme i veće uštede i naglašava da je krajnje otvoreno pitanje može li se imati poverenja u to da će Grčka te mere i sprovesti.\nNemci su podneli nezvaničan plan za izlazak Grčke iz zone evra na pet godina, a francuski predsednik Fransoa Oland i italijanski premijer Mateo Renci traže da se, uz dopune i poboljšanja, grčki program pomoći podrži i ne dozvoli prvi put da neka članica izađe iz evrozone, sa svim ekonomskim, političkim i geopolitičkim posledicama za celu Evropsku uniju.\nU nemačkom papiru se ističe da “ukoliko podrška programu reformi ne bude ostvarljiva, treba predložiti Grčkoj da privremeno izađe iz zone evra, uz moguće restruktuiranje njenog duga, ako je potrebno i u okviru jednog Pariskog kluba (grupe finansijera koji su u takvim slučajevima pozvani da pomognu zaduženim zemljama) u roku od idućih pet godina”.\nSlovenački ministar finansija Dušan Mramor je izjavio da su pred ministrima “dve mogućnosti i obe su loše”.\nJedno je plan A da se uz nova ogromna finansijska sredstva podrži program pomoći Grčkoj, a drugi B – za izlazak te zemlje iz zone evra.\n“Razgovori među ministrima su krajnje teški jer oba plana sobom nose jako krupne posledice, geostrateške i druge, a procenjuje se recimo i kakav bi bio uticaj plana B na bruto domaći proizvod – na celu evrozonu”, rekao je slovenački ministar.\nFinski ministar Aleksander Štub je rekao da Finska i polovina članica evrozone ne veruju da je moguće Grčkoj odobriti novi plan pomoći, “posebno imajući u vidu stavove koje slušamo u okviru Evrogrupe”.\nU konzervativnoj finskoj koalicionoj vladi je nacionalistička stranka “Fins parti” zapretila da će izaći iz vlade ako finski zvaničnici podrže program pomoći Grčkoj, a unutar nemačke vladine koalicije je izgleda preovladala ocena da bi i izlazak Grčke na pet godina mogao biti prihvatljivo rešenje.Slovački ministar Peter Kažimir je naglasio da ne veruje u mogućnost dogovora, i takođe da je bitno pitanje poverenje u vlasti u Atini i rekao da je “najvažnije za grčko stanovništvo da se ponovo otvore i prorade banke”.\nNa pitanje novinara kako da banke ponovo prorade ako ne dobiju finansijsku pomoć EU, Kažimir je odgovorio da je “to pitanje na koje on ne odgovara nedeljom”.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk odlučio je danas da otkaže zasedanje vođa Evropske unije, i rekao da će se održati samo samit 19 lidera evrozone.


Društvo sudija Srbije: Nije trenutak za promenu Ustava, važniji kvalitet od brzine\nDruštvo sudija Srbije upozorilo je danas, na javnom slušanju o promeni Ustava u oblasti pravosuđa, da nije povoljan trenutak za to, napominjući da ovaj proces ne treba ograničiti rokovima, posebno što bi mogao da bude veoma kratak.\n„Naš stav je da se vremenski period za izmenu Ustava u ovoj oblasti ne sme pretpostaviti kvalitetu postupka koji mora da omogući da se donesu najbolja rešenja“, rekla je predstavnik tog strukovnog udruženja Nada Đorđević, na javnom slušanju u Skupštini Srbije.\nOna je navela da promena Ustava treba da se obavi za vreme trajanja jednog saziva skupštine, jer bi se drugačije on kršio, a da se vanredni parlamentarni izbori očekuju već u aprilu naredne godine.\n„Mnogi nedostaci Ustava, u oblasti pravosuđa, mogu se otkloniti i kroz zakone“, rekla je Đorđević.\nPrema njenim rečima, ukoliko skupštinski Odbor za ustavna pitanja i pravosuđe prihvati inicijativu Vlade za izmenu Ustava, bilo bi neophodno da formira radnu grupu sa ciljem da se pravosuđe depolitizuje, ojača nezavisnost sudstva i samostalost tužilaštva.\nU tu radnu grupu, rekla je, treba da uđu eminentni poznavaoci ustavnog prava.\nOna je podsetila da je vlada u oktobru 2018. uradila Nacrt amandmana za promenu Ustava u oblasti pravosuđe, ali su, kako je navela, ta rešenje gora nego u postojećem Ustavu, koji je neophodno menjati.\nKako je rekla, negativni stav su prema tim rešenjima zauzeli najpoznatiji domaći pravni stručnjaci.\nMinistarka pravde Maja Popović je navela da izmena Ustava treba da doprinese vladavini prava i ispunjenju međunarodnih obaveza u procesu evrointegracija.\nPrema njenim rečima, nephodan je bolji sistem za izbor sudija i tužilaca, kao i da Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca ojačaju i da preuzmu vodeću ulogu u rukovođenju pravosuđem ali i da imaju veću odgovornost za svoje udluke.\nOna je rekla da su među najvećim kritičarima nacrta amandmana, urađenih u vreme njene prethodnice, i oni koji su naneli veliku štetu svojom reformom pravosuđa, kada je sproveden reizbor sudija.\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić je rekao da je zagovornik što šire javne rasprave o promenama Ustava, jer smatra da je to jedini način da se dođe do rešenja koja će na dugi rok osigurati poštovanje demokratskih načela i još ubedljiviju pravnu sigurnost.\n„Ustav se ne menja svakog dana. Moje, ali i ne samo moje, poimanje pravnog poretka je da dugotrajnost ustavnih odredbi jeste preduslov za stabilnost i funkcionalnost jednog pravnog sistema, kao garancije punog poštovanja građanskih i ljudskih sloboda, podele vlasti i drugih temeljnih principa savremene demokratije“, istakao je Dačić.


Polovno Sterling kamioni za prevoz pića oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni za prevoz pića > Sterling\nPolovna Sterling kamioni za prevoz pića na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Sterling kamioni za prevoz pića mašina koje su za prodaju. Sterling kamioni za prevoz pića oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Sterling kamioni za prevoz pića u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Sterling kamioni za prevoz pića za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Sterling kamioni za prevoz pića koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Sterling kamioni za prevoz pića koje Vas interesuju.


TUĐA BOLEST I NESREĆA POSTALA NJEGOVA BRIGA - Svijet Reportaža\nTUĐA BOLEST I NESREĆA POSTALA NJEGOVA BRIGA\nSRBAC – Posle napuštanja velike fudbalske scene, utakmica u Ligi šampiona i drugim evropskim takmičenjima, golman Branko Grahovac se u rodnom Srpcu posvetio humanitarnom radu i vraćanju FK “Sloga” na staze stare slave.\nOvaj uzorni sportista je ponikao u “Slogi” te preko “Bratstva” iz Gračanice, “Zete” iz Golubovaca, sarajevskog “Željezničara” i čačanskog “Borca” stigao u rumunski “Ocelul”, gde je proglašen za najboljeg golmana u istoriji kluba čiji gol je branio u Ligi šampiona. Igrao je, među ostalim fudbalskim velikanima, protiv “Mančester junajteda”a od igrača svetske reputacije rivali su mu bili Rajan Gigs, Vejn Runi, Čičarito Ernandez, Majkl Kerik… Pored ovog priznanja, lani je postao najuspešniji strani golman u istoriji rumunskog fudbala. Branko Grahovac je poznat kao veliki patriota koji se trudi da promoviše RS, a razlozi za to su emotivne prirode. NJegov otac, major Dragan Grahovac, je najviši oficir VRS iz Srpca koji je poginuo u ratu. Gde god je igrao fudbal, nosio je teško breme nostalgije, beležio sportska i životna iskustva pokušavajući da ih primeni u zavičaju.\n-Uvek sam maštao da se vratim u Srbac. U svetu ima novca ali nema naše lepote, društva, iskrenih i odanih prijatelja. Posle 18 godina aktivnog igranja vrhunskog fudbala, vratio sam se u Srbac i sada mi je srce puno, duša setna i sretna, sreća neupitna zbog poznatih lica koje svakodnevno srećem – ispričao je Grahovac za “EuroBlic” podsećajući da je njegova kćerka Sonja rođena u Rumuniji ali se on potrudio da prvo nauči srpski a potom rumunski jezik. Ove godine vratio se svojoj prvoj sportskoj ljubavi, FK “Sloga”, gde je naučio prve fudbalske korake i spoznao sve čari ovog sporta.\n-Želja mi je da “Slogi” pomognem, da podstaknem decu i omladinu da se bave sportom. Neshvatljivo je da u Srcu nema mladića koji mogu stati na gol, braniti u drugoligaškoj konkurenciji i postati moji naslednici. Neplanirano sam se aktivirao te povremeno, od ove sezone branim za FK “Slogu” dok ne pronađemo drugo rešenje među mlađima – kazao nam je Grahovac, odan sportu, svome gradu i okolini. Izborio se za besplatan prevoz tri puta sedmično na treninge za decu iz seoskih sredina, što je novina u radu Slogine škole fudbala.\nDugačak je spisak humanitarnih akcija u kojima je Grahovac učestvovao. Višestruki je davalac krvi o čemu svedoče priznanja Crvenog krsta, stipendirao je decu bez roditelja, pomagao prijateljima iz detinjstva, učestvovao u akcijama spasavanju poplavljenih, danima račišćavao Doboj nakon katastrofalnih poplava… Sada je jedan od aktera akcije za Natašu Davidović, bolesnu majku troje dece kojoj je za terapiju potrebno 11.000 KM mesečno.\n-Obezbedili smo tri doze, borimo se za još koju u nadi da će se njeno zdravstveno stanje poboljšati a spasonosni lek dospeti na listu u RS. Veoma sam opsednut njenom sudbinom i problemom koji je zadesio. Ipak, kod mene nada nikada ne umire – kazao nam je Grahovac, čija popularnost u Srpcu je nadmašila gotovo sve sugrađane zvučnog imena i zavidnih karijera.\n-Svakome je bitna njegova porodica ali treba i na druge misliti. To je moralno od onih koji imaju dovoljno – glasi Brankov zavet solidarnosti i humnosti. On je dobio više priznanja u rodnom kraju za afirmaciju Srpca i Srpske u svetu. Za Branka Grahovca je pre nekoliko godina priređen doček na gradskom trgu u Srpcu nakon što je njegov klub “Ocelul”, prvi put osvojio titulu prvaka Rumunije i plasirao se u Ligu šampiona. Oko hiljadu ljudi došlo je da mu čestita na uspehu, a među njima je najviše bilo mladih srbačkih fudbalera, što je jedinstvena počast u ovom gradiću na ušću Vrbasa u Savu. U svojoj humanitarnoj i sportskoj misiji, kaže, najveću podršku i razumevanje daju mu supruga Jelena, rodom iz obližnjih Kladara te kćerke Helena (10) i Sonja (8), učenice srbačke osnovne škole.\nPored funkcije sportskog direktora, Grahovac je preuzeo brigu i o Sloginoj školi fudbala zajedno sa nekadašnjim golmanom Slavkom Vujićem, koji je svojevremeno branio za “Rad” iz Beograda. Sa podmlatkom “Sloge” stigli su i prvi rezultati, jer su tri mlada igrača uvrštena u spisak kandidata za reprezentaciju RS uzrasta od 12 do 14 godina.\n← IGROM I PESMOM OŽIVELI ZAVIČAJNE USPOMENE\nNA SKELI SKUPLJA INSPIRACIJU A NA ZEMLJI ZAPISUJE →


26-04-2019 08:27 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta Video\nU napadima avijacije SAD i proameričkih snaga tokom zauzimanja Rake 2017. godine ubijeno je više od 1600 civila saopštila je organizacija Amnesti internešnal. Tokom operacija protiv Islamske države neselektivno bombardovanje dovelo je do ogromnih civilnih gubitaka, tako da se masovno ubistvo civila u Raki smatra najvećim pojedinačnim zločinom Amerikanaca u Siriji.\nAmnesti internešnal je 18 meseci istraživao broj civilnih žrtava a istražitelji su radili mesecima i na terenu u samoj Raki.\n- Naš konačni zaključak je da su SAD države direktno odgovorne za 1600 ubijenih civila u Raki -saopštili su.\nOni su saopštili da poseduju veliku dokumentaciju koja dokazuje brojna kršenja međunarodnog humanitarnog prava i pozvali članove tzv. antiterorističke koalicije okupljene oko SAD naprave fondi počnu da isplaćuju odštete porodicama žrtava.\nOni su pozvale SAD da okončaju dve godine skrivanja istine o ćutanjao ovom svom zločinu.\nKoalicija je do sada tvrdila da su vodili računa o civilima i da su utvrdili da je u Raki stradalo samo 318 civila koje su podveli pod kolateralnu štetu.\nU Američkim bombardovanjima Rake uništeni su čitavi blokovi zgrada.\nDa li je rešenje za “švajcarce” zapravo velika prevara saznajte OVDE.\nZAPAD U PANICI: Nova ruska podmornica je u stanju da projektuje veću količinu smrtonosne radijacije od celokupnog nuklearnog arsenala SAD


Nišlije rade punom parom, Radnički doveo još jednog bivšeg fudbalera Zvezde! - Sportske.net\nZanimljivo pojačanje "Reala sa Nišave".\nSuperliga odredila sudije za 10. kolo, i dalje bez kažnjenih!Blamaža Nišlija u Zaplanjskoj!Ovo se ne propušta, kakva ekipa za vikend u ''Kao nekada''!Povratak u ''Linglong SL'' realnost, ko s kim u produženom vikendu?U Nišu oprezni, Voždovac će pokušati da se iskupi za težak poraz od Zvezde\nSeriju zanimljivih povrataka u srpski fudbal nastavio je Radnički iz Niša.\nEkipa sa Čaira je vratila Petra Đuričkovića, a nakon njega stigao je još jedan bivši fudbaler Crvene zvezde.\nRadnički je potvrdio dolazak Aleksandra Kovačevića koji stiže kao slobodan igrač.\n"Kada sam dobio poziv Radničkog, nisam mnogo razmišljao da se posle pet godina u inostranstvu vratim u srpski fudbal. Odmah sam prihvatio ponudu. Imam dosta prijatelja u Nišu, tu je Petar Đuričković, s kojim sam igrao u Ksantiju, znam Kojića i Kasalicu", rekao je popularni "Tenk" po parafiranju saradnje sa Nišlijama.\nNekadašnji mladi reprezentativac Srbije ima 28 godina, igra na poziciji zadnjeg veznog, a tokom karijere je osim Crvene zvezde nastupao i za Sopot, Spartak Suboticu, Lehiju Gdanjsk, Šlonsk i Hagesund pre nego što je stigao u Ksanti 2018. godine.