Kraljevina Norveška podržaće jačanje informacione bezbednosti Vlade Republike Srbije sa 1,2 miliona evra, kroz projekat „Norveška za vas – Srbija“. Memorandum o razumevanju za sprovođenje ovih aktivnosti potpisali su danas državna sekretarka Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, direktor Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge (RATEL) Vladica Tintor, zamenica ambasadora Kraljevine Norveške Jane Knutrud i šefica Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u Srbiji (UNOPS) Mikela Telatin.\nU okviru projekta “Norveška za vas - Srbija”, biće pružena podrška u izradi nacrta Strategije za razvoj informacione bezbednosti za naredni period, i reviziji kriterijuma za identifikaciju kritične informacione infrastrukture (KII) u Republici Srbiji. Osim toga, biće nabavljena i oprema za platformu za izvođenje sajber vežbi, koja će se koristiti za vežbe koje oslikavaju scenarija pravih sajber napada i odbrane za predstavnike Nacionalnog centra za prevenciju bezbednosnih rizika u IKT sistemima Republike Srbije (NacionalniCERT u okviru RATEL-a), i ostalih CERT-ova u Srbiji.\n„Srbija i Norveška imaju dobre bilateralne odnose naročito kroz integraciju i saradnju na Zapadnom Balkanu, pa je vrednost ovog projekta time još veća. Nacionalni CERT pri RATEL-u dobiće platformu kojom će unaprediti kapacitete i tehničke mogućnosti. Resorno ministarstvo postavilo je čvrste temelje kroz Zakon o informacionoj bezbednosti i Strategiju razvoja informacione bezbednosti, a neophodno je dalje razvijanje kapaciteta, CERT-a i svih drugih institucija koje se bave kritičnom informacionom infrastrukturom“, rekla je državna sekretarka Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\nOve aktivnosti uz podršku Kraljevine Norveške biće sprovedene do septembra 2021. godine.\n„RATEL je obezbedio profesionalni data centar u kojem će se nalaziti kompletna oprema neophodna za rad platforme za simulaciju napada i odbrane, i tako ćemo organizovati nacionalne sajber vežbe za predstavnike CERT-ova u Srbiji. Ovo je zaista jedinstven primer partnerstva sa Kraljevinom Norveškom i UNOPS-om, koje pruža značajan i vidljiv napredak u oblasti informacione bezbednosti”, rekao je direktor RATEL-a Vladica Tintor.\n“Potpisivanjem ovog Memoranduma o razumevanju, potvrdili smo posvećenost razvojnim prioritetima Vlade Srbije kao što je digitalizacija, ali i proces pristupanja Evropskoj uniji, jer pomoći ćemo zemlji da uskladi svoje regulative sa evropskim pravilima i normama”, rekla je Knutrud.\n“Kroz ovaj projekat koji finansira Kraljevina Norveška i sprovodi UNOPS, pružamo podršku Ministarstvu i RATEL-u u unapređenju strategija i regulative u oblasti informacione bezbednosti, ali i nabavljamo opremu, softver i neophodne licence”, rekla je šefica kancelarije UNOPSa u Srbiji Mikela Telatin.\nProjekat “Norveška za vas - Srbija” ima za cilj da doprinese ravnomernom društveno-ekonomskom razvoju u Srbiji kroz povećanje mogućnosti zapošljavanja, posebno ranjivih i marginalizovanih grupa, podršku socijalnoj koheziji, unapređenje lokalne infrastrukture, podršku integracijama Republike Srbije u Evropsku uniju i jačanje informacione bezbednosti Vlade Republike Serbije. Projekat finansira Kraljevina Norveška sa 6,18 miliona evra, a aktivnosti na terenu sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS).


Kako različiti narodi troše svoj novac: Reci mi na šta trošiš da ti kažem ko si – Bankar.me\nNovember 17, 2017 MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nMeđu stanovnicima zemalja G20, Rusi najviše troše na hranu pa tek, potom, na alkohol, Amerikanci su rekorderi po izdacima za zdravstvo, Saudijci daju desetinu plate za namještaj, a u Južnoj Koreji su šampioni po izdvajanjima za obrazovanje. U poređenju sa njima, stanovnici EU predvode u troškarenju po restoranima, najskuplji krov nad glavom plaćaju Danci, na zdravlje najviše troše Njemci, Litvanci na alkohol i duvan, a Grci su na čelu EU po potrošnji za obrazovanje.\nDa li postoji bliska veza između nacionalnosti i toga na šta su građani spremni da potroše najveći dio dohotka? Ovo pitanje postavljaju novinari časopisa „The Economist“, nakon što su analizirali podatke Eurostata pod naslovom „Evropska unija u svijetu”.\nU odjeljku posvećenom potrošnji domaćinstava, Eurostat je objavio detaljne podatke o neto godišnjoj potrošnji u svih 28 članica ponaosob, dok je potrošnju dohotka na nivou EU poredio sa onom u zemljama članicama G20. Potrošnja dohotka posmatrana je po 11 kriterijuma, uključujući izdatke za stanovanje, komunalije, liječenje ali i rekreaciju, zabavu, komunikaciju i obrazovanje.\nKada se u dolarima porede evropski i novčanici „marke“ G20, odnosno kolika je visina raspoloživog dohotka, prosjek EU 28 je oko 17 hiljada dolara po članu domaćinstva, uz napomenu da u siromašnijim članicama, poput Litvanije, raspoloživi dohodak ne prelazi 8 500 dolara per capita. To je skoro četiri puta manje od prosječnog dohotka kojim raspolažu stanovnici SAD (33 500 dolara), ali više nego u Rusiji, gdje je taj iznos oko 6000 dolara po članu domaćinstva, koliko iznose i prosečna mjesečna primanja čim se pređe granica Sjedinjenih Država, odnosno u Meksiku.\nŠta su prioriteti u potrošnji građana zemalja G20? Uprkos rasprostranjenom stereoptipu da žive „na votki“, Rusi najviše izdvoje za hranu, pa tek onda za alkohol i duvan. Amerikanci, htjeli ne htjeli, žive zdravije jer najviše novca moraju da potroše na zdravstvenu zaštitu na uštrb opijanja i duvana, dok Japanci – čak i uz tradicionalnu sklonost ka minimalizmu u kvadraturi i opremanju životnog prostora, nešto više od četvrtine dohotka izdvoje za stanarinu i komunalije. U Saudijskoj Arabiji proizvođačima namještaja cvjetaju ruže u pustinji, s obzirom na to da za njegovu nabavku građani u ovoj zemlji izdvajaju desetinu mjesečnog prihoda. Istih 10 odsto Australijanci izdvajaju za rekreaciju, dok su građani Južne Koreje, izgleda, najpametniji: oni na obrazovanje troše 6,7 odsto raspoloživog mjesečnog dohotka, što je najviše procentualno učešće među svim članicama G20.\nI pored političkih, ekonomskih i kulturoloških razlika, zajedničko svima u G20 je da im najveći dio mjesečnog dohotka „pojedu“ troškovi stanarine, komunalija i goriva. Na drugom mjestu su izdaci za hranu, koji prosječan ruski dohodak opterećuju sa rekordnih 30,7 odsto, a indijski za tek koji procentni poen manje. Prevoz kao značajan trošak za domaćinstvo važna je potrošačka stavka u Meksiku, Indiji i Kanadi, dok se „šampionski“ prosječan dohodak u SAD ubrzano topi i na samu pomen zdravstvene zaštite, za koju Amerikanci izdvajaju rekordnih 20,9 odsto. Građani zemalja EU28, zato, kada pokriju troškove stanovanja, prevoza i rekreacije, najviše vole da odu u restoran – i za to svakoga mjeseca potroše 8,2 odsto dohotka, po čemu su ubjedljivo vodeći na ovoj statističkoj listi.\nKada se potrošnja EU28 posmatra na nivou zemalja članica, krov nad glavom najskuplje plaćaju Danci, koji izdvajaju 30,2 odsto dohotka za stanarinu, dok ih gotovo u stopu slijede Francuzi i Njemci. Na pitanje šta bi moglo da bude zajedničko Bugarima, Britancima i Litvancima, tačan odgovor je da građani u sve tri zemlje troše oko 15 odsto prihoda na prevoz. Riješena je i misterija oko toga ko najviše jede u restoranima – to su Maltežani, koji tako mjesečno potroše 17,9 odsto dohotka, a upkos prisilnoj štednji slede ih Španci i Grci, koji u restoranima ostavljaju 15 odsto mjesečne zarade.\nAko se uobičajeno visoka potrošnja na stanarinu, komunalije i hranu u Evropskoj uniji stavi na stranu, visina udjela dohotka koji se troši na ostale životne potrebe daleko je ujednačenija. U svih 28 članica EU, uglavnom se troši isti procenat dohotka na opremanje kuća i stanova, odjeću i obuću i na zdravstvenu zaštitu (prema visini izdvajanja odskače samo Njemačka sa 5,2 odsto, dok Britanci u te svrhe troše simboličnih 1,5 odsto). Litvanija, međutim, drži neslavan rekord u potrošnji na alkohol i duvan (7,2 odsto dohotka), dok istovremeno njeni građani najmanje izdvajaju za obrazovanje među svim članicama EU – tek 0,5 odsto. Grci za obrazovanje izdvajaju četiri puta više i po tim izdacima su evropski prvaci. Imajući u vidu da su upravo oni, a ne Litvanci, gorući ekonomski problem u Evropskoj uniji, nameće se pitanje da li nešto nije u redu sa grčkim obrazovanjem ili sa tvrdnjom da je profit u savremenoj ekonomiji isključivo zasnovan na znanju?\nPreuzeto sa Biznis i Finansije\nPOJMOVIGlobalna ekonomija globalna potrošnja potrošnja u svijetu\nPrevious New York Post optužio Marinu Abramović za pronevjeru\nSljedeći Najveća blamaža u istoriji britanskog kolonijalizma: Rat izgubljen zbog šrafcigera


Шта је Трамп рекао Јулији Тимошенко у лице?\nŠta je Tramp rekao Juliji Timošenko u lice?\nSajt Politico.eu, pozivajući se na navode ljudi koji su slušali obraćanja Timošenkove na skupovima „Heritidž fondacije“ i „Hadson instituta“ održanim posle Molitvenog doručka, prenosi da je Timošenkova održala kratke sastanke sa Trampom i podpredsednikom SAD Majkom Pensom.\nNeimenovana osoba koja je razgovarala sa bivšom ukrajinskom premijerkom nakon njenog sastanka sa Trampom navodi da je Timošenkova „definitivno došla sa malog sastanka oči u oči sa Trampom donekle mirnija u vezi sa celom situacijom“.\nPrema tvrdnji Timošenkove, za koju Politico.eu navodi da je sada poslanica koja se protivi predsedniku Petru Porošenku, Tramp ju je uverio da „neće napustiti“ Ukrajinu.\nIako je Tramp u toku predizborne kampanje naveo da bi razmislio o ublažavanju sankcija Rusiji, Timošenkova je rekla da ju je šef Bele kuće uverio da neće učiniti takav potez, sve dok se Rusija ne povuče iz Ukrajine.\nNavodi se da je nejasno je da li je Tramp mislio na povlačenje ruskih snaga sa Krima.\nTimošenkova nije iznela više detalja na dva pomenuta skupa u Vašingtonu, kojima se moglo prisustvovati isključivo uz pozivnicu, bez prisustva novinara.\nBela kuća negirala izjavu Timošenkove\nAdministracija američkog predsednika demantovala je informaciju da je Donald Tramp dao garancije Juliji Timošenko da će podržati Ukrajinu, prenosi „Vašington post“.\nKo laže, videćemo uskoro.


Tanjug 1. oktobra 2021. 08:53\nLONDON – Cene fjučersa na evropskim berzama snažno su potonule danas prateći nocašnji pad akcija na Vol Stritu, jer su podaci o proizvodnim aktivnostima u Aziji pojačali zabrinutost povodom usporavanja ekonomskog rasta i rastuće inflacije.\nIndeks fjučersa, koji prati vodećih 50 evropskih kompanija, pao je za 1,3 posto na trgovanju do 6:00 časova po srednjoevropskom vremenu, izveštava Rojters.\nMeđu evropskim regionalnim tržištima, britanski indeks fjučersa FTSE oslabio je 0,9 procenata, dok su nemački fjučersi u indeksnoj korpi DAKS pali za 1,1 posto.\nPrema statističkim podacima, azijska proizvodna aktivnost posustala je u septembru. Ekonomije u azijskom regionu pritiskaju znaci usporavanja kineskog rasta i zatvaranje fabrika uzrokovano pandemijom korona virusa.\nPodaci o evropskoj i američkoj proizvodnoj aktivnostima, kao i pokazatelji o inflaciji u evrozoni treba da budu objavljeni kasnije tokom dana. Investitori pokušavaju da procene izglede monetarnih politika nakon što su vodeći centralni bankari nedavno upozorili na da bi povišena inflacija mogla da potraje duže nego što se prvobitno mislilo.\nEvropske berze su zaključile septembar s padom od 3,4 odsto, što je najgori mesečni pokazatelj u poslednjih godinu dana.\nReferentni panervropski indeks STOKS 600 izgubio je skoro 4,5 posto vrednosti u odnosu na rekordan nivo koji je beležio sredinom avgusta.


U Lebanu svečano otvorena sportska hala – Info Centar Juga\nU Lebanu svečano otvorena sportska hala\nDanas je u Lebanu svečano otvorena sportska hala na koju se dugo čekalo.\nLebane – Vrpcu su svečano presekli Zoran Ilić, predsednik opštine Lebane i Branislav Prelević, bivši jugoslovenski košarkaš, poznatiji i kao košarkaš Crvene Zvezde, zatim košarkaš grčkog kluba PAOK čiji je danas predsednik.\nSvečanom otvaranju pored predstavnika lokalne vlasti prisustvovali su gosti iz Grčke i Slovenije, predsednik Grčko-srpske komore Kostas Georgakis, župan opštine Dobrovnik iz Slovenije i član Saveta Evrope Marjan Kadrinar, načelnik Jablaničkog okruga Božidar Stojiljković, načelnik Pčinjskog uravnog okruga Srećko Pejković, predsednik opštine Medveđa Nebojša Arsić, predsednik opštine Vlasotince Zoran Todorović, predstavnici opština Voždovac, Batočina, Trgovište, Niška banja, Bojnik, predstavnici Vojske Srbije, PU Leskovac, predstavnici srpske pravoslavne crkve, direktori javnih preduzeća, privrednici iz Lebana, članovi i ekipa rukometnog kluba Radan i mnogobrojni građani ove opštine.\nNakon svečanog otvaranja, prisutnima se obratio predsednik opštine Zoran Ilić, koji nije krio svoje zadovoljstvo što je baš nejmu pripala ta čast da otvori ovaj važan objekat za lebanske sportiste.\n„Generacije i generacije izuzetnih sportista iz našeg grada nisu imali prilike da ostvare najbolje rezultate u svom mestu jer nisu imali dovoljno uslova odnosno svoj sportski objekat. Malo je predsednika koji imaju takvu čast, koju imam ja danas, da otvorim ovako lep objekat i podarim ga svima vama kako bi ste ostvarili još bolje rezultate“ – rekao je Ilić.\n„Vrednost ove sportske hale je oko 40 miliona dinara a poslednja faza radova trajala je oko pet meseci. Slobodno mogu da kažem da je ovo jedan od najlepših objekata u Lebanu. Svi naši sportisti će sada imati gde da treniraju, posebno mislim na košarkaški tim jer su do sada bili primorani da na trening ili utakmice odlaze u Leskovac ili Medveđu. U najskorije vreme biće postavljen i vido nadzor a do tada objekat će obezbeđivati čuvari“ – rekao je Miloš Stevanović, direktor Sportsko rekreativnog centra u Lebanu i dodao da će spoljno uređenje krenuti početkom naredne godine kada vremenski uslovi budu to dozvolili. Kapacitet hale je oko 500 mesta, a u hali će se igrati odbojkaške, košarkaške i rukometne.\nOvoj svečanosti prisustvovali su i članovi KUD „Jablaničko kolo“ iz Lebana koji su izveli splet igara.\nNakon prigodnog programa odigrana je prijateljska utakmica između lebanskih rukometašica ŽRK „Radan“ i ekipe „Lihnid“ iz Ohrida, koja je ovom prilikom opštini Lebane dodelila Blagodarnicu (zahvalnicu) za veliko poštovanje, saradnju i trajno prijateljstvo.\n*Zabranjeno preuzimanje slika bez odobrenja*\nDan opštine Lebane\nOpštini Medveđa dodeljena plaketa za uspešnu saradnju\nU bojničkom selu Stubla počeli radovi na asfaltiranju puta\nEU donirala kontejner-ambulantu Domu zdravlja u Medveđi


Šta je utvrdio tim za Trgovsku goru? - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Šta je utvrdio tim za Trgovsku goru?\nEkpertski tim Bosne i Hercegovine za Trgovsku goru traži od Savjeta ministara BiH, Ministarstva spoljnih poslova BiH i Evropske komisije u Briselu da obezbijedi transparentnost i direktne pregovore između ekspertskog i pravnog tima Bosne i Hercegovine i predstavnika Hrvatske vezano za pitanje odlaganja radioaktivnog otpada na ovom lokalitetu.\nEkspertski tim Bosne i Hercegovine zadužen za Trgovsku goru izričit je u stavu da u svako mjerenje koje će raditi stručnjaci iz Hrvatske budu uključeni eksperti iz Bosne i Hercegovine. Predsjedavajući ekspertskog tima Emir Dizdarević kaže da nadležni u Hrvatskoj nisu dostavili odgovore vezano za izradu strateške studije uticaja na okolinu.\n„Nikada BiH zvanično nije dobila odgovore na naše upite po ovom pitanju. Pravni tim treba da utvrdi da li je u redu i međunarodnim sporazumima da Hrvatska ne uključuje zainteresovanu stranu BiH i sve informacije drži u tajnosti,“ istakao je Dizdarević.\nUkoliko Hrvatska ne bude htjela da radi mjerenja na strani Bosne i Hercegovine, ekspertski tim će se obratiti Evropskoj komisiji.\n“Bosna i Hercegovina će zatražiti od Evropske komisije da finansira istražne radnje na prostoru BiH koji su vezani za negativne posljedice koje mogu nastati izgradnjom ovakvog objekta na samoj granici BiH i parku prirode Una,“ rekao je Dizdarević.\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac izjavio je da ukoliko Hrvatska nastavi da potencira izgradnju radioaktivnog odlagališta na lokalitetu Trgovska gora, Bosna i Hercegovina će tražiti pravnu zaštitu.\n“Odlučni smo da snagom argumenata naučnog i stručnog istraživanja da odgovorimo na inicijativu Hrvatske. Naše stajalište je i dalje nepromjenjivo. Lokalitet Čerkezovac i dalje nije adekvatan za izgradnju odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada. I danas smatram da je to loše po stanovništvo RS i Federacije BiH i izrađavo stav da je vrlo važno brinuti o zdravlju 250.000 ljudi u tom kraju,“ izjavio je Košarac.\nMinistarka za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić ističe da je epicentar potresa u Petrinji udaljen 25 kilometara od Trgovske gore, što je kako kaže, najvažniji parametar da odlagalište ne bude tu, jer je to trusno područje.\n„Mi smo se obraćali nakon sastanaka resornih ministara i ministra Košarca Ministarstvu spoljnih odnosa da se malo počne baviti svojim poslom odnosno da uputi zahtjev vlastima Republike Hrvatske da omogući našem ekspertskom timu da uđu na terotoriju Republike Hrvastke da paralelno vrše istraživanja i mjerenja koja oni rade. Do danas po tom pitanju ništa urađeno nije,“ saopštila je Golićeva.\nIz Ministarstva spoljnih poslova BiH nisu nam odgovorili na pitanja da li su zatražili od Hrvatske da da dozvolu ekspertskom timu BiH za paralelna istraživanja i mjerenja i kakav je stav Ministarstva vezano za ovaj slučaj.\nPrethodni članakPortugal danas bira predsjednika u jeku pandemije\nNaredni članakHumanitarna akcija podjele pomoći migrantima u kampu “Lipa”


Stevan Vulović slobodan: ukinut kućni pritvor | KoSSev\nStevan Vulović slobodan: ukinut kućni pritvor\nPonedeljak 22. decembar 2014, 15:41\nGradonačelniku opštine Zubin Potok, Stevanu Vuloviću u petak je ukinut kućni pritvor, potvrđeno je danas iz EULEX-a.\n"Ukidanje kućnog pritvora protiv okrivljenog Stevana Vulovića naloženo je rešenjem sudije za prethodni postupak Osnovnog suda u Mitrovici i odluka je neposredno stupila na snagu 19. decembra," potvrdila je u telefonskoj izjavi za KoSSev, vršilac dužnosti Kancelarije za štampu i javno informisanje EULEX-a, Dragana Nikolić-Solomon.\nNa pitanje da li može da potvrdi da su i optužbe protiv Vulovića odbačene, Nikolić-Solomon kaže:\n"Sada samo mogu ovo da vam potvrdim. Ja dobijem po jedno pitanje, i bavim se sa sudijom da bih dobila odgovor na jedno pitanje, a sada na ta druga pitanja u vezi sa optužbama - ne mogu da odgovorim. Možda sledeće nedelje, ako budemo imali nove podatke. Nisam sigurna da je situacija tako jednostavna i ne mogu da potvrdim. Ja sam je pitala (sudiju prim.red.), ali trenutno nisam mogla da dobijem odgovor," rekla je vršilac dužnosti šefa Kancelarije za štampu i javno informisanje EULEX-a.\nOdluka o ukidanju kućnog pritvora Vuloviću usledila je nakon što je proveo 12 dana u kućnom pritvoru. Njemu je prethodno, 8. decembra, kada se dobrovoljno pojavio na saslušanju pred međunarodnim tužiocem u zgradi Osnovnog suda u Severnoj Mitrovici, izrečena mera kućnog pritvora od 30 dana.\nKoSSev je pokušao da stupi u kontakt sa Vulovićem, ali je on bio nedostupan na oba telefonska broja koja koristi.\nKoSSev, takođe, nezvanično saznaje da je gradonačelnik Zubinog Potoka, posle više meseci, bio u svojoj kancelariji danas, te da bi možda mogao već u četvrtak da bude u Briselu.\nVulović se pred tužiocem pojavio samo nedelju dana nakon što se nekadašnji predsednik opštine Zubin Potok, Slaviša Ristić, takođe dobrovoljno pojavio na saslušanju.\nStevan Vulović se do sada teretio za organizovanje bekstva Slobodana Sovrlića iz policijske stanice u Zubinom Potoku, u martu ove godine.\nSredinom jula, Kosovska policija je po nalogu EULEX-ovog tužioca pokušala da mu uruči poziv za saslušanje, kao i Slaviši Ristiću, ali se oni u trenutku uručivanja poziva nisu nalazili na svojim adresama. Ubrzo nakon toga, izdati su nalozi za njihovo hapšenje.


Realizacija avio saobraćaja na liniji Niš - Šarl el Šeik moguća na proleće\nPočetak/Društvo/Realizacija avio saobraćaja na liniji Niš – Šarl el Šeik moguća na proleće\nRealizacija avio saobraćaja na liniji Niš – Šarl el Šeik moguća na proleće\nJovana Miladinović27. jula 2021.\nFoto: Printscreen Belleamie\nUspostavljanje putničkog i kargo avio saobraćaja iz Niša ka Šarm el Šeiku i obrnuto, moguće je realizovati do proleća, najavljeno je u Regionalnoj privrednoj komori Niš.\nNa sastanku u Privrednoj komori u Nišu na kome je prisustvovala delagacija Južnog Sinaja i amabasada Egipta u Srbiji, razmatrano je uspostavljanje putničkog i avio saobraćaja između Niša i Šarm el Šeika.\nKako ističe gradonačelnica, iz ovih krajeva ima ljudi kiji vole Egipat, a to se pokazalo po broju prodatih aranžmana naših turističkoh agencija koje rade preko Beograda, jer iz Beograda postoje redovne linije i za Kairo i za Šarm el Šeik i mogućnost našuh agencija da se dogovore da sa našeg aerodroma podignutu, takozvane čarter letove.\nNajavljen je sastanak sa Ministrastvom saobraćaja u Beogradu kako bi se dogovorilo o svemu neophodnom.\n„Naši privrednici imali su mogućnost da prezentuju i pokažu šta sve Niš i okolina mogu da ponude, kako bi saradnja bila što uspešnija“, rekla je gradonačelnica Niša, Dragana Sotirovski.\nPored uspostavljanja avio prevoza, delagijacija je zainteresovana i za ulaganja u banjski turizam i ekstremne sportove, pre svega paraglajnidga.\n„Niška Banja je veoma zanimljiva za razvoj spa i zdravstvenog turizma i zbog toga želimo da u nju ulažemo. Imamo posebno interesantne investitore i oblasti turizma i puno ideja, radujemo se da naši eksperti i eksperti iz Niša razemene iskustva“, rekao je Haled Fuda, guverner Južnog Sinaja.\nJoš smo u stegama zbog pandemije, ali se nadam da će već na proleće postojati linija izmedju Egipta i aerodroma Niš. Do sada postoji osam linija, dva puta nedeljno iz Beograda, ističe Aleksandar Milićević direktor Regionalne privredne komore Niš.\nDnodnevna poseta ove dve delegacije završila se obilaskom Naučno – tehnološkog parka u Nišu.\nČlanovi delegacije su izrazili zainteresovanost za osnivanje jednog mini naučno-tehnološkog parka u Šarm el Šeiku u sklopu tamošnjeg univerziteta uz stručnu podršku Naučno-tehnološkog parka i Univerziteta u Nišu.\navio saobraćaj egipat Letovi Sarm el Seik\nNa niškom aerodromu od početka godine 22.000 putnika\nEpidemija kovida prepolovila broj putnika na niškom aerodromu


Tim niške Pravosudne akademije u Španiji Promo cena kompleta za Nišvil 2022 do ponedeljka, 30.maja\nPriručnik Mladi u borbi protiv klimatskih promena namenjen je mladima, srednjim školama, institucijama i organizacijama koje se bave mladima. Priručnik su udruženim snagama kreirali predstavnici ekoloških organizacija i srednjih škola iz četri Evropske zemlje: Danske, Španije, Holandije i Srbije. Srbiju su u ovom Erasmus+ projektu pod nazivom “European climate change curriculum” predstavljali Centar za razvoj građanskog društva PROTECTA i Gimnazija Bora Stanković iz Niša.\nTokom dve godine trajanja projekta, nastavnici, učenici i eksperti iz organizacija civilnog društva su kroz intenzivni interaktivni rad analizirali oblast klimatskih promena u sve četri evropske zemlje i dali konkretne predloge kako se mladi srednjoškolskog uzrasta mogu aktivno uključiti u borbu protiv klimatskih promena.\nPriručnik i prateći web portal prilagođeni su za korišćenje u vannastavnim aktivnostima u srednjim školama, a web portal je interaktivan, gde učenici i nastavnici mogu pristupiti, i izneti svoje ideje, mišljenja i sugestije kako se najefikasnije boriti protiv klimatskih promena.\nU izradi priručnika su aktivno učestvovali i srednjoškolci iz sve četri zemlje, a niški gimnazijalci su u okviru projekta imali prilike da putuju u Španiju, Holandiju i Dansku, i da budu domaćini evropskim srednjoškolcima u Nišu. U okviru ovih poseta je organizovan obilazak institucija, organizacija i biznis sektora koji se bave na neki način smanjenjem posledica klimatskih promena i globalnog zagrevanja. Svi primeri dobre prakse su zabeleženi u priručniku koji je za sada dostupan isključivo na engleskom jeziku, u elektronskom obliku.\nPriručnik možete naći na sajtu projekta.


Usluga Egide International za savetovanje i odabir najbolje škole za Vaše dete je BESPLATNA. Kao zvaničnim i direktnim predstavnicima odabranih škola iz inostranstva, naša uloga je da Vam pravim informacijama pomognemo u planiranju akademske budućnosti Vašeg deteta.\nU zavisnosti od škole i destinacije, u mogućnosti smo da našim učenicima pomognemo u dobijanju od 10% do 75% stipendije (na punu cenu nastave i smeštaja)!\nViše o srednjim školama sa kojima sarađujemo saznajte klikom na sledeće linkove:\nKada birate srednju školu u inostranstvu, vrlo je važno da budete svesni da birate najbolju školu za Vaše dete!\nRazmišljajte o jakim stranama i interesovanjima Vašeg deteta, imajući u vidu da to treba da Vam bude na prvom mestu prilikom donošenja ove izuzetno važne odluke.\nTakođe, morate pažljivo i realno da izvršite procenu akademskih mogućnosti Vašeg deteta; nema smisla izabrati školu sa visokim akademskim zahtevima ukoliko to znači da će se Vaše dete mučiti da dostigne zahteve škole, krajnji rezultat će biti nesrećno dete. Tražite školu za koju smatrate da će pružiti izazov Vašem detetu, ali ga neće poraziti. Nemojte doći u iskušenje da razmatrate samo škole koje imaju “najbolje akademske rezultate”.\nEgida International pomaže da izaberete pravi sistem obrazovanja i pravu školu u inostranstvu, a u skladu sa potrebama i interesovanjima učenika. Zastupamo učenike u izabranoj školi i pomažemo da dobiju što je moguće bolje finansijske, školske i smeštajne uslove u školi.\nVažno je da se na vreme počne sa procesom, odabirom škole i prijavljivanje, s obzirom da najbolje škole imaju limitiran broj mesta i često liste čekanja.\nBilo da se učenik odluči za nastavak srednje škole u Velikoj Britaniji, Americi, Švajcarskoj, Francuskoj ili bilo kojoj drugoj zemlji, Egida obezbeđuje svu neophodnu dokumentaciju i asistira kod apliciranja, prevoda dokumenata, vodi Vas kroz viznu proceduru kako za studenta tako i za roditelje posetioce.\nEgida International Vam nudi iskustvo i znanje da ovu izuzetno važnu odluku za dalje školovanje i život učenika donesete na pravi način. U KOLONI SA DESNE STRANE EKRANA imate prikazane destinacije, a klikom na željenu destinaciju dobijate pregled srednjih škola. Ovaj pregled škola je informativan, ZAKAŽITE BESPLATNO SAVETOVANJE sa Egidinim edukativnim konsultantom i zajedno ćemo razmotriti sve aspekte.\nPOSETITE ŠKOLE KOJE SU VAM SE SVIDELE Da bismo Vam olakšali donošenje konačne odluke o izboru škole organizujemo Vam posetu, obilazak i razgovor sa akademskim timom i učenicima škola koje su Vam se najviše svidele.\nNeki od inostranih srednjoškolskih programa:\nIGCSE/GCSE (General Certificate of Secondary Education), obično traje dve godine, nakon čega se učenici odlučuju da li žele da studiraju, da li će da upišu stručno usavršavanje ili će možda da tu prekinu svoje školovanje,\nA-Level je program na koji se prelazi nakon GCSE programa, koji takođe traje dve godine i predstavlja obavezan korak pre upisa na studije, a ova diploma je priznata na svim svetskim univerzitetima.\nAko je učenik već završio srednju školu u svojoj zemlji, savetujemo da upiše jednogodišnji pripremni program za fakultet – Foundation Year kako bi se upoznao i adaptirao na britanski obrazovni sistem i svojim rezultatima na ovom programu obezbedio mesto i kasnije bolji uspeh na nekom britanskom univerzitetu.\nIB program razvija kod učenika intelektualne, lične, emotivne i društvene veštine za uspešno dalje studiranje na najboljim svetskim univerzitetima. Učenici uzrasta 11-16 godina mogu da se priključe na IB Middle Years Programme.\nIB Diploma Programme je dvogodišnji program za učenike u uzrastu 16-19 godina. Program ne nudi samo učenje kolekcije činjenica već priprema učenika na razvijanje istraživačkog duha, otvorenost ka prihvatanju novih znanja, sticanje komunikacionih veština i sl.\nHigh School Diploma -američka srednjoškolska diploma.\nKvalifikacija koja se dobija po završetku četvorogodišnje američke gimnazije priznata je za upis na univerzitete širom sveta. U SAD ovaj program se realizuje u državnim i privatnim školama, dok u Evropi postoje mnoge privatne škole koje rade po američkom programu. Pored standardne nastave gde se diploma stiče na osnovu prosečnih razrednih ocena, nudi se i mogućnost pohađanja 3 do 5 predmeta na višem nivou AP (Advanced Placement) uz polaganje završnog eksternog ispita. AP program je namenjen ambicioznim đacima kao uslov za upis na državne evropske ili prestižne američke univerzitete.\nUčenici koji su upisali programe kulturne razmene u zemljama Evrope, pohađaju nacionalne srednjoškolske programe na zvaničnom jeziku te zemlje. Ovi programi učeniku omogućavaju da usavrši jezik, stekne nova znanja o kulturi i životu u zemlji domaćinu. Učenici pohađaju lokalne škole i stanuju u porodicama domaćinima. Program kulturne razmene može da traje jedno tromesečje, polugodište ili celu školsku godinu.\nAKTUELNE STIPENDIJE ZA SREDNJE ŠKOLE


VLADA POKUŠAVA DA STABILIZUJE CENU PELETA! Tona košta više od 330 evra: U MINUT DO DVANAEST DRŽAVA DONELA ODLUKU | Info Portal\nVLADA POKUŠAVA DA STABILIZUJE CENU PELETA! Tona košta više od 330 evra: U MINUT DO DVANAEST DRŽAVA DONELA ODLUKU\nby Info Portal · 28/05/2022\nU Srbiji trenutno ne samo da je cena peleta u odnosu na prošlu godinu „otišla u nebo“, nego vlada i nestašica ovog sve popularnijeg i ekološki najčistijeg čvrstog energenta, s obzirom da kako pokazuju podaci proizvođača i trgovaca, isporuke peleta za ovaj mesec praktično su zatvorene, a one koje su ugovorene za sledeći mesec pokazuju da je njegova cena od 300 do 330 evra za tonu.\nToj ceni treba dodati i troškove prevoza, koji najčešće iznose dinar po kilogramu. Prošlog proleća pelet je mogao da se kupi po ceni od 160 do najviše 180 evra tona.\nVlada Srbije je privremeno zabranila izvoz određenih drvnih sortimenata koji se koriste za proizvodnju čvrstih goriva na bazi biomase, navodi se u odluci objavljenoj u Službenom glasniku.\nKako je navedeno, „cilj zabrane izvoza je sprečavanje kritične nestašice ovih proizvoda“, odnosno ublažavanje posledica nestašice nastale usled povećanog izvoza, kao i „potrebe stanovništva za povećanim snabdevanjem prouzrokovanim krizom na svetskom tržistu energenata“.\nIz Grupacije za obnovljive izvore u Privrednoj komori Srbije, kako kaže njen predsednik Mladen Stojadinović, daju apsolutnu podršku uvođenju privreme zabrane izvoza sirovine za proizvodnju peleta jer je to bila i njihova zvanična inicijativa upućena Vladi. Ova uredba, dodaje, sigurno će doprineti da više sirovine ostane u našoj zemlji.\nUz manjak sirovina, kako navodi, cenu su podigli i fiksni troškovi proizvodnje, od rasta cene električne energije od 55 odsto, preko rasta cene nafte i naftnih derivata, do toga da proizvođači nisu želeli da otpuštaju radnike i pored manjka posla.\n– Da smo imali pun kapacitet proizvodnje, umesto 60 odsto planirane u prvih pet meseci, cene su mogle biti niže. Pelet je zbog globalne sitacije izazvane ratom u Ukrajini poskupeo u celoj Evropi, u Italiji u maloprodaji je 500, a u drugim državama preko 400 evra za tonu, tako da Srbija, iako nije najjeftinija, nije trenutno ni najskuplja – kaže Stojadinović.\nPo rečima profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodraga Savića, ova Vladina uredba je uobičajena, dobra mera kojom želi da se spreči nedostatak sirovine, ali nije dovoljna da reši sve probleme na tržištu.\n– Naime, kako je moglo da se već čuje, glavni problem zbog čega je cena peleta skočila jesu nakupci koji od „Srbijašuma“ kupuju drvo po ceni od 4.000 dinara pa ga potom prodaju proizvođačima peleta po višoj ceni, što na kraju lanca podiže i krajnju cenu ove vrste ogreva za potrošače. Moram da priznam da u tržišnoj privredi to nije nedozvoljena radnja, ali ako postoje špekulacije u tome, to je onda posao za nadležne državne organe – kaže Savić.\nOn ističe da se ne može „veštački“ uticati na cenu peleta na tržištu gde jednostavno vlada zakon ponude i potražnje, ali Vlada Srbije zato ima jedan drugi mehanizam koji verovatno nije primenljiv ove ali, kako kaže, možda jeste sledeće grejne sezone.\n– Država uporedo sa zamrzavanjem izvoza, što se nadam da je samo kratkoročna mera, može razmišljati u pravcu zašto ne bi „Srbijašume“, kao javno preduzeće, počelo da se bavi proizvodnjom peleta? Takođe na tržišnim principima ovo JP može da koristi svoju sirovinu, da je prerađuje u pelet i onda bi država imala veću ponudu a s druge strane imala izvanredan instrument da kontrolisanjem cena svog JP utiču na krajnju cenu proizvoda. Taj instrument je kao robne rezrve, ne potpuno uporediv, ali potpuno legitiman, po kome bi se JP bavilo proizvodnjom i trgovinom sa ciljem da građani dobiju kvalitetan pelet i da se iz lanca izbace posredinici koji zidaju cenu. Onda ne bi bilo potrebe ni za zabranom izvoza sirovina – predlaže profesor Savić.\nU Srbiji postoji 86 firmi koje se bave proizvodnjom peleta, a cela drvno-prerađivačka industrija u našoj zemlji zapošljava oko 40.000 radnika.


Japan pogodila još jedna snežna oluja, 23 mrtvih : Nadlanu.com\nJapan pogodila još jedna snežna oluja, 23 mrtvih\nObjavljeno 18. feb 2014. / 09:33:13\nFoto: Koji Sasahara / Beta-AP\nU nekim oblastima u prekidu je železnički saobraćaj nakon što je u centralnom delu Japana snežna oluja na Dan zaljubljenih donela više od metar snega i prekrila prestonicu rekordnim snežnim nanosom drugu sedmicu uzastopno, javio je Rojters.\nU centralnom delu Japana, u prefekturi Jamanaši palo je više od 1,1 metar snega, što je rekord u poslednjih više od 100 godina koliko se vodi takva statistika. Manje snega ima na istoku i severoistoku Japana, dok je u Tokiju palo 27 centimetara snega, a prestonicu je pogodila najgora snežna oluja u poslednjih 45 godina..\nNAJSTARIJA OSOBA NA SVETU: Japanka proslavila 119. rođendan\nFoto: Shuji Kajiyama / Beta-AP\nDo utorka, broj mrtvih iznosi najmanje 23 ljudi, uključujući poneke nastradale u saobraćajnim nesrećima, ili su poginuli od snega koji je pao sa krovova. Nekoliko je umrlo u automobilima zaglavljenim u snegu, i to od trovanja, odnosno udisanja izduvnih gasova svojih automobila.\nNa vrhu snežne oluje, nekoliko hiljada domaćinstava je ostalo bez struje a otkazano je na stotine avionskih letova. Zzeleznički saobraćaj je na pojedinim mestima bio poremećen, a neki putevi zatvoreni, uz veliku saobraćajnu gužvu i zakrčenja na nekim glavnim putnim pravcima u zemlji, što traje danima.


Radio Ilijaš-42 godine sa Vama | Radio Ilijaš\nYou are at:Home»ILIJAŠ»Radio Ilijaš-42 godine sa Vama\nNa Dan oslobođenja Sarajeva i Ilijaša 1978. godine Radio Ilijaš počeo je sa emitovanjem programa.\nIzgradnjom novog objekta 1984. godine svoj rad nastavlja u okviru Centra za informisanje i kulturu Ilijaš. Namjenski prostor, kvalitetna tehnika, odlični uslovi rada, stručan kadar i Radio Ilijaš postaje jedna od najslušanijih radio stanica u bivšoj Jugoslaviji. Veliki broj popularnih pjevača koristi Radio Ilijaš za vlastitu promociju i afirmaciju što dodatno povećava slušanost ove radio stanice.\nRat i ratna događanja utječu na ukupna dešavanja u cijeloj državi pa i na rad radija. Većina stanovništva odlazi u izbjeglištvo a Radio Ilijaš nastavlja svoj rad sa novim rukovodstvom i novom orijentacijom, nažalost na pogrešnoj strani.\nVažnost radija i sve komparativne prednosti koje ima u odnosu na druge medije posebno dolaze do izražaja u vanrednim situacijama uzorkovanim prirodnim, tehnološkim, zdravstvenim, ekološkim i drugim sličnim katastrofama ili ratnom agresijom. U takvim uvjetima funkcija masovnih medija se mijenja, a njihovo djelovanje usmjereno je primarno prema aktivnostima prevladavanja posljedica katastrofe, posebno u okviru kriznog komuniciranja kao ključnog segmenta sistema upravljanja krizom. Tada radio, i to posebno onaj lokalni, ima posebnu funkciju koju ne može ostvariti niti jedan drugi masovni medij.To je jednostvanost i pravovremeno istinito informisanje.\nZajedno sa pokretanjem općinske web stranice koju smo godinama opsluživali, 2009. godine pokrećemo i našu web stranicu www.radioilijas.ba na kojoj su objavljene na hiljade tekstova naših novinara I online emitovanje programa. Godine 2015. pokrećemo i našu facebook stranicu Radio Ilijaš,\nOvu godišnjicu obilježavamo samo u programu Radio Ilijaša uz informativni i zabavni sadržaj, a svečane akademije i koncerte organizirat ćemo u nekim boljim budućim vremenima.\nPrevious ArticleGradska biblioteka Ilijaš ponovo počinje sa radom


Vulvsi uzeli bod u gostima, Antonijo vodi Vest Hem ka Evropi! - Telesport.rs\nVulvsi uzeli bod u gostima, Antonijo vodi Vest Hem ka Evropi!\nDanas na programu smo videli dve utakmice u Premijer ligi u kojoj su se sastali Vest Bromvič Albion i Vulverhemptonom, utakmica bez značaja i za jedne i za druge, dok su se u drugoj utakmici sastali Barnli i Vest Hem, veoma bitna utakmica za goste koji se bore za Evropu. Zabeleženi su sledeći rezultati:\nVest Bromvič Albion 1:1 Vulverhempton\nBarnli 1:2 Vest Hem\nVulvsi su preuzeli inicijativu na početku meča, prvi su zapretili, ali i prvi stigli do gola i to u nadoknadi prvog poluvremena kada je gol postigao Fabio Silva. VBA je stigao do izjednačenja u 62. minutu strelac je bio Mbaje Dijanj koji je ujedno postavio i konačan rezultat na ovoj utakmici. Vest Bromvič Albion i dalje se nalazi ispod crte sa 26 bodova, imaju 10 manje od Njukasla koji je prvi iznad crte, dok se Vulvsi nalaze na 12. mestu sa 42 boda.\nNakon preokreta Vest Hem je stigao do veoma važne pobede. Barnli je stigao do prednosti u 19. minutu kada je gol sa bele tačke postigao Kris Vud samo dva minuta kasnije Mihal Antionijo poravnava rezultat, da bi u 29. minutu isti igrač doveo svoj tim do prednosti. U drugom poluvremenu nismo videli golove. Barnli se trenutno nalazi u sigurnoj zoni i velike su šanse da ćemo ih gledati i naredne sezone u Premijer ligi, nalaze se na 16. mestu sa 36 bodova. Dok se Vest Hem bori sa Evropu i trenutno se nalaze na 5. mestu sa 58 bdova, dva više od Totenhema i dva boda manje imaju od Čelsija, velika borba ih očekuje.


Gradonačelnik i gradski funkcioneri uređivali dvorište novog vrtića : Gradska opština Zvezdara\nGradonačelnik i gradski funkcioneri uređivali dvorište novog vrtića\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali učestvovao je danas, povodom Svetskog dana filantropije, u uređivanju dvorišta nedavno završenog vrtića „Zmajčić” u Denkovoj bašti na opštini Zvezdara.\nZajedno sa gradonačelnikom, u akciji su učestvovali i načelnica Gradske uprave Sandra Pantelić, te sekretari – za informisanje Mirjana Pavičić, za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak, za privredu Milinko Veličković, za imovinske i pravne poslove Slavica Savičić, za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, za finansije Jelena Tanasković, kao i v. d. sekretara za poslove komunalne policije Nikola Ristić, direktor JKP „Zelenilo – Beograd” Slobodan Stanojević i predsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović.\nMali je tom prilikom poručio da se na ovaj način šalje najbolja poruka koja poziva na saradnju i brigu o najosetljivijim kategorijama stanovništva.\n– Danas je Svetski dan filantropije i želeli smo da ga obeležimo nekom humanom aktivnošću. Izbor je pao na sređivanje dvorišta nedavno završenog vrtića „Zmajčić” u Denkovoj bašti. Ovo je osmi vrtić koji će biti otvoren u poslednje tri godine, a očekujemo da zvanično počne sa radom za desetak dana – rekao je gradonačelnik.\nSvi radovi na izgradnji vrtića „Zmajčić” su završeni, izuzev dvorišta, tako da ćemo srediti ogradu, očistiti dvorište i ofarbati klupe, naveo je Mali.\n– Želimo da ubrzamo proces otvaranja kako bi mališani što pre mogli da krenu u vrtić. Danas treba da pokažemo koliko brinemo o najmlađima, najstarijima i onima kojima je potrebna pomoć. Ova vrsta brige pokazuje koliko smo bogati, a bogati smo upravo onoliko koliko pomažemo ljudima koji spadaju u pomenute kategorije – zaključio je gradonačelnik.


Prvak Njemačke sa Dortmundom dolazi igrati za Bosnu i Hercegovinu – Haber.ba\nPrvak Njemačke sa Dortmundom dolazi igrati za Bosnu i Hercegovinu\nObojici su roditelji porijeklom iz BiH, s tim što je Husić reprezentativac naše zemlje, dok Burnić nosi dres omladinskih kategorija Njemačke. Međutim, to bi se u budućnosti moglo promijeniti, s obzirom na to da je Burnić, kojeg njemački mediji vide kao nadolazeću zvijezdu, dao izjavu kako mu srce kuca za BiH, piše Goal.\n“Sa Burnićem smo razgovarali preko posrednika i znamo za njegovu želju da obuče dres BiH. Međutim, tek kada sjednemo lično sa njim, možemo govoriti o tome konkretno. On je sjajni mladi igrač i ima mjesta u našim omladinskim selekcijama”, kaže Murat Jaha, koordinator omladinskih selekcija N/FSBiH, dodajući nam kako će se veznjak Borussije, koji je inače rodom iz Krajine, pojaviti u Sarajevu na razgovorima tokom jula.\nTeme:BiH, Dortmund, Dženis Burnić, mlada reprezentacija BiH, Njemačka


Fudbaler Partizana Ivan Obradović produžio je danas ugovor na još godinu dana.\nLevi bek crno-belih je ove sezone odigrao 17 mečeva u prvenstvu i tri u Kupu Srbije, a postigao je jedan pogodak.\n- Levi bek FK Partizan Ivan Obradović produžio je ugovor na još godinu dana - napisali su crno-beli na društvenim mrežama uz fotografiju fudbalera i direktora kluba Miloša Vazure.\nU dosadašnjoj karijeri Obradović je igrao i za Saragosu, Mehelen, Anderleht, Legiju, a za reprezentaciji Srbije upisao je 27 nastupa.\nIskusni defanzivac je ponikao u Humskoj u kojoj je još od 1997. Gotovo deceniju je proveo u mlađim kategorijama, a 2006. debitovao za prvi tim i Partizanov dres nosio do 2009. kada je otišao u Španiju.


Kalendar 28/08/2011 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 28/08/2011\nZvezda trijumfovala u Smederevu, Rad izgubio (video)\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su u gostima Smederevo rezultatom 0:1, a Rad je izgubio na Banjici od Slobode Point Sevojno sa 1:2 u utakmicama 3. kola Superlige Srbije.\nTeodosić: Možemo protiv najboljih ekipa!\nPlejmejker "olrova" Miloš Teodosić kaže da Srbija može da pobedi najbolje selekcija, ali i da izgubi od dosta lošijih.\nJunajted 'ubio' Arsenala, Džeko napunio Totenhem (video)\nFudbaleri Mančester junajteda pregazili su Arsenal rezultatom 8:2 u derbiju 3. kola Premijer lige, dok je Mančester Siti ubedljivo pobedio Totenhem u Londonu rezultatom 1:5, a četiri gola postigao je Edin Džeko.\nDvostruka pobeda Red Bula na VN Belgije\nVozač Red Bula Sebastijan Fetel pobednik je na trci Formule 1 za VN Belgije, a njegov klubski kolega Mark Veber je završio kao drugi. Nakon dvostrukog trijumfa u Turskoj, ovo je bila druga dvostruka pobeda vozača Red Bula u tekućoj sezoni.\nĐurić: "Grobari" da se ugledaju na "Delije"\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan Dragan Đurić rekao je danas da poraz od irskog Šamroka nije smeo da se desi crno-belima i da je potrebno da se svi u klubu, uprava i ekipa probude kako bi mogli da odbrane titulu prvaka Srbije.\n"Bambi" i "Lane" strelci u remiju svojih ekipa (video)\nReprezentativac Srbije Zoran Tošić postigao je gol za CSKA iz Moskve u remiju 2:2 sa gradskim rivalom Spartakom u Premijer ligi Rusije.\nSrpski atletičar Mihail Dudaš osvojio je danas šesto mesto u desetoboju na Svetskom prvenstvu u južnokorejskom gradu Daegu, čime je ispunio olimpijsku normu.\nBronza za srpske odbojkašice na Gran priju\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je bronzanu medalju na Svetskom gran priju 2011, pošto je jutros u Makau, u utakmici za 3. mesto savladala Rusiju sa 3:0 (25:21, 25:20, 25:16).\nTošić posle Smedereva, prelazi u Sevilju\nFudbaler Crvene zvezde i povremeni reprezentativac Srbije Duško Tošić biće novo pojačanje Sevilje i u meču protiv Smedereva mogao bi poslednji put da obuče crveno-beli dres, piše "Sportski žurnal".\nKomešanje i 'čistka' u Partizanu\nNeuspeh u pokušaju da se izbori plasman u Ligu Evrope, kako se i najavljivalo, znači i redukciju igračkog kadra šampiona Srbije, prenosi "Žurnal".


Vučić danas na otvaranju Galerije Beograd\nOktobar 30, 2020 7:41\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće danas otvaranju Galerije Beograd u okviru Beograda na vodi, koja će biti najveći tržni centar u regionu.\nOtvaranje je planirano u 08.00 časova, a prisustvovaće i predsednik kompanije Eagle Hills Mohamed Alabar.\nGalerija Beograd biće najveći šoping mol, zabavna i gastronomska destinacija u regionu. Reč je o tržnom centru na samoj obali Save sa 300.000 kvadratnih metara ukupne površine, 93.000 kvadrata prostora za izdavanje i 3.600 parking mesta. U okviru objekta biće oko 300 lokala i 50 restorana, kao i bioskop sa više od 1.700 mesta.\nU Galeriji će se osim novih brendova predstaviti i već prisutni brendovi sa svojim premijum izdanjima.\nGalerija Beograd predstavlja objedinjeni koncept šopinga, zabave i gastronomije kakav do sada kod nas nije viđen. To će biti jedini evropski tržni centar na obali reke.\nU ponudi će biti najbolji svetski i domaći brendovi na jednom mestu, desetine kafića i restorana, dva zabavna kompleksa i bioskop sa najnaprednijom IMAX tehnologijom.\nInspirisana duhom i ulicama Beograda, Galerija Beograd je i svojevrsni arhitektonski poduhvat koji ovom delu grada daje potpuno novi sjaj. Staklo i kamen preovlađuju u eksterijeru i savršen su dodatak obali Save, na koju se pruža impresivan pogled iz restorana i kafića. Unutrašnjost Galerije Belgrade ne može se uporediti ni sa jednom građevinom tog tipa u ovom delu Evrope.\nUlice i trgovi podeljeni su u celine koje oslikavaju puls grada, a zahvaljujući fasadama i podovima od prirodnih materijala i plafonu od providnih panela, šetnja kroz unutrašnjost posetiocima daje utisak da su napolju.\nIdejno rešenje za Galeriju Beograd radio je prestižni arhitektonski studio Callison RTKL iz Los Anđelesa, koji stoji iza projekata kao što su Kolumbija centar u Sijetlu i Fashion Show, najveći šoping mol u Las Vegasu.\nGalerija Beograd donosi još jednu inovaciju, program lojalnosti "Moj Beograd", čiji članovi postaju svi koji preuzmu aplikaciju Galerije Belgrade.\nSkeniranjem računa napravljenim prilikom kupovine u tom tržnom centru, članovi sakupljaju bodove koje mogu koristiti za naredne kupovine.\nPrvi koji će imati priliku da kupuju na taj način su dobitnici nagradne igre "Šopinguj kao milioner".\nNajsrećniji dobitnik osvojio je dva miliona dinara, drugoplasirani 200.000, a petoro trećeplasiranih po 20.000 dinara. Pored bodova, aplikacija obezbeđuje i brojne popuste i druge pogodnosti.\nOtvaranje Galerije Beograd pratiće i sedmodnevni festival, tokom kojeg će svaki dan biti ispunjen sadržajima i raznim aktivnostima.\nMali privrednici traže pomoć od države 5\nBrnabić: Dolazak IBM u DDC prekretnica za Srbiju 13\nRadnicima iz tzv. opcije pet ubuduće pune penzije 14\nZatražiću od Vlade da naloži Srbijagasu da završi reformu 19\nBrnabić: Završićemo godinu sa najboljim rastom u Evropi 30\nTužna sudbina Ivone iz Ugljara 11264\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 9835\nSKANDALOZNO: Srbi cinkarili Srbe na severu KiM! 8200\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 5567\nMađarski sud doneo odluku o izručenju Ljubiše Manitaševića Kosovu 5368\nUdruženje poslovnih žena „Avenija“ obeležilo 20 godina rada i postojanja\n17:25 December 02, 2020\nMinistarka Obradović sa šefom Misije Saveta Evrope u Srbiji\n17:13 December 02, 2020\nDačić: Skupština uskoro o Izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije\n17:01 December 02, 2020\nIz tradicionalne, nazad u Gugl učionicu; Zaporožac: Ima novina u radu nastavnika i đaka ali dobro se snalaze\n16:47 December 02, 2020\nBrnabić i Morton o mogućnostima unapređenja odnosa\n16:43 December 02, 2020


Lokalne vesti - Četvrtak 13.08.2020 - 10:20\nKraljevina Norveška, preko projekta “Noveška za vas - Srbija”, podržava 68 preduzetnika, mikro i malih preduzeća u manje razvijenim opštinama u Srbiji sa 525.000 evra za unapređenje produktivnosti i otvaranje novih radnih mesta.\nOčekuje se zapošljavanje najmanje 70 osoba FOTO: Promo\nMeđu projektima koji su dobili sredstva za realizaciju je i troje preduzetnika iz Pčinjskog okruga.\n- U narednim godinama, Norveška se nada značajnom napretku srpskog društva, koji je u korelaciji sa prioritetima naših programa finansijske podrške Srbiji, usklađenim sa srpskim prioritetima i agendom pristupanja EU.\nPosebno bih naglasio važnost ekonomskog razvoja, koji se temelji na inovacijama, preduzetništvu, otvaranju novih radnih mesta i predvidljivijim okvirom za funkcioniranje tržišta - rekao je rekao je norveški ambasador u Srbiji Jorn Eugen Jelsta.\nUkupna vrednost projekata koje će sprovesti 31 početnik u poslovanju iznosi oko 290.000 evra, od čega Kraljevina Norveška finansira 247.000 evra, dok budući preduzetnici učestvuju sa oko 43.000 evra.\nPodršku će dobiti i 37 mikro i malih preduzeća, a projekte ukupne vrednosti 365.000 evra, od čega Kraljevina Norveška izdvaja 279.000 evra, dok kompanije sufinansiraju ukupno 86.000 evra.\n- Podrška je usmerena na nabavku određene opreme i mašina, koja je neophodna privrednim subjektima kako bi poboljšali poslovanje i zaposlili nove radnike.\nU predstojećem periodu, radićemo zajedno sa preduzetnicima i firmama na ispunjenju ciljeva poziva - rekla je v.d. menadžerke projekta “Norveška za vas - Srbija” Milica Došenović.\nKroz poziv koji je trajao od 21. maja do 15. avgusta 2019, zainteresovani su mogli da podnesu predlog projekta za nabavku opreme ili uvođenje usluga u iznosu do 10.000 evra, uz finansijsko učešće aplikanta.\nPregled odobrenih projekata dostupan je na https://www.norveskazavas.org.rs/vtext/rezultati-javnog-poziva-dodela-bespovratnih-sredstava-pocetnicima-za-zapocinjanje-poslovanja-i-postojecim-preduzecima-za-razvoj


Podgorica uskoro dobija prihvatilište za djecu sa ulice – Borba\nPodgorica će uskoro dobiti prihvatilište, odnosno privremeni smještaj za djecu sa ulice.\nSekretar Sekretarijata za socijalno staranje Glavnog grada Ivan Terzić i izvršna direktorica Udruženja Roditelji Kristina Mihailović potpisali su Memorandum o saradnji, čiji je osnovni cilj pokretanje socijalnog servisa Prihvatilište- privremeni smještaj za djecu sa ulice, kroz uključivanje u program Učionica družionica, saopštili su iz Glavnog grada.\n“Na ovaj način, djeci se obezbjeđuju uslovi za sticanje osnovnih životnih vještina, unapređenje obrazovnog statusa i izgradnju njihovih kompetencija. Djeci se programom Učionice Družionice pomaže u obrazovanju, obezbjeđuje užina, psiho-socijalna podrška, organizuju kreativno edukativne radionice, kao i prevoz do mjesta realizacije aktivnosti (Igračkoteka i Razvojni centar)”, navode u saopštenju iz Glavnog grada.\n“Inicijativa ima za cilj da kroz socijalni servis Prihvatilište za djecu sa ulice, uključi djecu sa ulice u edukativne radionice, smanjenje prenošenja siromaštva sa generacije na generaciju, kao i omogućavanje prilika da sva djeca imaju iste mogućnosti za obrazovanje, čime se direktno unapređuje kvalitet života socijalno ugroženih kategorija”, dodaje se u saopštenju.\n“NVO Roditelji će u sklopu programa koji je podržao Sekretarijat za socijalno staranje svake sedmice sprovoditi program sa stimulativnim aktivnostima za djecu koja su u zoni siromaštva i raditi na osmišljavanju, planiranju i uspostavljanju sveobuhvatnog servisa prihvatilišta za djecu sa ulice i unaprjeđenju uslova rada, dok će Sekretarijat za socijalno staranje, u skladu sa svojim mogućnostima pružiti potrebnu podršku dostizanju ciljeva saradnje”, zaključuju se u saopštenju.\nMartinović: Mijenjanje brava, otimanje pečata – da li je u redu da nas ovakvi ambasadori predstavljaju?


Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nArena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 cene\nTrenutno nemamo slike za Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Naočare za plivanje cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Arena Naočare za plivanje, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95. Pre kupovine, podatke za Arena naočare za plivanje TRACKS 92341-95 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kvalitet usluga lokalne samouprave nezadovoljavajući - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Lokalna Samouprava Kvalitet usluga lokalne samouprave nezadovoljavajući\nKvalitet usluga lokalne samouprave nezadovoljavajući\nKvalitetno funkcionisanje lokalnih samouprava podjednako je važno kao i funkcionisanje centralne uprave – građanima možda i važnije. Više od 70 odsto zakonodavstva Evropske unije sprovode lokalne samouprave.\nGrađani opštine Bečej, kao i oni u još 16 opština i gradova širom Srbije, od leta do jeseni ove godine su mogli da učestvuju u anketiranju u okviru projekta „Pratim JA“ sa ciljem da prenesu svoje iskustvo u vezi sa radom lokalne samouprave i lokalnih institucija.\nČak 194 (64,65 odsto) ispitanika od 300 u anketi je navelo da im je iskustvo sa javnom upravom pretežno negativno.\nOko 78 odsto ispitanika smatra da se službenici u opštinskoj upravi zapošljavaju preko političkih ili ličnih veza.\nRealizatori ovog istraživanje smatraju da je ovo jedinstven način na koji nosioci lokalnih vlasti mogu da dobiju informacije od građana.\nDvadeset odsto ispitanika je reklo da su učestvovali u donošenju odluka – odnosno u oblikovanju nekog dokumenta lokalne samouprave (na primer odluke o budžetu, urbanistički planovi, strategije, postupak procene uticaja na životnu sredinu, programi rada javnih ustanova i slično).\nGrađani koji do sada nisu učestvovali u donošenju odluka, oko 53 odsto ispitanika, kao razlog navode da nisu bili informisani o takvim mogućnostima.\nRezultati istraživanja će biti korišćeni za davanje konkretnih predloga lokalnim vlastima, o tome šta je potrebno uraditi da bi se različiti problemi na lokalu uspešnije rešavali.\nAnketiranje građana se sprovodi kroz projekat „Praćenjem javne uprave ka boljem upravljanju na lokalu“. Projekat sprovode Centar za evropske politike (CEP) zajedno sa partnerima (Centar za ravnomerni regionalni razvoj (CenTriR) Nacionalna koalicija za decentralizaciju (NKD) iz Niša, Ekološki centar Stanište iz Vršca). Projekat finansira Evropska unija. Sadržaj ove stranice je u potpunosti odgovornost CEP-a, CenTriR-a, NKD-a i Staništa i nipošto ne izražava stavove Evropske unije.\n„Praćenjem javne uprave ka boljem upravljanju na lokalu“


O nama Google+\nPored domaćih muzičara, za “City Records” svoju muziku objavljivali su i muzičari iz inostranstva.\n“City Records” svojim stilom, savremenošću i kvalitetom diktira trendove u popularnoj muzici na ovim prostorima. "City Records" je počeo sa radom u avgustu 1997. Trenutno broji 16 stalno zaposlenih u direkciji, veleprodaji i proizvodnji.\n"City Records" je od jula 2006. godina nosilac prestižnog Chambertrust pečata – znaka poverenja u poslovanju, koji je dobio od Privredne komore Beograda i WCN-a (Svetske komorske mreže).\nJedan je od osnivača OFPS (Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava proizvođača fonograma) koja se uspešno bori protiv piraterije kod nas.\nŽeljko Mitrović - osnivač i vlasnik\nBane Stojanović - direktor\nMilica Mitrović - glavni i odgovorni urednik


Radio-televiziji Kragujevac još pet miliona dinara za priče o lepom vremenu i mirisnom cveću | Autonomija\nRadio-televiziji Kragujevac, kojem je budžetom za 2019. godinu opredeljeno 37 miliona dinara subvencija i osam miliona dinara za usluge po ugovoru, rebalansom je dodeljeno dodatnih pet miliona dinara.\n„Grad Kragujevac, jedini u Srbiji koji ne raspisuje konkurs za projektno sufinansiranje medija, na ovaj način nastavlja da finansira medij čije se izveštavanje, nakon privatizacije, može oceniti kao priče o mirisnom cveću i lepom vremenu“, piše portal Glas Šumadije.\nU tekstu „Rebalansom budžeta još pet miliona za RTK“ navodi se da u isto vreme, dok kragujevački novinari u drugim redakcijama preživljavaju na entuzijazmu, prosečna neto zarada za 2018. godinu u RTK iznosila je 42.759,73 dinara, dok je neto plata direktorke gotovo kao gradonačelnikova – 95.743,68 dinara.\nPrema navodima portala, status Radio-televizije Kragujevac regulisan je Uredbom o prenosu kapitala bez naknade zaposlenima kod izdavača medija i predviđeno je da u roku od šest meseci od dana prenosa akcija, odnosno udela na jedinicu lokalne samouprave pokrene novi postupak privatizacije.\nŠest meseci je isteklo u januaru prošle godine, kada je upućen poziv za privatizaciju ove medijske kuće.\nIstraživanje „Javni novac za javni interes“, koji su realizovali konzorcijum BIRN-a, NUNS-a i Fondacije „Slavko Ćuruvija“, a podržala EU pokazalo je da je u toku 2017. i u prvom kvartalu 2018. godine, u kojem je proveravan način trošenja javnog novca za medije, toj televiziji iz budžeta isplaćeno oko 32 miliona dinara na ime subvencija.\nSa skoro 109 miliona dinara je namireno 575 izvršnih sudskih presuda za dugovanja iz perioda pre poništenja privatizacije.\nUkupan iznos uplaćen RTK u 2017. godini iznosi 1,64 odsto gradskog budžeta, što je više od prosečnog izdvajanja većine gradova i opština u Srbiji za konkursno sufinansiranje medijskih projekata od javnog interesa, a koje prema periodičnim izveštajima NUNS-a, iznosi oko jedan odsto.\nRadio-televizija Kragujevac vraćena je pod okrilje grada posle poništene privatizacije i isplaćena je otpremnina za oko 60 zaposlenih 2017. godine.\nOd tada u toj medijskoj kući radi manje od 30 zaposlenih, a iz gradske kase dobija godišnje i više sredstava u odnosu na period kada je u njoj radilo oko 100 ljudi.


Zašto omladinci koji su osvojili SP 2015. do sada nisu postali nosioci "A" tima? - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Zašto omladinci koji su osvojili SP 2015. do sada nisu postali nosioci „A“ tima?\n0Piše: V. Živanović 02. novembra 2020. 13.00 Izmenjeno: 13.55\nOd njega se najviše očekuje: Milinković Savić Foto: STARSPORT\nOvaj podatak nije iznenađujući pošto su u pitanju godine kada fudbaler dostiže punu zrelost, a u kojima se sada nalaze nekadašnji omladinci Srbije koji su 2015. godine osvojili Svetsko prvenstvo na Novom Zelandu.\nIako je pre samo pola decenije delovalo da je Srbija dobila generaciju fudbalera koja će moći da puca na najviše domete na svetskim i evropskim prvenstvima, danas se „A“ selekcija suočava sa istim problemima koje je imala i pre pet godina – muči se da uopšte ostvari plasman na veliko takmičenje. Zašto generacija koja je postala prvak sveta nije pravovremeno preuzela primat „A“ selekciji, pitanje je na koje malo ko u Fudbalskom savezu Srbije može da ponudi konkretan odgovor.\nSportski direktor FSS Vladimir Matijašević, koji je tek pre godinu dana preuzeo dužnost, najavio je da mu je prioritet da ta generacija dobije šansu u prvom timu. Iako je krivica Saveza velika što nije adekvatno brinuo o razvoju „Novozelanđana“, nema dileme i da su sami igrači i njihovi roditelji, lakomeći se za džakovima para koje su obećavali menadžeri i direktori klubova, dozvolili da njihovo fudbalsko sazrevanje ode u potpuno pogrešnom pravcu.\nSrbija iz te generacije trenutno ima čak sedmoricu reprezentativca, ali nijedan nije standardan prvotimac u nacionalnom timu. Predrag Rajković (24) je tek odbranama protiv Norveške možda uspeo da ubedi selektora Ljubišu Tumbakovića da postane prvi golman. Iako je posle Jagodine i Crvene zvezde imao četiri odlične sezone u Makabiju iz Tel Aviva (trenutno brani za francuski Rems), svoju prvu šansu u „A“ timu prokockao je još pre četiri godine slabim odbranama kod selektora Slavoljuba Muslina.\nVezista Hetafea Nemanja Maksimović (25) iskoristio je šampionsku krunu da potpiše za kazahstansku Astanu, ali je van radara selektora ostao sve dok se nije vratio u srce Evrope, gde sada igra za španski Hetafe. Defanzivac Miloš Veljković je već tri godine reprezentativac, ali nikako ne uspeva da izbori status prvotimca. Najveći potencijal iz novozelandske generacije svakako leži u Sergeju Milinković-Saviću (25).\nMeđutim, fudbaler Lacija bio je žrtva predsednika FSS Slaviše Kokeze i svog menadžera Mateje Kežmana kada je na silu uguran među „orlove“, što je rezultiralo odlaskom Muslina sa selektorske funkcije. Utisak je da je Milinković-Savić tek na poslednjih nekoliko utakmica uspeo da „pronađe sebe“ i počne da pruža partije kakve su se od njega odavno očekivale, pokazujući konačno da zaista poseduje potencijal da bude nosilac igre nacionalne selekcije.\nMarko Grujić (24) uprkos odličnim partijama koje je pružio prethodne dve godine u Herti (sada je u Portu) takođe nije izborio status prvotimca. Doduše, tome su kumovale i stvari van terena, pošto je navodno svojevremeno, po tvrdnji bivšeg selektora Mladena Krstajića, odbio da igra za mladu reprezentaciju. Mijat Gaćinović (25) je standardan prvotimac u Hofenhajmu, ali se i na njega u reprezentaciji još uvek gleda kao zamenu, a ne kao standardnog prvotimca. Poverenje tada nije ukazano ni selektoru koji je predvodio tu generaciju, Veljku Paunoviću, a koji je po isteku ugovora sa Savezom otišao da trenira Čikago, dok danas u engleskom Čempionšipu vodi Reding.\n– Pored te generacije se lagano prošlo kao da ne postoji. Nije ispraćen do kraja njihov napredak, nije im data prava šansa u „A“ timu. Od njih smo praktično dobili samo Sergeja Milinković-Savića i ostale poput Nemanje Maksimovića kao povremenog startera. U tom momentu je propuštena šansa da Veljko Paunović postane selektor i da kao neko ko dobro zna ko od te dece može da iznese pritisak „A“ tima napravi novu selekciju i uspostavi novi sistem. Ali, taj momenat je propušten – izjavio je ranije za Danas LJupko Petrović, trener koji je sa Crvenom zvezdom osvojio Kup evropskih šampiona.\nIako sadašnja želja Saveza da se osloni na „Novozelanđane“ zvuči dobro, u praksi nikada nije urađena analiza zašto na primer Nemanja Antonov (25) iz te generacije nije do sada već nasledio Aleksandra Kolarova (34) na poziciji levog beka i zašto je njegova karijera preko OFK Beograda i Grashopersa došla do toga da ga je belgijski Muskron letos kao slobodnog igrača pustio u mađarski Ujpešt. Sve dok na ovakva pitanja ne damo odgovore, teško da ćemo moći i da dođemo do tima za vrhunske rezultate. Pokojni Ilija Petković često je govorio da je „Srbija uvek imala talente, ali malo igrača“. Možda baš zbog toga i imamo sve češće slučajeve fudbalera koji se pre 30. godine vraćaju u Crvenu zvezdu i Partizan posle neostvarenih karijera, pošto nisu bili spremni na ono što ih čeka u surovom profesionalizmu zapadnog fudbala.\nKad je novac ispred karijere\nFilip Janković (25) je početkom prošle decenije smatran najvećim talentom kojeg je Crvena zvezda imala u poslednjih 30 godina. U avgustu 2011. godine postao je najmlađi fudbaler u istoriji kluba koji je debitovao na evropskom meču, protiv Ventspilsa u kvalifikacijama za Ligu Evrope, kada je imao 16 godina i šest meseci. Međutim, želja roditelja za bogatim ugovorom i svađa sa upravom crveno-belih odveli su ga u Parmu gde nikada nije dobio pravu šansu. Potom je igrao i za slovenački Domžale, špansku Ekstramaduru, a danas brani boje Triglava iz Kranja.\nNisu „Novozelanđani“, ali čekaju na pravu šansu\nU generaciju „Novozelanđana“ spada i Luka Jović (22) koga je Veljko Paunović želeo da vodi na Mundijal, ali je Crvena zvezda zbog svađe sa FSS odbila da ga pusti. Među igrače sličnog godišta koji bi mogli da preuzmu primat u „A“ selekciji spadaju i Mihajlo Ristić (25), Saša Lukić (24), Nemanja Radonjić (24), Nikola Maraš (24) i golman Emil Rockov (25).\nPredrag Rajković (24) Rem\nFilip Manojlović (24) San Sebastijan\nVanja Milinković-Savić (23) Torino\nMilan Gajić (24) Crvena zvezda\nNemanja Antonov (25) Ujpešt\nMiloš Veljković (25) Verder\nSrđan Babić (24) Famalikao\nStefan Milošević (25) Spartak Subotica\nVukašin Jovanović (24) Bordo\nMiladin Stevanović (24) Čukarički\nSaša Zdjelar (25) Partizan\nSergej Milinković-Savić (25) Lacio\nMijat Gaćinović (25) Hofenhajm\nNemanja Maksimović (25) Hetafe\nMarko Grujić (24) Porto\nFilip Janković (25) Triglav Kranj\nAndrija Živković (24) PAOK\nIvan Šaponjić (23) Atletiko Madrid\nStaniša Mandić (25) Mura\nStefan Ilić (25) OFK Bačka\nFSS, Fudbal, Ljubiša Tumbaković, Luka Jović, Omladinci, Sergej Milinković SavićBeograd\nTumbaković postao dežurni krivac


Djordjević: Znamo šta nas čeka na EP\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Djordjević rekao je danas da njegova ekipa zna šta je čeka na Evropskom prvenstvu 2017. godine i dodao da mora da odigra dobro od početka turnira, kako bi zauzela što bolju poziciju pred...\nKošarkaši Srbije u grupi sa Turskom, Rusijom ...\nUtakmicom protiv Letonije 1. septembra 2017, košarkaška reprezentacija Srbije počeće takmičenje na Evropskom prvenstvu iduće godine. Kako je danas saopšteno na sajtu Košarkaškog saveza Srbije, u drugom kolu grupne faze Srbija će 2. septembra...\nSonja i Ana: Ukrajina je jaka, nadamo se punim tribinama\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije u sredu od 18.00 časova u dvorani „Čair“ u Nišu igra utakmicu poslednjeg kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u Češkoj protiv Ukrajine. Ulaz na utakmicu je besplatan, a sve reprezentativke pozivaju...\nVučić: Sa Slovenijom da organizujemo EP u košarci za žene\nBEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas mogućnost da se Srbija i Slovenija kandiduju za zajedničku organizaciju Evropskog prvenstva u košarci za žene 2019. Kako je Vučić istakao na konferenciji posle sednice dve vlade, Srbija je...\nMADRID - Najtrofejniji evropski kopšarkaški trener Željko Obradović ironično je prokomentarisao sukob na relaciji FIBA-Evroliga izjavom da ćemo u budućnosti možda imati dva Evropska prvenstva. FIBA je suspendovala 14 Saveza sa Eurobasketa 2017 zbog...\nGrci, Rusi, Litvanci i Slovenci uz FIBA\nBEOGRAD - Košarkaški savezi Grčke, Rusije, Litvanije i Slovenije poslali su pismo podrške FIBA i izjasnili se da će poštovati pravila. FIBA je ranije suspendovala sa prvenstva Evrope 2017. godine čak 14 saveza, među kojima je i KS Srbije, sa...\nNovak: Do nedelje poznato da li suspenzije važe za OI\nATINA - Izvršni direktor FIBA Evropa Kamil Novak izjavio je da će najkasnije do 24. aprila biti poznato da li će suspenzije nacionalnih saveza, čiji su klubovi podržali Evroligu i Evrokup, odnositi i na Olimpijske igre u Riju i kvalifikacije istih...\nFIBA izbacila Sloveniju sa Eurobasketa!\nEvropski ogranak Međunarodne košarkaške federacije (FIBA) uputio je zvaničan dopis KS Slovenije u kome je navedeno da reprezentacija te zemlje neće igrati na Eurobasketu 2017. godine zbog odluke da klubovi igraju u Evroligi i Evrokupu. ...\nUkrajinke savladale Srbiju u Kijevu\nKošarkašice Srbije pretrpele su prvi poraz u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2017. godine. Od aktuelnih prvakinja Evrope, bolja je u Kijevu bila selekcija Ukrajine koja je slavila sa 75:78 (14:9, 25:22, 16:25, 20:22), u utakmici trećeg kola...\nCedevita bolja od Efesa u Zagrebu (VIDEO)\nKošarkaši Cedevite pobedili su večeras u Zagrebu ekipu Efesa sa 84:80 u četvrtom kolu Grupe E Top 16 faze Evrolige.Cedevita je tako stigla do duge pobede u Top 16 fazi, dok je Efes upisao drugi poraz.Najefikasniji u pobedničkom timu bili su Miro...


SEEbiz.eu / RS / Beogradska berza: Pad akcija Halkbanka nakon objave ponude za preuzimanje\nBeogradska berza BELEX15 Halkbank Naftna industrija Srbije Aerodrom Nikola Tesla Energoprojekt Holding Komercijalna banka BSE:CCNB BSE:ENHL BSE:NIIS\nBeogradska berza: Pad akcija Halkbanka nakon objave ponude za preuzimanje\nDatum objave: 07.09.2017. - 16:41:14\nBEOGRAD - Odličan promet obeležio je današnji trgovački dan, pre svega zahvaljujući trgovanju državnim obveznicama.\nBELEX15 beleži rast drugi dan zaredom do nivoa od 729,3 poena, dok je ukupna realizacija u trgovanju iznosila 799,8 miliona RSD (6,7 miliona EUR).\nEnergoprojekt Entel (EPEN) bio je najprometniji danas sa realizacijom od 5,9 miliona RSD uz blagi rast cene od 0,3% na 17.042 RSD. Komisija za hartije od vrednosti donela je juče odluku da blokira glasačka prava Energoprojekt holdinga (ENHL) u njegovim zavisnim preduzećima – EP Garantu (ENGR) i EP Entelu (EPEN) s obzirom da kompanija Napred sa povezanim licima nije dala ponudu za preuzimanje ovih kompanija u skladu sa zakonom, te je Napredu i povezanim licima dat rok od 30 dana da objave ponude za preuzimanje u skladu sa zakonom.\nNaftna industrija Srbije (NIIS) zabeležila je blagi pad od 0,3% na 678 RSD uz trgovanje vredno 1,2 miliona RSD, dok je beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" (AERO) registrovao pad od 0,3% na 1.351 RSD uz skroman promet od 0,1 miliona RSD. Rast od 1,6% na 1.942 RSD zabeležila je Komercijalna banka (KMBN), a u toku dana cena je dostizala nivo od 1.950 RSD što predstavlja njen najviši nivo zabeležen u poslednje dve godine. Snažan pad od 6,8% na 10.200 RSD registrovao je Halkbank (CCNB) uz skromno trgovanje. Turski Halkbank objavio je danas ponudu za preuzimanje preostalih 13,24 akcija manjinskih akcionara u beogradskom Halkbanku po ceni od 10.000 RSD, a ponuda je otvorena do 27. septembra.\nVeliki doprinos današnjem prometu dale su državne obveznice. Najprometnija je bila državna obveznica RSO16144, denominovana u evrima, koja dospeva na naplatu 12. septembra 2021. godine, a koja je zabeležila promet od skoro 4,1 miliona EUR uz prinos od 2,2%. Dinarska obveznica RSO17154, koja dospeva na naplatu 18. maja 2019. godine, ostvarila je promet od 298 miliona RSD uz prinos od 4,57%.


FINANSIJSKA TRŽIŠTA I INSTITUCIJE, Frederik S. Miškin, Stenli Dž. Ikins\nFINANSIJSKA TRŽIŠTA I INSTITUCIJEŠifra artikla: 00248T\nCena: 5.900,00 din~47,97 €\nOnline cena: 5.310,00 din~43,17 €\nIzdavač: Mate Beograd, 2014. godina\nOpšte informacije: Tvrdi povez, 704 str., 20,3 cm x 25,4 cm\nPRAKTIČNI I SAVREMENI POGLEDI U DANAŠNJA FINANSIJSKA TRŽIŠTA I INSTITUCIJE!\nOvo, sedmo, izdanje nastavlja se uz Miškinov i Ikinsov zaštitni znak, a to je pedagoški pristup, sa naglaskom na uzrok i posledice današnje globalne finansijske krize.\n„Finansijsko tržište u Srbiji je, i nakon dvadeset godina procesa tranzicije, na relativno niskom nivou razvijenosti. To istovremeno predstavlja jedan od ograničavajućih faktora za privredni razvoj zemlje, ali i šansu da se, koristeći znanje i iskustva razvijenih modernih tržišta, minimiziraju problemi u njegovom razvoju.\nFinansijska tržišta i institucije Miškina i Ikinsa predstavlja značajan doprinos razvoju finansijske nauke u Srbiji, kao literatura za buduće generacije tržišnih učesnika koji imaju priliku da uče od vodećih svetskih autora iz ove oblasti, ali i kao koristan i aktuelan izvor osnovnih pojmova i načela za svakoga ko se interesuje za ovu oblast.“\n- doc. dr Milan Nedeljković,\nNarodna banka Srbije i Fakultet za ekonomiju finansije i administraciju (FEFA)\n„Knjiga Finansijska tržišta i institucije jedna je onih knjiga zbog kojih je nemoguće ne zavoleti finansije. Objašnjavanje pojmova, koncepata, mehanizama i ponekad složenih tokova na finansijskim tržištima uvek je potkrepljeno primerima iz okruženja običnog čoveka, pa je veoma lako da se čitalac veže za tekst i materiju. Na ovaj način su objašnjeni temelji finansija i finansijskih tržišta: kamatne stope, obveznice, akcije, tržište novca, hipotekarna tržišta, devizno tržište, kao i finansijske institucije na njemu: poslovne banke, investicioni fondovi, osiguravajuće kompanije, penzioni fondovi, finansijski posrednici, centralne banke. Pored standardnih finansijskih tema, autori obrađuju savremene i često nedovoljno naglašene oblasti finansija, kao što su bihevioralne finansije, asimetrične informacije, finansijske krize i finansijska regulativa. Izdanje knjige koje je prevedeno uključuje savremene i važne ilustracije (primere), ponajviše proizašle iz još uvek aktuelne krize izbile nakon 2007. godine.“\n- prof. dr Vladimir Vučković,\nFiskalni savet Republike Srbije i Fakultet za međunarodnu ekonomiju Megatrend univerziteta\nPored očekivanog ažuriranja svih podataka iz 2010. gde god je to bilo moguće, ima i mnogo toga novog u svakom delu teksta.\nGlobalna finansijska kriza\nGlobalna finansijska kriza 2007–2009. dovela je do niza događaja koji su u potpunosti promenili strukturu finansijskog sistema i način funkcionisanja centralnih banaka. To je zahtevalo prepravljanje skoro celog udžbenika, uključujući i novo poglavlje, ponovno pisanje jednog celog poglavlja, i dodavanje mnogih novih odeljaka, aplikacija i polja kroz ostatak knjige.\nNovo Poglavlje 8: „Zašto dolazi do finansijskih kriza i zašto su one toliko pogubne po privredu?”\nSa dolaskom subprimarne hipotekarne krize, udžbenik o finansijskim tržištima i institucijama ne bi bio kompletan bez opširne analize finansijske krize kao što je nedavna. Koristeći ekonomsku analizu efekata asimetričnih informacija o finansijskim tržištima i privredi, ovo novo poglavlje proširuje diskusiju o finansijskoj krizi iz prethodnog izdanja da bi se videlo zašto dolazi do finansijskih kriza i zašto su one toliko pogubne za privredu.\nPreuređenje 6. Dela „Finansijske institucije” i prepravljanje 18. Poglavlja „Ekonomska analiza finansijske regulative”\nU proteklim izdanjima, poglavlje o strukturi bankarske industrije pratilo je poglavlje o bankarskoj regulativi. Ovo preuređenje ne bi imalo smisla u periodu posle najskorije finansijske krize, jer su nebankarske finansijske institucije, kao što su investicione banke, većinom nestale kao nezavisne institucije i sada su deo bankarskih organizacija.\nKompletiranje kroz tekst novog materijala o finansijskoj krizi 2007–2009.\nNedavna finansijska kriza imala je toliko dalekosežni uticaj na oblast finansijskih tržišta i institucija da je skoro svako poglavlje zahtevalo izmene koje bi odrazilo događaje. Velika količina suštinski novog materijala o uticaju finansijske krize je takođe dodata kroz knjigu.\nDodatni novi materijal\nTakođe je bilo promena u finansijskim tržištima i institucijama poslednjih godina koje nisu direktno povezane sa nedavnom finansijskom krizom, pa je dodat novi materijal kako bi tekst bio ažuriran:\nDalje pojednostavljenje analize ponude i tražnje na deviznom tržištu\nPoglavlje o određivanju deviznog kursa oduvek je bilo problematično za neke studente. U šestom izdanju analizu smo približili tradicionalnoj analizi ponude i tražnje kako bi bila intuitivnija za studenta. Iako su ovu promenu dobro prihvatili predavači, smatrali smo da bi model određivanja deviznog kursa mogao da bude još jednostavniji za studenta kad bismo degradirali izračunavanje poređenja očekivanog prinosa i paritet kamate na dodatni sadržaj. Ovo u sedmom izdanju značajno pojednostavljuje razmatranje i trebalo bi da učini da određivanje deviznog kursa bude pristupačnije studentima.\nPoboljšana ekspozicija i organizacija\nKomentari od kritičara pomogli su nam da unapredimo ekspoziciju u celoj knjizi. Kritičari su nas ubedili da bi razmatranje konflikta interesa u okviru industrije finansijskih usluga trebalo da bude kraće, i taj materijal smo pomerili sada u Poglavlje 7. Kritičari su nas takođe ubedili da su štedne institucije i kreditne unije sada samo još jedan deo bankarske industrije, te smo iz tog razloga spojili materjial o ovim institucijama sa materijalom o komercijalnom bankarstvu u jedno poglavlje. Iz razloga što će neki predavači želeti da razmatraju štedne institucije i kreditne unije u više detalja, na internetu ćemo i dalje imati odvojena poglavlja o ovim institucijama.\nDodatni sadržaj na internetu\nVebsajt za ovu knjigu www.pearsonhighered.com/mishkin_eakins omogućio nam je da zadržimo i dodajemo nov materijal postavljanjem sadržaja na internet.\nSadržaj na internetu\nDEO PRVI - UVOD\n1. Zašto biste izučavali finansijska tržišta i institucije?\n2. Kratak osvrt na finansijske sisteme\nDEO DRUGI - OSNOVE FINANSIJSKIH TRŽIŠTA\n3. Šta znače kamatne stope i koja je njihova uloga u valuaciji?\n4. Zašto se kamatne stope menjaju?\n5. Kako rizična i vremenska struktura utiču na kamatne stope?\n6. Da li su finansijska tržišta efikasna?\nDEO TREĆI - OSNOVE FINANSIJSKIH INSTITUCIJA\n7. Zašto finansijske institucije postoje?\n8. Zašto dolazi do finansijskih kriza i zašto su one toliko pogubne po ekonomiju?\nDEO ČETVRTI - CENTRALNO BANKARSTVO I SPROVOĐENJE MONETARNE POLITIKE\n9. Centralna banka i sistem federalnih rezervi\n10. Vođenje monetarne politike: Instrumenti, ciljevi, strategije i taktike\nDEO PETI - FINANSIJSKA TRŽIŠTA\n11. Tržišta novca\n12. Tržište obveznica\n13. Tržište akcija\n14. Hipotekarna tržišta\n15. Devizno tržište\n16. Međunarodni finansijski sistem\nDEO ŠESTI - INDUSTRIJA FINANSIJSKIH INSTITUCIJA\n17. Bankarstvo i upravljanje finansijskim institucijama\n18. Finansijska regulativa\n19. Bankarska industrija: Struktura i konkurencija\n20. Industrija investicionih fondova\n21. Osiguravajuće kompanije i penzioni fondovi\n22. Investicione banke, brokeri i dileri hartijama od vrednosti i firme za rizični kapital\nDEO SEDMI - MENADŽMENT FINANSIJSKIH INSTITUCIJA\n23. Menadžment rizika u finansijskim institucijama\n24. Hedžing sa finansijskim derivatima\nPOGLAVLJA NA INTERNETU\n25. Štednokreditne asocijacije\n26. Finansijske kompanije\nFREDERIK S. MIŠKIN je profesor bankarstva i finansijskih institucija na Alfred Lerner Graduate School of Business, Columbia University. Od septembra 2006. do avgusta 2008. godine bio je član (guverner) Borda Guvernera Sistema federalnih rezervi. Takođe je i saradnik Nacionalne kancelarije za ekonomska istraživanja (National Bureau of Economic Research) i nekadašnji predsednik Istočne ekonomske asocijacije (Eastern Economics Association). Istraživanja Profesora Miškina (Mishkin) baziraju se na monetarnoj politici i njenom uticaju na finansijska tržišta i sveobuhvatnoj ekonomiji.\nSTENLI DŽ. IKINS ima značajno iskustvo u primeni znanja finansija koje je stekao na poziciji potpredsednika i kontrolora u First National Bank of Fairbanks i kao bankar za izdavanje komercijalnih i kredita za nekretnine. Osnivač Danali Title i Escrow Agency, kompanije za osigiranje prava vlasništva u Fairbanks, Aljaska. Takođe je vodio i poslovanje banke, bio direktor finansija kompanije za višemilionsku gradnju i razvoj.\nPredgovor(.pdf - 135,23 KB)\nSadržaj(.pdf - 162,65 KB)\nO autorima(.pdf - 87,90 KB)\nRečnik(.pdf - 172,65 KB)\nKorica(.pdf - 292,59 KB)\nCena: 4.750,00 din~38,62 €\nOnline cena: 4.280,00 din~34,80 €\nF. S. Mishkin\nCena: 4.630,00 din~37,64 €\nOnline cena: 4.170,00 din~33,90 €


Stejt department evakuiše ambasadu, sve veći broj država poziva svoje građane da HITNO NAPUSTE UKRAJINU | Info Portal\nStejt department evakuiše ambasadu, sve veći broj država poziva svoje građane da HITNO NAPUSTE UKRAJINU\nby Info Portal · 12/02/2022\nU objavi na Tviter nalogu ambasade SAD u Kijevu ocenjuje se da to gomilanje snaga ukazuje na potencijal za značajnu vojnu akciju.\nStej departmet je naložio osoblju američke ambasade u Kijevu koje ne obavlja hitne poslove da napusti Ukrajinu zbog, kako je navedeno, stalnih izveštaja o gomilanju ruske vojske na granici sa Ukrajinom.\n– Uprkos smanjenju diplomatskog osoblja, glavni tim ambasade, naše posvećene ukrajinske kolege i Stejt department i američko osoblje širom sveta nastaviće neumorno da ulažu diplomatske napore i napore da podrže bezbednost, demokratiju i prosperitet Ukrajine – navedeno je u objavi.\nNemačka, Belgija i Litvanija: Napustite Ukrajinu\nNemačka, Belgija i Litvanija preporučile su svojim državljanima da napuste Ukrajinu, što su danas učinile i Australija, Novi Zeland i Kuvajt, dok je Stejt department naložio osoblju ambasade u Kijevu koje ne obavlja hitne poslove da napusti tu zemlju.\nNemačko Ministarstvo spoljnih poslova zatražilo je od svojih državljana da napuste ukrajinsku teritoriju, osim ukoliko njihov boravak tamo nije apsolutno neophodan, preneo je Rojters.\n– Nemci koji borave tamo pozvani su da razmotre – odlazak iz Ukrajine, navelo je ministarstvo na Tviteru.\nMinistarstvo spoljnih poslova Belgije saopštilo je u subotu da savetuje građanima kraljevine da se uzdrže od bilo kakvih putovanja na celu teritoriju Ukrajine i „snažno preporučuje“ sunarodnicima koji su već tamo da napuste zemlju.\n– Ukoliko situacija ( na rusko-ukrajinskoj granici ) eskalira, evakuacija iz Ukrajine se ne može garantovati. Zbog toga se preporučuje da se napusti zemlja dok je to moguće – navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu belgijskog ministarstva, prenosi Interfaks.\nMinistarstvo spoljnih poslova poziva belgijske državljane, čije prisustvo u Ukrajini „nije apsolutno neophodno“, da napuste zemlju.\nSličnu preporuku objavilo je i litvansko Ministarstvo spoljnih poslova.\n„Naš savet je jasan, ovo je opasna stiuacija i trebalo bi da napustite Ukrajinu“, poručio je australijski premijer Skot Morison na konferenciji za novinare.\nSličnu poruku uputilo je i novozelandsko Ministarstvo spoljnih poslova.\n– Novi Zeland nema diplomatsko predstavništvo u Ukrajini i sposobnost vlade da pruži konzularnu pomoć Novozelanđanima u Ukrajini je time veoma ograničena – navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo je ocenilo da bi se „bezbednosna situacija mogla promeniti u kratkom roku i državljani Novog Zelanda ne bi trebalo da se oslone na pomoć ako se evakuišu u tim okolnostima“. Upozorenje Australije i Kanade usledilo je pošto je američki državni sekretar Entoni Blinken saopštio da bi Rusija u svakom trenutku mogla da izvrši napad u Ukrajini a Vašington i druge zapadne prestonice zatražile od svojih državljana da napuste ukrajinsku teritoriju, podsetio je Rojters.\nVlada Velike Britanije juče je preporučila britanskim državljanima da napuste Ukrajinu dok su komercijalna sredstva još dostupna, kao i da ne putuju u tu zemlju.


Uprava policije MUP-a TK realizuje kampanju ”Slavi odgovorno – Slavi bez vatrenog oružja!” - Živinice Čaršija\nUprava policije MUP-a TK realizuje kampanju ”Slavi odgovorno – Slavi bez vatrenog oružja!”\nU srijedu 29.decembra 2021. godine, Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona će centralnim događajem koji će se održati u prostorijama Bingo City Centra Tuzla u periodu od 11 do 13 sati započeti društveno odgovornu kampanju „Slavi odgovorno, slavi bez vatrenog oružja!“ na području Tuzlanskog kantona.\nKampanja se provodi u periodu 23. do 31. decembra 2021. godine i ima dvojak cilj: da podigne svijest građana o opasnosti korištenja vatrenog oružja u slavljeničke svrhe tokom prazničnog perioda, kao i da promoviše odgovorno vlasništvo nad vatrenim oružjem.\nTokom trajanja kampanje policijski službenici i službenice će u odabranim sredinama dijeliti promotivni materijal građanima sa ključnim porukama kampanje: neovlaštena upotreba vatrenog oružja ugrožava sigurnost ljudi i imovine i izaziva uznemirenost građana, te je legalno kažnjivo, pucanje u vazduh iz vatrenog oružja može nenamjerno prouzrokovati smrt druge osobe ili za posljedicu imati teške fizičke povrede i psihološke traume.


Mladić Radiša K, starosti oko 20 godina iz Trbušana kod Čačka, pokušao je večeras samoubistvo paljenjem benzinom.\nIako cena nafte u svetu pada, cene goriva u Srbiji su rekordno visoke i, ako se izuzme Hrvatska, najviše su u regionu. Do sada se za nove više cene krivica tražila u ogromnim zahvatanjima države,...\nNi stabilan kurs dolara i evra, ni gotovo nepromenjena cena barela nafte, izgleda nisu dovoljno dobar razlog da gorivo na pumpama prestane da poskupljuje.\nUrednik NIN-a Milan Ćulibrk i Nebojša Atanacković iz Udruženja naftnih kompanija Srbije ocenili su da država ne bi imala nikakav gubitak za budžet ukoliko bi smanjila akcize na gorivo....\nRazdoblje jeftine nafte je iza nas tako da potrošači u Hrvatskoj sa skepsom prate kako cena supera premašuje deset kuna i približavanje cene dizela toj granici.\nRekao ženi "gorećeš u paklu", pa je polio benzinom i zapalio\nApelacioni sud u Beogradu pravosnažno je osudio na 10 godina zatvora Radana Uroševića (54) jer je pre dve godine, zbog ljubomore, suprugu (47) polio benzinom i zapalio je uz reči "ja ću otići u...


"Actavis" povećava izvoz - Pluton Logistics\n„Actavis“ povećava izvoz\n3. marta 2015. 27. aprila 2017. marko\tactavis, aktavis, izvoz, izvoz lekova\nFarmaceutska kompanija „Actavis“ će ove godine u Srbiji lansirati 25 novih lekova što će pacijentima obezbediti savremene terapije i smanjenje troškova lečenja. Direktor „Actavis“-a za Srbiju, Crnu Goru i Adria regiju dr Pavle Marjanović ocenio je početak 2015. godine kao buran i izazovan za farmaceutsku industriju u Srbiji zbog dramatičnog pada cena lekova i neusklađenog deviznog obračunskog kursa sa realnim.\nZahvaljujući uvođenju novih proizvoda iz „Actavis“-ovog portfolija i novim izvoznim poslovima gotovo su udvostručeni proizvodni kapaciteti u fabrici „Zdravlje“ u Leskovcu, koja je zaposlila još 100 radnika, naveo je dr Marjanović.\n– Zahvaljujući razumevanju proizvođača lekova koji su prihvatili da snabdevaju državu po znatno nižim cenama biće ostvarene značajne budžetske uštede u 2015. godini. Bilo bi jako važno tako ušteđen novac iskoristiti na uvođenje novih savremenih terapija, proširenje kruga pacijenata kojima je lečenje potrebno i uvođenje lekova koji sada nisu dostupni – kaže dr Marjanović dodajući da mu se čini da se to za sada ipak ne dešava, uprkos tome što su odvajanja za lekove u Srbiji i do sada bila među najmanjima u Evropi.\n– I pre sniženja, cene lekova u Srbiji bile su među najnižima u Evropi.Prosečna cena leka bila je manja u Srbiji nego, na primer u BiH, gotovo dvostruko niža nego u Hrvatskoj, a čak tri puta niža nego u Sloveniji! Uveren sam da će kroz partnerski dijalog proizvođača lekova i države biti pronađeno najbolje rešenje za pacijente u Srbiji i da ćemo iskoristiti priliku da poboljšamo kvalitet zdravstvene zaštite – kaže dr Marjanović. „Actavis“ će ove godine lansirati u Srbiji 20 novih lekova iz oblasti kardiologije, psihijatrije neurologije i ginekologije.\n← Kanada traži 140 vozača kamiona\nSCM konferencija – Dan moderne logistike 26. marta u Zagrebu →\n20. aprila 2020. 23. aprila 2020. Milica Milosavljevic


Marić: Evakuisano 12 osoba u Sandžaku\nBeta 8. novembra 2016. 13:20\nNačelnik Sektora za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Predrag Marić izjavio je danas da su najveće padavine zabeležene u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu odakle je evakuisano 12 osoba a situacija je pod kontrolom.\n„Situacija je sada stabilna, padavine su prestale, ide u pravcu smirivanja“, rekao je Marić, navodi se u saopštenju MUP-a.\nOn je dodao da sporadičnih problema zbog bujičnih vodotokova ima na teritoriji Prokuplja, Kuršumlije i Leskovca, kao i da su ekipe Sektora na terenu i pomažu gradjanima na pumpanju vode.\nMarić je kazao da su opštinski i gradski štabovi za vanredne situacije u nedelju obavešteni o stanju potpune pripravnosti zbog najavljenih padavina i da su ekipe Sektora od ponedeljka na terenu u svim „potencijalno kriznim tačkama“.\n„Za nas opuštanja zapravo i nema, jer se najavljuju nove padavine u toku popodneva i noći, tako da ćemo tek sutra do kraja dana imati prilike da vidimo da li će doći do najavljenog prestanka padavina“, rekao je Marić.


TV Banat / ENERGETSKA EFIKASNOST ZA JAVNE OBJEKTE\n09:37 SREDA, 4. 09. 2019. - 09:37 Autor: Ana Marić\nProjekat, vredan 100.000 EUR, finansira Evropska banka za obnovu i razvoj na osnovu Memoranduma o razumevanju, koji je, u julu ove godine, potpisala sa Pokrajinskim sekretarijatom za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj.\nOvo je tek početak jednog velikog, višegodišnjeg posla, koji podrazumeva analizu stanja energetske efikasnosti svih 3.000 objekata u javnoj svojini u Autonomnoj Pokrajini Vojvodini.\nAnaliza je potrebna zato što se pokazalo da je potrošnja električne energije u tim zgradama duplo veća u Srbiji nego u zemljama Evropske Unije.\nSaradnja sa fondovima Evropske unije se nastavlja ali je potrebno ovakve I slične investicije proširiti I na privatni sektor.\nSaradnja je I krenula od predatih 27projekata iz opština Opovo,Irig,Bač,Bela Crkva I Senta od kojih je devet izabrano I realizovano a odnose se uglavnom na uredjenje škola I predškolskih ustanova.


Prevoznici ne saobraćaju zbog odrona: Od Cetinja prema Podgorici samo jedan autobus dnevno\nutorak, 05 decembar 2017 13:32\nOsim blokade saobraćaja prema Budvi, za dio građana Cetinja ovih dana je problem stići i do Podgorice. Naime, prema informacijama koje smo dobili na cetinjskoj Autobuskoj stanici, prema glavnom gradu saobraća samo jedan autobus dnevno.\nOd Cetinja do Podgorice ne postoji redovna direktna autobuska linija. Prije blokade saobraćaja prema Budvi, do Podgorice se moglo ići prevoznicima koji sa primorja voze do glavnog grada, pa svraćaju na Cetinje. Kako sada nema tih linija, do Podgorice vozi jedino “Dangrad prevoz“, koji polazi sa autobuske stanice na Cetinju u 16 časova i 15 minuta – kazali su nam na Autobuskoj stanici.\nInače, tokom redovnih okolnosti, od Cetinja ka Podgorici saobraća 11 autobusa dnevno.\nPodsjetimo, slična situacija dogodila se i prije dvije godine, kada je isti magistralni put bio zatvoren zbog klizišta u Markovićima. Tada su organizovane privremene autobuske linije između dva grada.\nRadiju Cetinje juče je nezvanično saopšteno kako bi obustava saobraćaja na magistralnom putu prema Budvi mogla potrajati i do vikenda >>>\nMore in this category: « Obustava saobraćaja prema Budvi mogla bi potrajati do vikenda (VIDEO) Autobuska stanica: Od sjutra pet linija prema Podgorici »


SAD protiv podele Sirije - Sputnjik Srbija\n22:38 23 Novembar 2020\n23:08 30.03.2016 Preuzmite kraći link\n„Zainteresovani smo za jedinstvenu Siriju, u kojoj će sirijski narod demokratskim putem izabrati vlast u skladu sa ustavom, koji je takođe odobrio sirijski narod“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, to će pomoći da se formira Sirija koja će učestvovati u svetskom razvoju i sarađivati sa svojim komšijama“, rekao je on u intervjuu za rusku radio stanicu „Eho Moskve“.\nSirijski Kurdi su sredinom marta objavili stvaranje federalnog regiona na severu Sirije.\nTada se u sirijskom gradu Rumejli (u provinciji Haseke) okupilo 200 delegata sa čitavog severa Sirije — oni predstavljaju sirijski Kurdistan, kao i arapske, asirske, čečenske, turkmenske i jermenske opštine Alepa, El Šanbea i drugih. Sastanak je održan pod parolom „Federalna Sirija — garancija zajedničkog života i bratstva naroda“.\nteritorijalni suverenitet, očuvanje, Sirija


LAVROV ISKUSNO: Rusija se neće mešati u trgovinski rat Vašingtona i Pekinga! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tLAVROV ISKUSNO: Rusija se neće mešati u trgovinski rat Vašingtona i Pekinga!\nRusija želi da svetski trgovinski sistem ostane otvoren, ali postupci SAD, koje pokreću trgovinske ratove, tome ne doprinose, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov.\n„Želimo da ovaj globalni trgovinski sistem ostane otvoren, da se sačuva. Naravno, tome ne doprinose postupci Vašingtona, koji je već prekrojio severnoameričku zonu slobodne trgovine i odbio Transpacifičko partnerstvo“, rekao je Lavrov u intervjuu za kazahstansku novinsku agenciju „Habar“.\nPrema njegovim rečima, teško je reći šta će ga zameniti.\nRuski ministar je pri tome ubeđen da će američka administracija na kraju shvatiti da je potrebno da se „radi kolektivno i ipak poštuju pravila koja smo više decenija ustanovljavali za Svetsku trgovinsku organizaciju“.\nOn je napomenuo da je Kina vodeći trgovinski partner Rusije, kao i da sa Pekingom ove godine trgovinski obim iznosi blizu 100 milijardi dolara.\n„Partner poput Irana takođe je pod veoma teškim američkim sankcijama. Međutim, mi ne želimo da razmatramo sve ove probleme stajanjem na nečiju stranu u trgovinskom ratu, već preko legitimnih pravnih procedura Svetske trgovinske organizacije, što mi već i radimo“, naveo je Lavrov.\nTrgovinski rat između SAD i Kine počeo je nakon što su 6. jula na snagu stupile uzajamno povećane carinske tarife između tih država.\nVašington je uveo carinu od 25 odsto na uvoz 818 proizvoda iz Kine, ukupne vrednosti 34 milijarde dolara godišnje. Kao kontramere Peking je istog dana uveo carine u iznosu od 25 odsto na uvoz jednake količine američkih proizvoda.\nKrajem septembra stupile su na snagu nove američke carine od 10 odsto za robu iz Kine ukupne vrednosti od 200 milijardi dolara godišnje.\nPeking je odgovorio carinama od pet i deset odsto na američki uvoz u vrednosti od 60 milijardi dolara.\nAmerički predsednik Donald Tramp je povodom trgovinskog rata sa Kinom izjavio da ne isključuje mogućnost uvođenja dodatnih carina na neke kineske proizvode u vrednosti od 267 milijardi dolara, uključujući i na komponente za „ajfon“, ukoliko ne bude sklopljen dogovor sa Kinom.


ACV: Ogroman napredak Crne Gore u efikasnosti civilnog vazduhoplovstva | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA ACV: Ogroman napredak Crne Gore u efikasnosti civilnog vazduhoplovstva\nZvaničan procenat efikasnosti Crne Gore u oblasti civilnog vazduhoplovstva potvrđen od strane ICAO je 87,99 odsto, što je ogroman napredak u poređenju sa rezultatom iz 2010. godine (64,71 odsto)\nCrna Gora zauzima visoko mjesto među 192 države članice Međunarodne organizacije za civilno vazduhoplovstvo (ICAO) po pitanju efektivne primjene standarda i preporučenih praksi u oblasti sigurnosti civilnog vazduhoplovstva, saopšteno iz Agencije za civilno vazduhoplovstvo, ne precizirajući koje.\nZvaničan procenat efikasnosti Crne Gore u oblasti civilnog vazduhoplovstva potvrđen od strane ICAO je 87,99 odsto, što je ogroman napredak u poređenju sa rezultatom iz 2010. godine (64,71 odsto).\nNajveći dio kontrole obavljen je u Agenciji za civilno vazduhoplovstvo.\nKontrolom su, osim Agencije, bili obuhvaćeni i vazduhoplovni subjekti: Aerodromi Crne Gore, Montenegro Airlines, Kontrola letenja Srbije i Crne Gore SMATSA, Nacionalna komisija za istraživanje nesreća i ozbiljnih nezgoda vazduhoplova, kao i Direktorat za vanredne situacije i Uprava pomorske sigurnosti.\n“Ova kontrola ICAO bila je najvažnija koju je Agencija imala od osnivanja. Popravili smo rezultate iz 2010. godine, kada je i naša Agencija bila na samom početku svog rada. Sada je Crna Gora pozicionirana visoko među zemljama sa najrazvijenijim civilnim vazduhoplovstvom i to je izuzetan uspjeh postignut za kratko vrijeme. Primjena ICAO standarda, oličenim u Čikaškoj konvenciji sa više od 12.000 standarda i preporučenih praksi, uz primjenu regulative EU, ostaje ključna za međunarodnu vazdušnu povezanost Crne Gore“ , saopštio je direktor Agencije za civilno vazduhoplovstvo Dragan Đurović.\nPoređenja radi, posmatrajući zvanične podatke sa sajta ICAO, Crna Gora ima bolji procenat efikasnosti od mnogih razvijenih zemalja Evropske unije, a na svjetskom nivou iza naše zemlje se nalaze i neke države sa moćnom avioindustrijom.\nNa današnji dan prije 106 godina sletio prvi avion u Crnu Goru