Policija NIJE PUSTILA u MUP baku jer je nosila PAPUČE\nSeks i grad - Utorak 29.08.2017 - 12:16\nPenzionerka iz Vranjske Banje imala je neprijatnu situaciju u policijskoj upravi Vranje, kada je došla da podigne dokumenta, jer joj policajci koji su bili na ulazu nisu dozvolili da uđe u zgradu pošto je na nogama imala papuče.\nZgrada policije, zabranjena teritorija FOTO OK Radio\nBaka Anka našla se u čudu, pričaju očevidci ovog događaja, na nogama je imala čarape, a kako je rekla papuče nosi jer se u njima oseća najkomotnije, te i da joj je u tim godinama druga obuća uglavnom neudobna.\n- Baku su vratili sa ulaza, onda joj je taksista koji ju je dovezao iz Banje pozajmio patike, te je tako u patikama koje su joj bile velike i sa kojima je delovala poprilično nezgrapno ušla u policijsku stanicu da završi posao zbog kog je i došla.\nJeste da postoje propisi o tome kako ljudi obučeni i obuveni mogu da uđu u zgradu, ali policija je mogla da bude malo tolerantnija jer je reč o starijoj ženi - priča sagovornik OK Radija.\nBaka Anka nije odgovarala na telefonske pozive u ponedeljak, jer u Vranjskoj Banji pre podne nije bilo struje, pa joj po svemu sudeći telefon nije funkcionisao.\nSa druge strane iz Policijske uprave Vranje podsećaju da na ulazu u PU Vranje stoji obaveštenje o tome kakvo je odevanje propisano prilikom ulaska u zgradu državnih organa.\n- Postoji upustvo o unutrašnjem redu u zgradama državnih organa koje je doneto još u aprilu 2003. godine od strane direktora za zajedničke poslove republičkih organa.\nU tom uputstvu u delu koji se odnosi na prijem stranaka jasno stoji da nepropisno odevenim osobama nije dozvoljen ulazak u zgradu republičkih organa.\nPod nepropisnim odevanjem, ovde se između ostalog podrazumeva i to da su lica u obući koja je neprimerena radu državnih organa kao što su papuče, nanule i slično - kažu iz PU Vranje.


Koliko Srpsku košta blokada formiranja Savjeta ministara - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > Koliko Srpsku košta blokada formiranja Savjeta ministara\n15. Septembra 2019. Istinito480Leave a Comment on Koliko Srpsku košta blokada formiranja Savjeta ministara\nOd ocjene da Republika Srpska može bez Savjeta ministara do izjava u kojima se kaže da trpimo ogromnu štetu zbog neformiranja vlasti na nivou BiH.\nU tom opsegu kreću se stavovi Banjaluke na temu političke blokade u Sarajevu nastale zbog toga što lideri SNSD, SDA i HDZ ne mogu da postignu kompromis oko nastavka NATO puta BiH i imenovanja predsjedavajućeg Savjeta ministara.\n– Ako smo mogli preživjeti bez MMF, možemo i bez Savjeta ministara – izjavio je premijer Radovan Višković 6. jula.\nMeđutim, ubrzo je Višković imao nešto drugačiji stav.\n– Moramo biti pošteni i reći da neformiranje Savjeta ministara utiče na ekonomsku poziciju Republike Srpske, ali ni u kom slučaju to ne možemo dovesti pod pitanje kolapsa ili slično. Bio bih sretan da se danas formira i Vlada Federacije BiH i Savjet ministara, kako bismo mogli sjesti i razgovarati o nekim značajnim projektima za sve građane oba entiteta u BiH, jer ovdje oni trpe – istakao je Višković.\nDok predsjedavajući Savjeta ministara u tehničkom mandatu Denis Zvizdić priča o milijardama maraka koje su, po raznom osnovu, blokirane u odlukama koje čekaju na nivou BiH, iz RS su akcenat stavili na 150 miliona KM „Elektroprenosa BiH“, koje se ne mogu investirati u dotrajalu mrežu.\nTakođe, smatra se da su međusobne tužbe entiteta zbog preklapanja duga za PDV posljedica političkih blokada na nivou BiH, kredit MMF je na čekanju do formiranja vlasti, a iz Srbije stiže pomoć za budžet RS u iznosu od 25 miliona evra.\nTeško mjerljiva šteta\nKoje su, dakle, konkretne ekonomske, političke posljedice po Srpsku zbog 10-omjesečne blokade formiranja vlasti na nivou BiH?\n– Ekonomska šteta je ogromna. Gotovo da se ne može izmjeriti, jer je povezanost aktivnosti i projekata koji se sufinansiraju ili finansiraju iz budžeta BiH toliki da bi bilo teško doći do precizne cifre. Navešču samo dva primjera. Most Bratoljub je završen, ali nije otvoren jer su za otvaranje graničnog prelaza planirana sredstva u budžetu BiH odnosno UIO za 2019. godinu. Međutim, budžet još nije usvojen već se ide na privremeno finansiranje svaka tri mjeseca u iznosu kakav je bio prošle godine. Takođe, sinoć je rečeno da zbog toga što nisu potpisani protokoli o izvozu mesa za Tursku, 15.000 bikova u RS čeka na izvoz. Čekaju da se tri predstavnika naroda u BiH dogovore da nešto počnu da rade – kaže za Srpskainfo ekonomski analitičar Zoran Pavlović.\nPrema njegovim riječima, Parlamentarna skupšina BiH je formirana nakon izbora da bi na taj način svi izabrani funkcioneri ostvarivali prava po tom osnovu, iako ništa ne rade.\n– Kada to pogledamo onda je jasno da štetu trpe svi osim onih koji pokušavaju na razne načine da postanu spasioci naroda. To me podsjeća na priču o piromanu koji potpaljuje požare, a izigrava vatrogasca koji ide da ih gasi – zaključuje Pavlović.\nAnaliza rada prethodnika\nŠef Kluba poslanika SNSD u PS BiH Staša Košarac smatra da je najveća šteta po RS namjera dijela međunarodne zajednice i političkih struktura iz Sarajeva da na nivou BiH negiraju izbornu volju srpskog naroda. To znači onemogućavanje izbornih pobjednika u RS da uđu u Savjet ministara.\n– Taj model su prvo uradili na primjeru Hrvata, izborom Željka Komšića, a sada pokušavaju da koz negiranje izborne volje srpskog naroda u BiH izaberu neku drugu strukturu koja bi trebalo da čini vlast na zajedničkom nivou. S druge strane, institucije RS posvećene su evropskom putu i mi imamo velike zahtjeve na zajedničkom nivou. Iz tih razloga smatramo da izborni pobjednici iz RS treba da participiraju na zajedničkom nivou vlasti – kaže Košarac.\nOsim toga, dodaje, postoje i brojni blokirani sporazumi koji imaju finansijski dio, a koji su interesantni za Srpsku.\n– Takođe, želimo analizu zakona i odluka donesenih u prethodnom periodu Savjeta ministara, s aspekta potrebe da se vrate nadležnosti oduzete od RS. Želimo da onemogućimo političku tendenciju da Savjet ministara postane vlada BiH. Vidljivo je da neki međunarodni uzvaničnici i domaći političari koriste taj termin, što nije u skladu sa Ustavom – smatra Košarac.\nSavić: Da sam na Komšićevom i Bakirovom mjestu…\nPolitikolog Vojislav Savić smatra da najveću štetu Srpska trpi zbog toga što je opšta politička situacija loša, jer se zbog zastoja i odbijanja Sarajeva da implementira rezultate izbora zaustavljaju mnogi procesi koji bi mogli biti od značaja i za jedan i za drugi entitet, dok ovako BiH kao zajednica tone u još veću dubiozu.\n– Međutim, političko nasilje obiće se više o glavu onima koji ga sprovode, jer će podjele nakon ovoga biti još dublje, a Republika Srpska će po prirodi stvari još autonomnije izvršavati sve svoje obaveze. To je prosta logika. Razmislio bih dva puta da sam na Komšićevom i Izetbegovićevom mjestu – kaže Savić za Srpskainfo.\nTagged blokada istinito rs savjet ministara šteta


Energyobserver - AMBICIOZNI PLANOVI EVROPE ZA PROIZVODNJU BATERIJA ZA ELEKTRIČNA VOZILA\nEvropa sada ima projekte za 38 "giga-fabrika" ukupne godišnje proizvodnje 1.000 gigavat sati (GWh) i procenjene cene od 40 milijardi evra, sudeći prema novom izveštaju nevladine organizacije Transport i životna sredina (T&E).\nTa godišnja proizvodnja trebalo bi da bude dostignuta 2029-2030. i odgovarala bi proizvodnji 16,7 miliona električnih vozila na baterije, rekao je portparol T&E Erik Kirsteter za AFP. Kako je dodao, proizvođači će morati da obezbede i pristup materijalima za elektrode, što će odrediti cenu i dostupnost baterija.\nOčekuje se da u Švedskoj startap Nortvolt do 2030. dostigne godišnju proizvodnju od 150 GWh, pri čemu je jedna fabrika u izgradnji a dve znatno veće u planu.\nNortvolt je ranije saopštio da će kapacitet proizvodnje dostići 32 GWh do 2024, što je dovoljno baterija za 600.000 električnih vozila godišnje.\nU drugom izveštaju T&E navodi se da bi od 2035. u članicama EU svi novoprodati automobili mogli da budu električni, ako kreatori politike uvedu strože ciljeve za CO2 i uz snažnu podršku infrastrukture za punjenje električnih kola.\nProizvođači automobila, koji su pod pritiskom da pređu sa vozila na fosilno gorivo na ona na čisto gorivo, ulažu u proizvodnju baterija.\nNemački džin Folksvagen investirao je u Nortvolt i takođe planira izgradnju još pet fabrika baterija.\nStelantis, vlasnik brendova Alfa Romeo, Krajsler, Sitroen, Dodž i Fijat, radi na svoje dve fabrike dok pionir kada je reč o elekričnim vozilima Tesla želi da njegova "giga-fabrika" u blizini Berlina bude jedna od najvećih u svetu sa kapacitetom od 250 GWh do 2030.\nEvropske vlade podržavaju projekte jer žele da kontinent zadrži vodeću ulogu u budućoj proizvodnji automobila.\nI azijski provođači ulažu u Evropi i kineska grupa AESC planira da sa Tojotom i Renoom radi na fabrikama baterija u Britaniji i Francuskoj.\nJužnokorejske kompanije LG Ćem i SKI već su otvorile fabrike u Poljskoj i Mađarskoj a kineski CATL gradi jednu u Nemačkoj.\nPotpredsednik Evropske komisije Maroš Šefčovič rekao je ranije da Evropa mora da postigne stratešku nezavisnost u sektoru električnih vozila koji postaje ključan.\nOn želi da do 2025. evropske fabrike pokrivaju potrebe regiona.\nAnalitičar Fič solušensa Oliver Montik smatra da je to visoko postavljen cilj. On 2040. vidi kao u godinu u kojoj će biti potpuno zatvoren lanac snabdevanja, kada će se u Evropi vaditi, rafinisati i prerađivati najveći deo materijala za baterije i zatim se one proizvoditi na kontinentu.\nEvropa želi da gradi fabrike koje manje zagađuju od onih u Aziji ili SAD i zvaničnici EU rade na standardima kojim će se uvesti kriterijumi za to kako se dolazi do sirovine za baterije i kako se iskorišćene baterije recikliraju.\nEvropska komisija je početkom godina pokrenula i program istraživanja i razvoja nove generacije baterija vredan 2,9 milijardi evra.\nPrema procenama EK, evropske fabrike mogle bi da zaposle 800.000 ljudi ali oni moraju da budu brzo obučeni.\nFabrikama baterija takođe su potrebne sirovine.\nOčekuje se da tražnja litijuma do 2030. bude 18 puta veća, prognozira EK, a sektoru će takođe biti potrebno pet puta više kobalta.\nNemačka i Češka imaju značajne rezerve litijuma ali Montik savetuje EU liderima da obezebde i isporuke od pouzdanih partnera.\n"Mislim na Australiju, Kanadu, Brazil i Čile", rekao je on dodajući da tako "ponuda verovatno neće biti ugrožena komercijalnim ograničenjima i/ili političkim razlozima".


U Kliničkom centru u Tuzli instalirano 18 respiratora - Živinice Čaršija\nObjavljeno nov 13, 2020\nU Univerzitetski klinički centar Tuzla Federalna uprava civilne zaštite dostavila 18 respiratora koje je instalirao „Dre Medical“.\n– Vrlo je bitno, kad se ovaj respirator podešava prema pacijentu, da se podešavaju i volumen i pritisak. Odstupanja su baš iz tog razloga i bila, zato što se nije podešavao pritisak i zato su bile oscilacije. Kad se radi po propisu, po protokolu, po onome kako smo mi održali obuku ljekarima, ne može da dođe ni do kakvih pucanja pluća ili kako je već govoreno. Ponavljam, aparat je potpuno bezbijedan – kazao je Nikić naglašavajući da su oni ovlašteni za instaliranje: “Mi kao ovlaštena lica imamo certifikate i možemo jedini da damo certifikat, odnosno atest o upotrebi i tako će i da bude. Poslije primopredaje ovoga svega mi ćemo da izdamo ateste i aparati mogu da se koriste, što se nas tiče – naveo je Nikić.\nNa kraju je dodao i da postoji autorizacija od proizvođača za servis ovih respiratora: “Taj papir koji mi imamo o ovlašćenjima za rukovanje i servis mislim da je već dostavljen, Ali svakako imamo” – kazao je Nikić.


Zotac Cup | RUR Esports\nPosts Tagged ‘Zotac Cup’\nPrva titula za Janka kao trener MIBR-a\nTokom ovog vieknda mogli smo da gledamo Zotac Master Kup u kojem se takmičilo 8 ekipa, a u finalu Team Kinguin je poražen od ekipe Made in Brasil. Veliko finale se igralo na 3 dobijene mape, a glavni favorit za osvajanje je opravdao svoj status veoma ubedljivom pobedom. Za našeg Janka ”ynk” Paunovića ovo je […]\nKasno u nedelju po našem vremenu završen je prvi StarCraft Remastered Zotac Cup, serije Master. Turnir je imao pozamašan nagradni fond, čak 20 000 dolara, pa je zato i privukao sam krem korejske i svetske Brood War scene. I ekipa kastera je bila kao iz snova, tu su bili braća Plot: Day9 i Tasteless, te […]


Labović: Veliki je potencijal donjeg toka Dunava kroz Srbiju\nTanjug 18. aprila 2022. 11:50\nBEOGRAD – Potencijal Dunava u čitavom njegovom toku kroz Srbiju je veliki, a naročito u donjem toku koji obiluje kulturno-istorijskim znamenitostima, nacionalnim parkom, predivnom prirodom i velikim mogućnostima za različite vidove odmora, izjavila je za Tanjug direktorka Turističke organizacije Srbije Marija Labović.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučih najavio je sinoć da će na ovom prostoru, oko donjeg toka Dunava, odnosno od Ramske tvrđave u blizini Velikog Gradišta do Kladova sredstvima od međunarodnih finansijskih institucija biti izgrađena kompletna infrastruktura.\nTaj deo Dunava će, prema njegovim rečima, postati pravo „srpsko more“, a u infrastrukturu će biti uloženo 20 do 30 miliona evra.\nVučić je naveo da će se osim brze saobraćajnice u izgradnji, praviti plaža, biciklištičke staze, šetalište i drugi sadržaji.\nLabović za Tanjug ističe da ovaj deo naše zemlje pruža odlične uslove kako za aktivan odmor i boravak u prirodi, tako i za obilaske kulturno-istorijskih znamenitosti a kao važan segment, prema njenim rečima, ne bi trebalo zanemariti ni bogatu gastronomsku ponudu.\n„Već je puno uloženo u turističku infrastrukturu u tom delu Dunava. Potpuno je rekonstruisana Ramska tvrđava, a takođe i Golubački grad, sa međunarodnim pristanom, a dosta je ulagano i u Srebrno jezero i sve ono što se nalazi u njegovoj blizini“, kaže Labović.\nKada je reč o turističkom potencijalu ovog kraja, ona navodi da važno mesto pripada Lepenskom viru, kao svojevrsnom biseru na samoj obali Dunava.\nDodaje da ima i sadržaja koji još nisu odrađeni ali se nalaze u ponudi ovog kraja a među njima je i obilazak Trajanove table.


OSM Televizija - Otvorena mini-fabrika led rasvjete\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, načelnik opštine Pale Boško Jugović i vlasnik kompanije "Vajs lajt" iz Srbije Ivan Vajs svečano su danas u krugu industrijske zone "Famos-Koran" otvorili mini-fabriku za proizvodnju LED rasvjete, u kojoj će biti zaposleno tridesetak radnika, a u koju je uloženo oko milion KM.\nRiječ je o projektu i investitoru koji je izgradio novi objekat u krugu fabrike i time oživio poslovnu zonu "Famosa" koju je opština Pale nedavno otkupila.\n"Za početak će biti zaposleno 15 ljudi, a taj broj će po tromjesečju biti dopunjavan. To su radnici mašinske i elektrotehničke struke koji će imati određenu obuku", izjavio je ranije Jugović.\nPrema njegovim riječima, ova fabrika /Famos/ primjer je da jedan objekat koji je propadao, može postati respektabilan i urađen u skladu sa najsavremenijim standardima za proizvodnju LED rasvjete.\n"Kada je opština Pale postala vlasnik fabrike `Famos` pojavilo se mnogo zainteresovanih, jer im je tako lakše riješiti imovinskopravne odnose", rekao je tada Jugović, dodajući da je srećan kada vidi da iz korova niče novi objekat.\nJoš iz iste kategorije: « Bolnica "Srbija" - dokaz uspjeha Vlade Srpske Birališta otvorena i spremna za izborni proces »


Ministar privrede Kantona Sarajevo Adnan Delić potpisao je danas Aneks ugovora o koncesiji za izgradnju i korištenje Vjetroelektrane "Ivan Sedlo–Hadžići" sa direktorom kompanije "Suzlon Wind Energy BH" Samirom Džaferbegovićem.\nOvo je prva vjetroelektana koja će se graditi na području Kantona Sarajevo ove godine, investicione vrijednosti blizu 30 miliona eura. Njenom izgradnjom Kanton će se priključiti zajednici proizvođača energije iz obnovljivih izvora.\n"Gradnja vjetroelektrane bi trebala početi u augustu ove godine. Ostalo je da uradimo elaborat priključka na elektroenergetsku mrežu i objasnimo kako će naš vjetropark utjecati na nju, te da pribavimo energetsku i građevinsku dozvolu. Ukoliko sve bude teklo po planu, vjetroelektrana bi mogla biti puštena u probni rad naredne godine, dok bi u pogon bila puštena 2023. godine", naveo je Džaferbegović.\nZahvalio je Kantonu i Općini Hadžići na dobroj saradnji u dosadašnjoj realizaciji projekta.\n"Interes nam je da se proizvodnja energije bazira na obnovljivim izvorima u što većoj mjeri, za razliku od fosilnih goriva, a posebno uglja, po čemu je naša zemlja još uvijek prepoznatljiva. Vjetroelektrane nemaju štetnog utjecaja na prirodu, a snaga energije koju proizvedu je mnogo veća od one iz hidrocentrala. Tako štitimo okoliš, a kroz naplatu ove vrste koncesije ostvarivat će se i značajni prihodi za Kanton Sarajevo i lokalnu zajednicu. Također će se otvarati nova radna mjesta", izjavio je ministar Delić.


Petričević posjetio preduzeća "Prima ISG" i "Tikt Manufaktura"\n26/05/2020 | 15:18 ⇒ 15:25 | Izvor: SRNA\nMinistar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević rekao je danas u Gradišci, gdje je posjetio preduzeća "Prima ISG" i "Tikt manufaktura", da su ove firme, kao i još nekoliko njih koje je posjetio, i tokom situacije zatvorenih granica u vrijeme epidemije virusa korona pronašle mogućnost za plasman proizvoda i napravile iskorak u poslovanju.\nPetričević, koji je danas posjetio fabriku namještaja "Prima ISG" i preduzeće "Tikt manufaktura" za CNC proizvodnju dijelova za poznate evropske kupce, poput proizvođača mašina za različite industrijske grane, ali i dijelove za sportske automobile, naveo je da je cilj da se uvidom u poteškoće kroz koje su prošla ova preduzeća tokom epidemije pokušaju pronaći rješenja.\nOn je naveo da su fabrici "Prima ISG" isplaćene plate, te pripadajući porezi i doprinosi radnicima za april i istakao da će Vlada Republike Srpske nastaviti sa aktivnostima i mjerama s ciljem očuvanja radnih mjesta i pomoći privredi.\n- Ispred nas je postkrizni period i mjere koje Vlada donosi usmjerene su na pomoć privrednoj likvidnosti i pokretanje privrednih aktivnosti kroz mala i srednja preduzeća - naglasio je Petričević.\nOn je rekao da će privrednici iz Kompenzacionog fonda moći da dobiju sredstva za održavanje likvidnosti, a koja će biti plasirana posredstvom komercijalnih banaka sa manjim kamatama, dok će Vlada Republike Srpske biti garant tim kreditima.\nPetričević je naveo da će firme koje su radile za vrijeme pandemije virusa korona uz otežane uslove imati mogućnost ostvarivanja prava na pomoć, te da će ta sredstva biti isplaćena poslodavcima.\n- Isplata sredstava za takve firme počeće sljedeće sedmice. Do 15. maja bilo je 17.150 privrednih subjekata koji su podnijeli zahtjev što obuhvata broj od 70.000 radnika, dok je sam iznos sredstava 55 miliona KM - kaže Petričević.\nOn je rekao da se mjere nastavljaju i za maj, te da će porezi i doprinosi biti isplaćeni onim djelatnostima koje su bile zabranjene do 11. maja, dok će ostale djelatnosti kojima nije bio dozvoljen rad u periodu od 11. maja do kraja maja imati uplaćenu minimalnu platu i doprinose.\nDirektor fabrike namještaja "Prima ISG" Goran Marčeta rekao je da je ova fabrika u 2019. godini ostvarila rekordne rezultate u svojoj istoriji i promet veći od 16 miliona evra, što predstavlja 15 odsto ukupnog izvoza namještaja iz BiH.\nMarčeta je istakao da je na njihovo poslovanje negativno uticala pojava virusa korona zbog koje je promet opao za više od 80 odsto, ali da se otvaranjem salona u Hrvatskoj taj promet vraća u normalnu.\n- Sva proizvodnja ovog preduzeća u BiH odvija se u Gradišci i Kalesiji, dok se još šest proizvodnih pogona nalazi u Hrvatskoj. Čitava grupacija ima više od 2.000 zaposlenih, dok je u samoj Gradišci zaposleno 375 radnika - naveo je Marčeta i dodao da u periodu pojave virusa korona nije bilo otpuštanja radnika.\nMarčeta je istakao da su se zbog zatvaranja salona u Hrvatskoj okrenuli internet prodaji i zahvaljujući tome povećali prodaju, te ostvarili određene prihode.\nDirektor firme "Tikt manufaktura" Krešimir Bodrožić rekao je da su u ovom periodu od pojave virusa korona poslovali otežano i da su nastojali nastaviti sa radom, te da je tržište bilo stabilno i da nisu otpuštali radnike.\nOva firma zapošljava 74 radnika i nije aplicirala za pomoć Vlade Republike Srpske.\nLijevče polje: U toku žetva pšenice, prinosi iznad očekivanja (VIDEO)\n12:11 > Šamac: Žetva pšenice u punom jeku\n11:59 > Јoš jedna avio-kompanija najavljuje otkaze za 9.000 ljudi


ŠKOLOVANJE U SRBIJI: Deca migranata uključena u obrazovni sistem! • HAPPYTV.RS\nŠKOLOVANJE U SRBIJI: Deca migranata uključena u obrazovni sistem!\nUlaganje u obrazovanje dece migranata ulaganje je u kvalitetnije obrazovanje za svu decu, a brojni izazovi u tom procesu najbolje se prevazilaze saradnjom svih relevantnih aktera, posebno vladinog i nevladinog sektora, jedan je od glavnih zaključaka konferencije o uključivanju dece migranata u obrazovni sistem Srbije, koja je održana u Beogradu.\nZato je, složili su se učesnici, u uključivanju dece u formalno obrazovanje potrebno uvažiti potrebe populacije u tranzitu i različito iskustvo i školski "staž" dece migranata, od kojih veliki broj nije imao pristup obrazovanju nekoliko godina, ili nikada nije išao u školu.\nU tom procesu, kako je ocenjeno, ključnu ulogu imaju nacionalne institucije koje najpre moraju da adaptiraju zakonodavstvo i sačine obrazovne strategije, a zatim i vode procese inkluzije dece migranata u školski sistem.\nPrema oceni učesnika, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja to uspešno čini, kao i nadležne institucije u Grčkoj, dok u Hrvatskoj, kako je rečeno, postoji dobra zakonska osnova, ali i još prostora za poboljšanje samog procesa.\nNevladine organizacije pružaju veoma važnu pomoć u svim fazama inkluzije, rečeno je na skupu, uz opasku da svako ulaganje u postojeće sisteme obrazovanja, programe i posebno u nastavno osoblje je dobro kao krajnji ishod ima povećanje kvaliteta obrazovanja za svu decu.\nU Srbiji je početkom školske 2017/18. godine u lokalne škole uključeno 436 dece u 45 osnovnih škola, te 27 učenika u 13 srednjih škola, dok je u aprilu 2018. u osnovnim školama bilo 400, a u srednjim 27 dece migranata.\nOrganizacija "Save the Children" za severozapadni Balkan okupila je na ovom skupu preko 60 profesionalaca iz oblasti obrazovanja iz regiona, a na konferenciji su učestvovali predstavnici Ministarstva prosvete i Komesarijata za izbeglice i migracije Srbije, predstavnice UNICEF-a Srbije i Grčke, kao i nelvadinih orbanizacija iz regiona.


Bregzit: Britanske firme pokreću rezervne planove do Božića?\nOktobar 21, 2018 9:21\nVećina britanskih firmi planira da pokrene svoje rezervne planove do Božića ako ne budu pojašnjeni uslovi Bregzita, upozorila je danas vodeća biznis organizacija u toj zemlji Konfederacija britanskih industrija (Confederation of British Industry – CBI).\nTa organizacija saopštila je da rezervni planovi podrazumevaju mogućnost otkaza, prilagođavanja lanaca snabdevanja izvan U.K, skladištenja robe i preseljenja proizvodnje i usluga u inostranstvo\nKako napominje AP, ovo upozorenje usledilo je usred sve većeg straha da bi Britanija u martu mogla da izađe iz Evropske unije bez bilo kakvog sporazuma o budućim međusobnim odnosima.\nZbog toga bi moglo da dođe do uvođenja carina na britanski izvoz, premeštanja graničnih kontrola i nametanja ograničenja za putnike i radnike, što je potencijalno toksična kombinacija za preduzeća.\n„Sada je situacija hitna. Brzina pregovora nadmašena je realnošću koju doživljavaju firme u poslovanju. Ukoliko sporazum o Bregzitu ne bude zaključen do decembra, firme će pokrenuti svoje rezervne planove. Biće izgubljena radna mesta i premeštanja lanaca“, kazala je generalna direktorka CBI-ja Kerolin Ferbeirn.\nPregovori između Britanije i EU došli su do ćorsokaka najvećim delom zbog pitanja kako održati otvorenu granicu između članice EU Republike Irske i Severne Irske koja je sastavni deo Ujedinjenog Kraljevstva, napominje agencija.\nCBI je takođe saopštio da 80 odsto firmi tvrdi da je Bregzit već uticao negativno na njihove odluke o investicijama, što je više nego dvostruko više nego prošle godine.\nIstraživanja su pokazala da 66 odsto firmi navodi da je Bregzit uticao na atraktivnost Britanije kao mesta za investicije, a da naspram tog broja, 24 odsto njih tvrdi da Bregzit nema uticaj na to, navodi američka agencija.\nEK traži od članica EU da bolje zaštite novinare 20\nLajen: Investicja u budućnost Zapadnog Balkana je investicija u budućost EU 26\nBilčik: Neuspeh na Zapadnom Balkanu nije opcija za EU 23\nHojs najavio produžavanje žičane ograde na granici sa Hrvatskom 23\nBorelj: EU mora da razgovara sa novim talibanskim vladarima 18\nVučić primio vakcinu protiv korona virusa 13003\nPrekinuta sednica SB UN, Rusija tražila da Priština ukloni zastavu 12943\nGračanica: Protest meštana i porodice pretučenog mladića, zahtevaju kazne za napadače 12815\nRuska vakcina počela da se proizvodi u "Torlaku" 12778\nSrpska lista osudila pritisak na igumana manastira Visoki Dečani oca Savu Janjića 12771\nSrbija poražena u polufinalu EP\n23:39 September 18, 2021\n23:29 September 18, 2021\n23:15 September 18, 2021\nJelena Đoković u poseti Gračanici, obići će i druge manastire na KiM\n21:55 September 18, 2021\n21:39 September 18, 2021


Fragmenti prošlosti: Balska istorija Srba u 19. veku – GM Press\nU maloj sali Doma kulture Čačak u petak 24. januara biće održano predavanje na temu balske istorije Srba. Predavanje prati istoriju srpskih javnih i dvorskih balova sa osvrtom na njihovu evropsku tradiciju.\nU 19. veku balovi su se u Evropi visoko kotirali na mapi društvenih dešavanja. Prateći tu modu oni su se veoma uspešno primili i u srpskom društvu, koje im je dalo i osobenosti sopstvene kulture. Pored značajnog društvenog događaja zabavnog karaktera oni su bili prilika da se ljudi povežu, ugovore poslove i brakove, ali i kao moćno sredstvo političke i nacionalne reprezentacije u veku borbe za nacionalna prava manjina u Habzburškoj monarhiji.\nAutor predavanja je ovoj temi prišao upravo na taj način, u želji da balove osvetli iz raznih uglova koristeći se činjenicama iz nacionalne i kulturne istorije, istorije muzike i slikarstva, kao i poezije. Predavanje je bogato ilustrovano vizuelnim i muzičkim primerima, kao i video zapisima rekonstrukcija igara koje su bile rado igrane na balovima.\nGost tribine biće Milorad Stokin, master muzički umetnik, operski pevač, pisac, i pasionirani istraživač prohujalih vremena. Autor je i urednik FB stranice „FRAGMENTI PROŠLOSTI“ koju prati više od 100.000 ljudi.


Hiljade na ulicama Argentine protiv legalizacije abortusa - NOVA portal\nHiljade na ulicama Argentine protiv legalizacije abortusa\nSvet Autor:Ivana Vulović29. Nov. 202000:18 > 00:27\nFoto: Ivan PISARENKO / AFP / Profimedia\nHiljade demonstranata protiv legalizacije abortusa, od kojih su mnoge mobilizovale katoličke ili evangeličke grupe, protestovalo je u subotu širom Argentine protiv novog zakona o legalizaciji abortusa koji podržava vlada.\nNajveća grupa demonstranata okupila se u Buenos Ajresu pre Kongresa, za koji se očekuje da će naredne nedelje započeti raspravu o zakonu o pitanju koje je gorko podelilo tradicionalno katoličku južnoameričku naciju.\nUčesnici protesta širom zemlje nosili su transparente sa natpisima poput “Spasite oba života!” i “Marš za nerođene”, preneo je kanal Frans 24.\nArgentinci koji podržavaju pravo žena na izbor takođe su pozvali ljude da izađu na ulice.\nNacionalna kampanja za pravo na legalan, siguran i slobodan prekid trudnoće pozvala je podržavaoce da “narednih sedmica boje Argentinu u zeleno” – da mašu zelenim maramama kao simbolom ženskih prava.\nIzvršni direktor Asjere, hrišćanskog saveza evangeličkih crkava Argentine, Horhe Gomez izjavio je da je neprimereno da se o nacrtu zakona raspravlja usred tekuće pandemije i u vreme kada “argentinskom društvu treba jedinstvo za rešavanje strukturnih problema poput siromaštva”.\nInače, ovo je deveti put kako je zakon o legalizaciji abortusa predstavljen u Parlamentu.\nPoslednji put, 2018. godine, dobio je odobrenje u Predstavničkom domu, ali je odbijen u Senatu.\nS druge strane, ovo je prvi put da takav nacrt zakona potiče iz izvršne vlasti – na predlog predsednika Alberta Fernandeza.\nFernandez je ranije istakao da će novi zakon garantovati svim ženama “pristup pravu na sveobuhvatnu zdravstvenu zaštitu”.\nPrema zakonu koji je prvi put donesen 1920. godine, Argentina dozvoljava abortus samo u slučaju silovanja ili ako je zdravlje majke u opasnosti.\nInače, prekid trudnoće generalno je zabranjen širom Latinske Amerike.\nKuba, Urugvaj i Gvajana su trenutno jedine latinoameričke zemlje koje dozvoljavaju abortus u prvim sedmicama trudnoće, dok je ova procedura potpuno zabranjena u El Salvadoru, Hondurasu, Nikaragvi i na Haitiju.


U srijedu počinje 12. Sabor srpskog izvornog stvaralaštva | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo U srijedu počinje 12. Sabor srpskog izvornog stvaralaštva\nU srijedu počinje 12. Sabor srpskog izvornog stvaralaštva\nISTOČNO SARAJEVO – Izložbom “Rado Srbin ide u vojnike” autora Branka Pjevića, u Parohijskom domu u Vojkovićima u srijedu, 29. avgusta, biće otvoren 12. Sabor srpskog izvornog stvaralaštva.\nPredsjednik organizacionog odbora Sabora srpskog izvornog stvaralaštva Ranko Skakavac rekao je novinarima u Istočnom Sarajevu da su pripreme za ovogodišnju manifestaciju trajale dva mjeseca, te da će svi posjetioci i ove godine moći da uživaju u bogatom kulturno-imjetničkom programu.\nSkakavac je naveo da će u četvrtak, 30. avgusta, u 16.00 časova u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo biti organizovana javna tribina pod nazivom “Očuvanje srpskog jedinstva”, na kojoj će govoriti profesori srpskog jezika Miloš Kovačević i Jasmina Janković.\nOn je dodao da će u petak, 31. avgusta, u Trnovu biti održano saborsko veče gdje će nastupiti Kulturno-umjetničko društva “Zvečan” sa Kosova i Metohije, ženske vokalne grupe iz Leskovca i Kikinde i SKUD “Vojkovići” sa svim sekcijama.\n“U subotu, 1. septembra, u porti Hrama Svetog sveštenomučenika Petra Dabrobosanskog u Vojkovićima biće priređena smotra folklora na koju je pozvano 13 kulturno-umjetničkih društava sa područja Sarajevsko-romanijske regije i Hercegovine, a nastupiće i pojac LJuba Manasijević”, istakao je Skakavac.\nPrema njegovim riječima, posljednjeg dana manifestacije, u nedjelju, 2. septembra, u 11.00 časova ispred Hrama u Vojkovićima počinje takmičarski dio u izvornom pjevanju na koji se ove godine prijavio najveći broj učesnika.\nOko 17.00 časova trebalo bi da budu proglašeni pobjednici i uručene diplome, a nakon toga trebalo bi da počne i narodno veselje.\nČlan organizacionog odbora 12. Sabora srpskog izvornog stvaralaštva Jadranka Regoje pojasnila je da se ova manifestacija svake godine održava pod određenim sloganom, koji u sebi sadrži nešto od istorije, tradicije ili kulture srpskog naroda.\n“Ove godine je to naslov predivne srpske pjesme sa Kosova i Metohije `Sa Kosova zora sviće` i pod tim sloganom će u porti Hrama u Vojkovićima biti pokazano neprocjenjivo kulturno blago srpskog naroda”, poručila je Regoje.\nOna je istakla da je Sabor srpskog izvornog stvaralaštva u svom značaju i sa svog kulturnog aspekta prevazišao okvire lokalnog sabora jer na njega dolaze razna kulturno-umjetnička društva iz Republike Srpske, Srbije i Crne Gore.\nNačelnik opštine Istočna Ilidža Marinko Božović rekao je da je Sabor srpskog izvornog stvaralaštva jedna od najznačajnijih manifestacija na području ove lokalne zajednice, a s ciljem očuvanja srpske tradicije i kulture.\n“Svake godine manifestacija ima temu kojom organizatori pokušavaju da vrate sve što je na neki način otišlo u zaborav, a što srpski narod i mi koji živimo u Istočnom Sarajevu ne treba da zaboravimo”, istakao je Božović, poručivši da će opština Istočna Ilidža i u budućnosti nastaviti da podržava ovu manifestaciju.\nPredsjednik Skupštine grada Istočno Sarajevo Miroslav Lučić rekao je da je Sabor srpskog izvornog stvaralaštva manifestacija koja je od samog početka prihvaćena kao gradska jer se održava u više gradskih opština.\nLučić je naglasio da grad Istočno Sarajevo nastaviti da podržava ovu manifestaciju jer je veoma bitna za očuvanje srpske kulture, tradicije i običaja.\nPrethodni članakSutra izložba slika\nNaredni članakSutra krsna slava paljanske opštine


Tanjug 20. januara 2021. 11:56\nBEOGRAD – U Beogradu je kroz pet dodatnih centara za pomoć beskućnicima, koji su nedavno otvoreni, za mesec dana prošlo 350 sugrađana bez krova nad glavom.\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević kaže da je još tokom letnjih meseci napravljen plan o smeštaju ugroženih lica tokom zimskog perioda i hladnog talasa.\n„Želeli smo da otvorimo što veći broj prihvatnih centara, kako bi sam smeštaj i pomoć bili što dostupniji“, rekla je Stanisavljević gostujući na Studiju B, navodi se u saopštenju Gradske uprave.\nPodsetila je da je u prethodnom periodu otvoreno dodatnih pet lokacija za lica bez krova nad glavom – dva prihvatna centra, na Vračaru i Autokomandi, sa dodatnih 40 kreveta i izolacionim blokom, kao i tri dnevna centra u Sazonovoj, Solunskoj i Jabučkoj ulici.\n„Kroz njih je za mesec dana prošlo 350 sugrađana bez krova nad glavom“, rekla je Stanisavljević.\nNavela je da je beskućništvo poseban društveni fenomen i problem jer, kako kaže, neka lica ne žele da prihvate i promene navike života, kao ni ponuđenu pomoć.\nUkazala je da sugrađani, ako na ulici vide lice koje je promrzlo i kome je pomoć hitno potrebna, treba da pozovu Hitnu pomoć, Komunalnu miliciju, policiju ili Centar za socijalni rad.\n„Naše je da izađemo na teren, ukažemo pomoć toj osobi i ukoliko ona pristane, smestimo je u prihvatilište ili neki od prihvatnih centara. Omogućili smo takvim licima i da se prijave na adresu centara za socijalni rad i dobiju ličnu kartu kojom ulaze u sistem zdravstvene i socijalne zaštite. Za lica koja to ne žele, omogućili smo da dobiju obrok u narodnim kuhinjama“, rekla je Stanisavljević, dodaje se u saopštenju.


LUKA ZBOG NATAŠE PROMENIO ADRESU: Plaši se da će ga njen otac ubiti! • HAPPYTV.RS\nLUKA ZBOG NATAŠE PROMENIO ADRESU: Plaši se da će ga njen otac ubiti!\nLuka Lazukić, dao je iskaz juče po krivičnoj prijavi koju je pre dve nedelje podneo protiv oca Nataše Bekvalac, Dragoljuba Bekvalca, zbog toga što je on, gostujući u emisiji "Da možda ne" izjavio da bi za svoju ćerku ubio.\nJoš uvek zakoniti suprug popularne pevačice kojeg je ona prijavila za brutalno prebijanje u policijsku stanicu na Čukarici je stigao oko jedanaest časova, pola sata pre zakazanog termina. Bio je u pratnji advokatice Milice Nicović. On prilikom dolaska na saslušanje nije želeo da daje izjave okupljenim medijima.\nKako nezvanično saznajemo, Luka je pred inspektorima izjavio da se ne oseća bezbedno nakon javnih pretnji koje mu je uputio tast i da se zbog toga plaši za svoj život.\n- Luka je rekao kako je nedopustivo da mu otac njegove još uvek zakonite žene javno preti smrću. On je izjavio da Dragoljub nema strah od države, policije i pravosudnog sistema čim tako bez ustezanja iznosi pretnje. Istakao je da je uplašen za svoj život jer je, kako je naglasio, neosnovano optužen za porodično nasilje i da zbog toga ne može mirno da se kreće po gradu. Kao dokaz Luzukić je priložio dva intervjua koja je Dragoljub Bekvalac davao medijima nakon prašine koja se podigla kada je u medijima kao bomba odjeknula vest da je Natašu muž navodno brutalno pretukao. Takođe, on je ponovio i to što je rekao na saslušanju u tužilaštvu da nikada nije udario svoju ženu - priča naš izvor blizak policiji.


Na prodaju automobil u kom je ubijen Tupak - Lux Life luksuzni portal\nSlavni reper je ubijen hicima iz pištolja 7.septembra 1996.godine, dok se vozio duž Las Vegas Strip, sa su-osnivačem Death Row Records, Sudž Najtom. Ipak, kako bi vam pomogli da sačuvate uspomenu na njega, jedna kompanija odlučila je da na prodaju stavi njegov ikonični BMW automobil, u kom se vozio kada je poginuo.\nBMW 750iL je klasični automobil i jedan od Tupakovih omiljenih četvorotočkaša. On u sebi sadrži 5.4 litarski 12V 12 cyl benzinski motor, a opremljen je petostepenom automatskom transmisijom. Eksterijer automobila urađen je u crnoj boji, dok je njegov enterijer kreiran od crne kože, a sve to je predivno restaurirano i obnovljeno, s obzirom na to da je bilo oštećeno tog kobnog dana kada je čuveni muzičar ubijen. Automobil i dalje ima nekoliko rupa od metaka, a nudi se bez ikakve garancije.\nPrema izveštajima, restaurirani crni sedan je prethodno ponuđen na prodaju više puta. Poslednji put je bio prikazan u emisiji Pawn Stars koja se emituje na History kanalu početkom 2018.godine, kada je bio ponuđen sa cenom od 1.5 miliona dolara. Trenutno, on se može kupiti preko Celebrity Cars sajta, sa cenom od 1.75 miliona dolara.


Ozbiljna upozorenja o štetnosti modernih pelena\nOzbiljna upozorenja o štetnosti modernih pelena\nZemlja nije za jednokratnu upotrebu, upozoravaju zaštitnici prirode koji se bore protiv korišćenja pelena za jednokratnu upotrebu, jednog od opasnih i veoma otpornih otpada. Međutim, toksične hemikalije koje ulaze u sastav tog široko korišćenog proizvoda, po tvrdnjama istraživača širom sveta, ostavljaju ozbiljne posledice i na najosetljiviji deo stanovništva planete, na bebe.\nMame uglavnom znaju da je kada se govori o zdravlju i komforu deteta, prednost na strani platnenih pelena – kaže Angelina Radulović iz udruženja „Roditelj“. Ona dodaje da savremeni roditelji koriste jednokratne iz praktičnih razloga, ali i da se „zahvaljujući“ ogromnom novcu koji se „vrti“ u prometu te vrste robe, informacije o štetnosti teško probijaju do šire javnosti.\nPlatnene pelene, kakve su koristile naše mame i bake, malo su nepraktične. Ne mogu lepo da se pričvrste, brzo se natope… i slično. Naše udruženje je planiralo da organizuje proizvodnju šivenih platnenih pelena, koje izgledaju kao gaćice. Imaju čičak koji služi da pelene bude lepo pričvršćena, a mogu da se peru na visokoj temperaturi – objašnjava Angelina. – Međutim, taj projekat preko kojeg smo planirale da angažujemo naše nezaposlene mame, prema aktuelnim propisima, nije moguće realizovati. U svakom slučaju, važno je da roditelji budu što bolje informisani, kako bi mogli da odluče šta smatraju dobrim za svoje dete.\n(Snežana Celić, Pravoslavnaja porodica)


25.09.2004., 12:42 #1\nImam 30 godina (u decembru punim 31.).U 5 sam mjesecu trudnoce.Redovno idem na kontrole i sve je u redu.Na zadnjem pregledu ginekolog mi je pominjao triplskrining i kaze da on savjetuje svim trudnicama od 30 godine pa na dalje da tu analizu prodje.O tome sam nesto malo citala i saznala da se to radi trudnicama preko 35 god.Razgovarala sam i sa svojim prijateljicama koje su takodje u drugom stanju i koje su od mene starije 2 god.i njima ginek.tu vrstu pregleda nije pominjao.Ja sad o tome mnogo razmisljam i malo me je strah.Zeljela bih da mi i Vi i ucesnice foruma koje su ovo prosle kazete svoje misljenje.\n25.09.2004., 14:01 #2\nNemate razloga za zabrinutost, mozete samo da budete zadovoljni sto imate ginekologa koji revnosno vodi vasu trudnocu.\nS obzirom na sve sto smo preziveli, stres ,nemastina...to sto se uobicajeno radi trudnicama preko 35 godine zivota u nasim uslovima moze slobodno da se primeni i na one od 25.\n25.09.2004., 15:46 #3\nNema zbog cega da te bude strah. Na osnovu tvoje krvi ce da urade koncentraciju tri hormona, beta hcg, alfafetaprotein i treci ne mogu da se setim kako se zove,\nte na osnovu toga i nekih tvojih zivotnih navika tipa pusenje, telesna tezina, starosna dob, itd..\ndace ti verovatnocu (proracunatu nekim matematickim formulama)da li imas predispozicije za neki genetski poremecaj. Obavezno ponesi zadnji nalaz sa UZV jer moraju da znaju tacnu nedelju.. Sve i da ti nesto od toga ne bude uredu opet nemoj da se brines jer i to ne mora nista da znaci, postoje greske.\nI jos jedan savet za ovaj test ti je najbolja labaratorija beladona ako zivis u BG.


Na stolu sankcije i za crnogorske političare\nna crnoj listi bi se mogle naći i osobe iz biznisa\nStejt dipartment razmatra da funkcionere i sadašnje i bivše vlasti stavi pod sankcije zbog ugrožavanja mira i stabilnosti u regionu i povezanosti sa korupcijom, saznaju "Vijesti" iz više izvora\n75117 pregleda\t37 komentar(a)\nEskobar i Đukanović, Foto: Predsjednik CG\nNekoliko političkih funkcionera sadašnje i bivše vlasti, ali i osobe iz biznisa povezane sa njima, mogle bi se naći na crnoj listi Stejt dipartmenta zbog ugrožavanja mira i stabilnosti u regionu i povezanosti sa korupcijom, saznaju “Vijesti” iz više izvora.\nAmerički predsjednik Džo Bajden je Naredbom iz juna ove godine proširio opseg sankcija za pojedince i organizacije iz država Zapadnog Balkana, koji ugrožavaju mir i stabilnost regiona. U Naredbi se između ostalog navodi i da su predviđene sankcije (blokiranje imovine u SAD, zabrana ulaska u SAD) pojedincima i subjektima odgovornim za korupciju u regionu, uključujući pronevjeru javne imovine, eksproprijaciju privatne imovine radi lične koristi ili u političke svrhe, ili podmićivanje.\nZamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Gabrijel Eskobar započeo je trodnevnu posjetu Crnoj Gori, a juče je razgovarao sa predsjednikom Crne Gore Milom Đukanovićem i dijelom civilnog sektora.\nIz Ambasade SAD u Crnoj Gori na Twiteru je neposredno nakon sastanka sa Đukanovićem objavljeno da je tokom prve posjete specijalnog izaslanika za ZB na sastanku sa predsjednikom Crne Gore, Eskobar “naglasio zabrinutost zbog ukorijenjene korupcije u zemlji i podstakao Crnu Goru da nastavi da igra konstruktivnu ulogu u rješavanju regionalnih izazova”.\nDva sata kasnije se oglasio i Đukanovićev kabinet, ali u tom saopštenju nije bilo pomena o korupciji, već je navedeno da je predsjednik istakao da je Crna Gora ponosna na povjerenje izgrađeno u teškim vremenima, “koje smo se trudili da sačuvamo i da dalje produbljujemo u partnerstvu i savezništvu u NATO”.\nOglasio se i šef Đukanovićevog kabineta Miodrag Radović koji je, kako je prenio Gradski portal rekao da tvit Američke ambasade “ne odražava suštinu veoma otvorenog i sadržajnog razgovora predsjednika Đukanovića i DAS Eskobara, koji je trajao duže od jednog sata”.\n“Od toga se oko desetak minuta odnosilo na Crnu Goru. Pomenuto je obostrano i pitanje korupcije, ali bez zabrinutosti i ne u nekom dramatičnom tonu, kako bi se moglo zaključiti na osnovu tvita američke ambasade, već u običajenom kontekstu, kao jednom od preduslova za brži napredak Crne Gore na putu evropske integracije”, saopštio je Radović.\nViše nezvaničnih izvora reklo je da bi negativan stav američkih vlasti prema pojedinim zvaničnicima parlamentarne većine mogao biti ozvaničen njihovim stavljanjem na spisak onih kojima je zabranjen ulazak u tu zemlju. Njima bi se mogli pridružiti i pojedinci iz bivše vlasti umiješani u korupcionaške afere i skandale koji nikada u Crnoj Gori nijesu istraženi, ali bi kontakti američkih građana i firmi sa tim osobama mogli biti onemogućeni njihovim stavljanjem na “crnu listu”.\nPotpredsjednik Vlade Dritan Abazović ranije je najavio da će biti “iznenađenja” tokom posjete specijalnog izaslanika SAD, govoreći uglavnom u kontekstu rješavanja krize vlasti.\nSankcije su u svom pismu Bajdenu pominjali i uticajni američki kongresmeni koji su mu pisali zabrinuti zbog situacije u Srbiji i uticaja na cijeli region.\nSagovornik “Vijesti” iz Vlade je kazao da bi eventualne sankcije za osobe u Crnoj Gori bile dio “paketa” za region. Iz Ambasade SAD u Bosni i Hercegovini ranije su saopštili za Radio Slobodna Evopa da je cilj kako bi se “na najbolji način djelovalo protiv regionalno raširene mreže korupcije” i da “nova Izvršna naredba (E.O.) eksplicitno definiše da region Zapadnog Balkana uključuje teritoriju bivše SFRJ i Republike Albanije”.\n“Crne liste” vode Odsjek za kontrolu strane imovine (OFAC) američkog Ministarstva finansija i Stejt dipartment.\nAmerički izaslanik danas će se sastati sa predsjednikom Skupštine Aleksom Bečićem i premijerom Zdravkom Krivokapićem, a u petak sa potpredsjednikom Vlade Dritanom Abazovićem. Planiran je sastanak i sa ministrom vanjskih poslova Đorđem Radulovićem, biznis zajednicom, predstavnicima nevladinog sektora...\nAmerički zvaničnik je doputovao iz Bosne i Hercegovine, gdje je u odvojenim susretima, razgovarao sa Željkom Komšićem predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine (BiH), te članovima Predsjedništva BiH, Šefikom Džaferovićem i Miloradom Dodikom.\nEskobar je novinarima rekao da je u BiH došao da razgovara i o, kako se izrazio, nevjerovatnom ekonomskom potencijalu koji posjeduje Balkan. Dodao je da je Balkan najbrže rastući dio Evrope trenutno. On je, kako su prenijeli mediji u Sarajevu, zaključio kako politička kriza povećava nedostatak povjerenja kod investitora da bi investirali, te ponovio podršku Sjedinjenih Država suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH.\nDritan Abazović je krajem oktobra boravio u Vašingtonu, a Eskobar je nakon toga imao on line sastanak sa Aleksom Bečićem.\nEskobar dolazi u momentu kada se ponovo razgovara o prevazilaženju krize vlasti. Za izbor potpuno nove vlade zalaže se Demokratski front (DF) koji je 1. novembra saopštio da stavlja tačku na priču o rekonstrukciji Vlade, tražeći formiranje nove. Za sada nemaju podršku koalicionih partnera - Demokrata i GP URA.\nAnalitičari su taj potez DF-a ocijenili kao moguće dizanje tenzija pred dolazak Eskobara i pokušaj preveniranja nekih poruka ili odluka američke administracije koje se mogu reflektovati na njih, s obzirom na najave iz SAD da će se sa nekim vidom sankcija suočiti oni koji usporavaju ili osporavaju proces prozapadne profilacije zemalja Zapadnog Balkana.\nNaredba o sankcijama SAD je na snazi već 20 godina i samo se produžava.\n“Ključni problem nestabilnosti regiona ne može biti riješen bez jasne perspektive integracije”\nĐukanović se “zahvalio na posvećenosti gospodina Eskobara Crnoj Gori i regionu, i izrazio nadu da će njegovo dobro poznavanje prilika na zapadnom Balkanu biti benefit za razvoj odnosa sa SAD i ekonomski i demokratski razvoj država regiona”, saopšteno je iz kabineta predsjednika.\nNavodi se da je “Crna Gora ponosna na povjerenje koje smo izgradili u teškim vremenima, koje smo se trudili da sačuvamo i da dalje produbljujemo u partnerstvu i savezništvu u NATO”.\nU saopštenju iz Đukanovićevog kabineta se prenosi da je svrha posjete “dalje produbljivanje partnerstva i savezništva SAD i Crne Gore”.\n“Činjenica da je Crna Gora uspijevala da ostane nezavisna, multietnička i otvorena za ljude različitih vjera i nacija u kriznim vremenima čini je pouzdanim strateškim partnerom SAD u regionu. Crna Gora, članica NATO-a, treba da bude i dio EU i SAD će nastaviti da podržava evroatlantske aspiracije Crne Gore i njenih građana. Sagovornici su se saglasili da ključni problem nestabilnosti regiona ne može biti riješen bez jasne perspektive integracije. Takođe, saglasili su se da su evropska i evroatlantska integracija i ekonomski razvoj regiona ključni elementi dalje agende odnosa i saradnje sa SAD”, piše u saopštenju.\nMedojević: Eskobar tražio da se Đukanović povuče\nAmerički zvaničnik Gabrijel Eskobar zatražio je od predsjednika Mila Đukanovića da se povuče i podnese ostavku, kao i da podrži manjinsku vladu Građanskog pokreta URA i manjina, na čijem čelu će biti Dritan Abazović, tvrdi predsjednik Pokreta za promjene Nebojša Medojević.\nĐukanović će, prema njegovim riječima, u suprotnom biti suočen sa “optužbama za šverc kokaina i cigareta”.\n”Đukanović se danas suočio sa surovom politikom Sjedinjenih Američkih Država koja se brutalno obračunava sa korumpiranim liderima koji su im služili. Jednom postaju neželjeni teret iz prošlosti”, naveo je Medojević na Fejsbuku.\nOn je ocijenio da je Đukanović doveo Crnu Goru u status kolonije i da “sada plaća cijenu sopstvene izdaje”.\nStejt dipartmentSADDžozef BajdenZapadni BalkanCrna GoraGabrijel EskobarMilo ĐukanovićDritan AbazovićAleksa BečićZdravko KrivokapićĐorđe RadulovićNebojša Medojević


Banca Intesa uručila 4 miliona dinara\nBanca Intesa dodelila je nagrade najsrećnijim učesnicima trećeg, finalnog, kruga izvlačenja u okviru igre „Uz prave kartice nema pogrešnih nagrada“ i time zaključila proces nagrađivanja svih 124 dobitnika. U poslednjem kolu proglašen je i dobitnik glavne nagrade, poklon kartice sa limitom od 1.000.000 dinara, a reč je o Vesni Neborišević-Nešić iz Smedereva.\nPored glavne nagrade, Banca Intesa je u okviru nagradne igre dodelila ukupno 123 poklon kartica od kojih tri sa pojedinačnim limitom od po 200.000 dinara, trideset u vrednosti od po 50.000 dinara i 90 poklon kartica sa iznosima po 10.000 dinara. Celokupan nagradni fond iznosio je 4 miliona dinara.\nU nagradnoj igri je učestvovalo blizu 200.000 klijenata Banke, korisnika platnih kartica za fizička lica, koji su izvršili preko 820.000 transakcija plaćanja. Od ukupnog broja transakcija koje su stekle mogućnost osvajanja jedne od vrednih nagrada najveći procenat je obavljen na području grada Beograda, preko 50 odsto, blizu 24 odsto izvršeno je u Vojvodini, dok je oko 13 odsto napravljeno na teritoriji Centralne i Zapadne Srbije a 11 odsto u južnoj Srbiji.\nNagradna igra pod nazivom „Uz prave kartice nema pogrešnih nagrada“ trajala je od 13. decembra 2013. do 08. januara ove godine a pravo učešća imali su svi korisnici Banca Intesa platnih kartica za fizička lica koji su u navedenom periodu ovim karticama obavljali transakcije plaćanja u iznosu od 1.000 dinara i više, na bilo kom prodajnom mestu u zemlji.\nPodizanje novca na bankomatima u zemlji i inostranstvu, kao i plaćanje na POS terminalima van Srbije, nije učestvovalo u izvlačenju.


Održan skup za prava životinja u centru Novog Sada - Glas Podrinja\n17. oktobar 2021.17. okt 2021.\nViše stotina građana protestovalo je danas u centru Novog Sada za prava životinja.\nPredstavnici okupljenih su kazali da je protest organizovan zbog "nedosledne primene Zakona o dobrobiti životinja", za šta su optužili nadležne državne organe.\nNovosadjanka Dragana Pribišev navela je da se pas na ulici ne pojavljuje "sam od sebe, već zbog neodgovornih vlasnika".\n"Kad vidite komšiju koji ima štence, ne zna šta će sa njima, pomozite. Naši ljudi neće da sterilišu kuju ili kastriraju mužjaka jer to 'nije prirodno', a potpuno je prirodno da bacite štence pored kontejnera", ocenila je ona.\nPribišev je dodala da azil novosadskog javnog komunalnog preduzeća Zoohigijena u boljem stanju od drugih azila, ali je kazala da taj azil sa svega četvoro zaposlenih ne može da funkcioniše i zbrine sve napuštene pse na ulicama.\nJelena Dragutinović iz organizacije "Klempa" iz Zemuna kazala je da se u Srbiji svakodnevno ubije između 200 i 300 pasa, što u državnim prihvatilištima, što po ulici.\n"Problem počinje od nelegalnih odgajivačnica na koje ne reaguje inspekcija. Psi se prodaju po 50-100 evra, malo se deca izigraju, devojka se obraduje, a kad raskinu onda se ne zna šta s psom", navela je ona.\nDodala je da su "gorući problem" u oblasti dobrobiti životinja firme za "takozvano zbrinjavanje pasa lutalica, poput Avenije MB i Aza", koje imaju ugovore sa lokalnim samoupravama.\nPrema njenim rečima, takve firme su angažovane da prikupljaju životinje s ulica, ali se tim životinjama posle "gubi svaki trag".


Jedite ove 3 namirnice i zaboravite kreme protiv bora! - Životni stil\nNaslovnica Ljepota Jedite ove 3 namirnice i zaboravite kreme protiv bora!\nJedite ove 3 namirnice i zaboravite kreme protiv bora!\nOsim što može da stimuliše prirodnu proizvodnju estrogena, vitamin B6 normalizuje “građevinsku” funkciju tela: podstiče regeneraciju ćelija i štiti ih od oštećenja. Uz to, ima blagotvoran uticaj na zdravlje kardiovaskularnog i nervnog sistema i pomaže u prevenciji bolesti povezanih sa starenjem.\nPrethodni članakNajukusniji režim ishrane uz koji se gubi 3 kilograma nedeljno! (JELOVNIK)\nNaredni članakSpisak stvari koje bi trebalo da ponesete kada krenete na porođaj


Gubitak za prošlu godinu 71.104 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Rogatica Gubitak za prošlu godinu 71.104 KM\nGubitak za prošlu godinu 71.104 KM\nROGATICA – Teritorijalna vatrogasna jedinica iz Rogatice prošle godine imala je gubitak od 71.104 KM, rekao je starješine ove jedinice Miroslav Gluhović.\nOn kaže da su 2011. godine ostvareni prihodi od 162.771 KM, od čega 153.986 KM od opštine, a 8.785 KM od usluga.\nGluhović navodi da su rashodi iznosili 233.875 KM, od čega se 199.080 KM odnosi na zarade i naknade, 11.610 KM na nematerijalne troškove, 9 530 KM na nabavku materijala, a 9.941 KM na troškove amortizacije.\nOn je rekao da je Teritorijalna vatrogasna jedinica iz Rogatice prošle godine imala 48 tehničkih i intervencija na gašenju požara.\nPrema riječima Gluhovića, vatrogasci su prošle godine gasili 28 požara na otvorenom i 15 požara u objektim, a pružili su više od 150 usluga građanima, poput odvoza vode i otčepljenja vodovodne i kanalizacione mreže.\nPrethodni članakGubitak za prošlu godinu 247.185 KM\nNaredni članakObilježen Dan oslobođenja


Kako da se godišnje sačuva više od 4.000 života obolelih od raka debelog creva? - Lepota i zdravlje\nPotrebno je realizovati skirning program i uvesti ciljenu terapiju u prvoj liniji lečenja raka debelog creva.\nViše stotina sugrađana vozilo je ovog vikenda bicikl 4.000 metara centrom Beograda kako bi\nse skenula pažnja na probleme pacijenta čija je dijagnoza rak debelog creva.\nVožnjom su Udruženje medikalnih onkologa Srbije (UMOS) i Udruženje pacijenata\nobolelih od raka debelog creva i jetre ukazali na to da je moguće da sačuvamo više od\n4.000 života svake godine ukoliko bi se u Srbiji realizovao skrining program i uvela\nciljana terapija u 1. liniji lečenja raka debelog creva.\nRak debelog creva: Uspešnije lečenje\n– Da bi lečenje bilo uspešnije neophodno je da uključimo i biološke lekove. Ono što je dobro je da se ovi lekovi nalaze na listi RFZO-a, a ono što je potrebno je samo proširiti indikacije kako bi ih svi pacijenti dobili u prvoj liniji lečenja, izjavio je Dr Vladimir Nikolić, onkolog, Institut za onkologiju i radiologiju Srbije.\n– Rak debelog creva predstavlja značajno zdravstveno opterećenje stanovništva, na šta nam ukazuju trenutne stope obolevanja i smrtnosti. Poseban problem predstavlja metastatska bolest koju u našoj zemlji prati veoma visoka smrtnost i ograničene terapijske opcije, izjavio je dr Feđa Đorđević, onkolog Institut za onkologiju i radiologiju Srbije i dodao: – U Srbiji se rak debelog creva kasno otkriva i to je jedan od razloga zašto je mortalitet za 20-30% viši nego u razvijenim zemljama Evrope.\nKljuč: Prevencija i rano dijagnostikovanje\n– U Srbiji, rak debelog creva 2. je vodeći uzrok umiranja među malignitetima, a svake godine oboli više od 4.500 ljudi. Približno 25% pacijenata već prilikom postavljanja dijagnoze ima metastatsku bolest, koja očekivano ima najlošiju prognozu. Ključ uspešnog lečenja su preventiva i rano dijagnostikovanje, pa je preporuka da svako ko ima više od 50 godina poseti svog lekara i prema potrebi uradi kontrolne testove, izjavila dr Jelena Jevtović,\nlekar na specijalizaciji iz onkologije Univerzitetski klinicki centar Srbije.\nIndividualni pristup pacijentima\n– Svaki pacijent je priča za sebe i samim tim zahteva jedinstven pristup. Precizna medicina doprinosi uspešnom lečenju, jer omogućava da se na osnovu genetike, biomarkera i nekih drugih karakteristika sagledaju potrebe svakog pacijenta pojedinačno. Mi na taj način prilagođavamo terapiju pacijentu, jer ne reaguje svako isto na određeni lek. Na taj način se nude efikasnija rešenja.Naravno, kada govorimo o prevenciji, ona je ključna kako bi se izbegao rizik oboljevanja. Fizička aktivnost, kvalitetna ishrana, izbegavanje alkohola i cigareta su prvi koraci u očuvanju zdravlja, upozorava Dr Siniša Radulović, klinički fatmakolog predsednik Udruzenja medikalnih onkologa Srbije.\nPročitajte i… Suhomesnati proizvodi podstiču rak debelog creva\nJoš reč-dve o vožnji i ciljevima koji bi unapredili lečenje\nVožnju je podržalo i udruženje Ulice za bicikliste, a vozilo se organizovanom rutom\ncentrom grada od Trga Nikole Pašića do Parka Ušće simboličnih 4.000 metara za 4.000 života obolelih od raka debelog creva u Srbiji svake godine. Učesnici su imali\nplave maijce jer je plava simobol borbe protiv raka debelog creva.\nUdruženje medikalnih onkologa Srbije (UMOS) ima za cilj organizovano unapređivanje i razvoj medikalne onkologije i kvalifikovanog i merodavnog učešća i delovanja u funkcionisanju i razvoju sistema zdravstvene zaštite u Srbiji. Osnovali su ga medikalni onkolozi Srbije, koji uskladu sa opštim ciljevima, definišu i realizuju svoje programske aktivnosti i planove rada.\nUdruženje pacijenata obolelih od raka debelog creva i jetre je neprofitna, samostalna organizacija, posvećena borbi protiv karcinoma debelog creva, sa akcentom na ranoj detekciji, poboljšanju kvaliteta života pacijenata, dostupnosti savremene terapije i pružanju pomoći onima kojima je ona potrebna.\nPR Pornpak Khunatorn/iStock/Getty Images Plus via Getty Images


"Delfini" potopili i Grke, Rističević spustio rampu!\nPetak, 19.07.2019., 10:46 Petak, 19.07.2019., 10:46\nVaterpolisti Srbije su, u posljednjem kolu prve faze Svjetskog prvenstva, ubjedljivo pobijedili Grčku, obezbijedili prvo mjesto u grupi i tako direktan plasman u četvrtfinale.\nIako bez sedmorice standardnih reprezentativaca koji nisu doputovali u Južnu Koreju, “delfini” su u do sada najvažnijoj utakmici na šampionatu sveta, pružili najbolju partiju.\nOd prvog do posljednjeg minuta oni su bili gazde u bazenu, a izdvojili su se efikasni Dušan Mandić i sjajni Dimitrije Rističević, koji je činio čuda na golu.\nMandićevim golom je otvorena utakmica, a da naša odbrana odlično funkcioniše bilo je jasno kada su Grci prvi gol na utakmici, ujedno i jedini u prvoj četvrtini, postigli poslije pet i po minuta igre. Na drugoj strani odgovorili su Strahinja i Viktor Rašović za 3:1 poslije prvog perioda.\nGrci su prišli na gol minusa na početku druge četvrtine, ali je potom Rističević spustio rampu, a Mandić, Stojanović i Lazić svojim rafalom odveli Srbiju na plus tri (6:3). Srpski tim je do tog trenutka iskoristio svih šest situacija sa igračem više, a nije primio nijedan gol sa igračem manje.\nU trećoj četvrtini nije bilo golova ni na jednoj strani, da bi na početku posljednje dionice Mandić sa dva brza gola povećao na 8:3 i otklonio sve nedoumice o pobjedniku. Tačku na rezultat stavio je Lazić, a nevjerovatan je podatak da Grci u drugom poluvremenu nijednom nisu savladali Rističevića, koji je na kraju imao 16 odbrana.\nNajefikasniji u srpskom timu bili su Mandić sa četiri i Lazić sa dva gola. Strahinja Rašović, Viktor Rašović i Stojanović su postigli po jedan gol.\nSrbija će u četvrtfinalu Svjetskog prvenstva 23. jula igrati protiv pobjednika meča Španija – Japan.


iPhone-i iz Apple-ovog servisnog centra nekontrolisano ”zovu upomoć” – Krajiski Radio\nIz Apple-a su ovih dana potvrdili kako je reč o njihovom centru u Elk Groveu u kojem se servisiraju uređaji koji se kasnije prodaju kao reparirani (refurbished), ali nisu pojasnili zašto je i kako došlo do ove količine lažnih “poziva upomoć”. Iz hitnih službi kažu da veliki broj poziva u kojima zaista neko ne treba njihov odgovor nepotrebno zatrpava telefonske linije i otežava im rad, pa trenutno sarađuju sa Apple-om kako bi utvrdili uzroke i otklonili daljnju mogućnost pojave ovakvih poziva.\nDa ovo ne bude jedina bizarna vest ovih dana povezana sa Apple-om pobrinuli su se i njihovi zaposleni iz novog sedišta, Apple Parka, poznatijeg kao “svemirski brod”. Naime, nekolicina medija u SAD-u izvestila je kako su brojni zaposleni lakše povređeni nakon što su se zaleteli u staklena vrata ili zidove kojima nove kancelarije obiluju. Apple je izgradnju nove zgrade platio preko 5 milijardi dolara, ali izgleda da su više pazili na dizajn nego na zaštitu na radu.\nPrethodna objavaPrethodno Nokia predstavila 5 novih telefona na MWC sajmu\nSljedeća objavaSljedeće Huawei potvrdio ime svog sledećeg top modela


Finansije, bankarstvo i osiguranje (nast.plan 2013)\n1. Bankarstvo 4 5 ESPB bodova\n2. Monetarni i fiskalni menadžment 4 5 ESPB bodova\n3. Mikrostruktura finansijskih tržišta 4 5 ESPB bodova\nAkademski naziv: Akademski naziv diplomirani sa naznakom zvanja drugog stepena diplomskih akademskih studija iz oblasti finansija, bankarstva i osiguranja - master.\nStudijski program obezbeđuje dogradnju osnovnog fonda znanja stečenog na osnovnim akademskim studijama u oblastima javnih finansija, monetarne teorije i politike, funkcionisanja finansijskih institucija, tržišta i instrumenata.\nZnanja koja se stiču na diplomskim akademskim studijama omogućiće studentu direktniji i brži put ka menadžerskim pozicijama, jer će mu stvoriti prednosti koje proističu iz raspolaganja visokospecijalizovanim znanjima. Mogućnost da se kroz finalnu izradu rada usmerava u određenu oblast biće korisna za dalje oblikovanje njegovog obrazovnog profila, koji se može prilagoditi potrebama institucije u kojoj radi ili želi da raditi. Od studenata se očekuje da najveći broj bude angažovan u biznisu, tj. u finansijskim institucijama, bankama, osiguranjima, investicionim i penzionim fondovima, ali, jednako i na odgovornim pozicijama u regulativnim i kontrolnim organima, stručnim i savetodavnim telima specijalizovanih ogranaka državne administracije, profesionalnih asocijacija i njihovih organa.\nStudenti stiču znanja korisna za obavljanje visokostručnih, upravljačkih i analitičkih poslova iz širokog područja finansija. Od studenata se očekuje da po završetku školovanja budu eksperti za rad u najrazličitijim organizacijama koje posluju na finansijskom tržištu. Diplomske studije osposobljavaju studente za samostalna istraživanja, izradu projektnih poslova, rešavanje upravljačkih problema i kreiranje procedure. Diplomske studije su istovremeno i značajan korak u razvoju naučne karijere studenta, pa tako krug potencijalnih poslova može biti proširen i na razne pozicije u istraživačkim i razvojnim odeljenjima finansijskih institucija, naučnoistraživačkim institutima ili visokoobrazovnim institucijama.


Putin i Bennett razgovarali o iranskom nuklearnom pitanju | TRT Bosanski\nNaftali Bennett je naglasio žestoko protivljenje Izraela bilo kakvom napretku iranskog nuklearnog programa, navodi se u saopćenju\nPremijer Izraela Naftali Bennett razgovarao je sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom o pitanju iranskog nuklearnog programa.\nIz Ureda izraelskog premijera saopćeno je da su Bennett i Putin u telefonskom razgovoru razmotrili niz bilateralnih i regionalnih tema.\nU saopćenju se navodi da su Bennett i Putin saglasni o nastavku bliske izraelsko-ruske saradnje.\n“Premijer Bennett je naglasio žestoko protivljenje Izraela bilo kakvom napretku iranskog nuklearnog programa“, navodi se u saopćenju.\nTakođer se navodi da je Putin pozvao izraelskog premijera Bennetta da sa suprugom posjeti ruski St. Petersburg.\nTagovi: #iranski nuklearni program , #Iran , #Putin , #Benett


Novac važniji od životne sredine? – Zrenjanin\nNa prvi pogled može delovati da pandemija i problemi zaštite životne sredine nemaju mnogo zajedničkog. Međutim, izgleda da su klimatske promene i kolaps ekosistema (dva najveća ekološka rizika/izazova) vrlo usko povezani sa širenjem zaraznih bolesti. Upravo je aktuelna pandemija u prvi plan postavila hipotezu da je uništavanje životne sredine osnovni uzrok povećanog prenosa novih zaraznih bolesti. Kovid 19 nam je pokazao kakve egzistencijalne pretnje za čovečanstvo bi mogli da imaju ubrzanje klimatskih promena i dalje ugrožavanje životne sredine. Ekološka pitanja i rizici izbijaju u prvi plan i u našoj zemlji: izgradnja mini hidroelektrana na Staroj planini, eksploatacija minerala jadarita na području Loznice (slučaj kompanije „Rio Tinto”), izgradnja fabrike za proizvodnju automobilskih guma „Linglong” u Zrenjaninu itd.\nViši nivo životnog standarda pretpostavlja veću eksploataciju prirodnih resursa. Međutim, pitanje je da li će nas to u budućnosti koštati mnogo više nego što možemo da pretpostavimo i od onoga što ćemo danas zaraditi? Brz i dinamičan tehnološki razvoj je, osim ekonomskih koristi, doneo i narušavanje prirodne (ekološke) ravnoteže. Svest o opasnostima i pretnjama ovakvog razvojnog obrasca nije se razvijala tom brzinom. Profitni interesi, želja za materijalnim bogaćenjem i višim nivoom životnog standarda nadvladali su svest o potrebi očuvanja prirode.\nPostoje tumačenja da je veća briga za zaštitu životne sredine u suprotnosti sa ekonomskim prosperitetom. To je u skladu sa uverenjem da ako se nešto želi (ekonomski rast), nečeg drugog se treba odreći (zdrava životna sredina). Međutim, da li zbog profita i zarade treba žrtvovati prirodu, životnu sredinu i sopstveno stanište?\nEkonomski rast je, bez sumnje, važan, ali ne svaki i po bilo koju cenu. Osim kvantiteta (količine), bitan je i kvalitet (karakter, sistem raspodele, održivost) privrednog rasta. Stoga, prilikom donošenja razvojnih odluka, treba imati u vidu da pojedine komponente prirodnog kapitala nemaju odgovarajuće supstitute (npr. zemlja, vazduh, voda), te da bi njihov gubitak mogao da ima neizvesne i potencijalno pogubne efekte na ljudsko blagostanje.\nOčekivano je da će i na ekonomskom planu nešto morati da se promeni, jer su troškovi izbijanja zaraznih bolesti znatno veći nego ekonomska korist nastala eksploatacijom prirode. Na to nas i danas „podseća” kovid 19.\nPriroda ne mora da bude ograničenje za razvoj, može biti izvor novih razvojnih koncepata. Rešenje za nagomilane ekološke probleme nije zaustavljanje rasta, već oblikovanje novih, održivih modela privredne ekspanzije (sa većim akcentom na mogućnosti koje nude koncepti ruralnog razvoja, cirkularne ekonomije i sl.).\nZa to je potrebna i odgovarajuća politička akcija. U razvijenim zemljama, političke stranke i pokreti „zelene” (ekološke) orijentacije imaju zapaženu ulogu, kako na nacionalnom, tako i na lokalnom nivou. U našoj zemlji „zelene” stranke do sada nisu uspele da ostvare zapažen rezultat, te nisu bile u prilici da značajnije participiraju u vršenju vlasti.\nU praksi se, ipak, pokazalo da bez obzira što nisu u vlasti, ove stranke i pokreti mogu dosta toga da (u)čine – npr. apeli na javnost, iniciranje akcija protiv zagađivača, različite inicijative za unapređenje životne sredine, pokretanje raznih vrsta protesta i sl.\n← RAČUNI FABRIKE VODE U BLOKADI, TUŽILAŠTVO I DALJE ISTRAŽUJE EKSPLOZIJU\nDRŽAVA, POKRAJINA I LOKALNA SAMOUPRAVA PODSTIČU RAZVOJ AGRARA →


Udruženje poslodavaca FBiH: Novac dobijen od ruskog duga uložiti u privredu a ne u socijalna davanja\nUdruženje poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine najoštrije se protivi da se sredstva dobijena naplatom klirinškog duga od Rusije u dijelu koji pripada FBiH, a radi se o oko 72,5 miliona američkih dolara, utroše za saniranje Fonda PIO/MIO i socijalna davanja u FBiH. Udruženje poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine najoštrije se protivi da se sredstva dobijena naplatom klirinškog duga od Rusije u dijelu koji pripada FBiH, a radi se o oko 72,5 miliona američkih dolara, utroše za saniranje Fonda PIO/MIO i socijalna davanja u FBiH.\nUpravo zbog činjenice da nema napretka u provedbi ovih reformi Međunarodni monetarni fond nije odobrio isplatu druge tranše kredita od 155 miliona KM, što je dodatno poljuljalo budžete u BiH, uključujući i budžet FBiH.\nSada se te budžetske rupe pokušavaju „zakrpiti“ sredstvima dobijenim od klirinškog duga. Ulaganje sredstava ostvarenih na osnovu naplate klirinškog duga u jačanje realnog sektora privrede u FBiH i infrastrukturu je ulaganje u nove tehnologije, povećanje izvoza, povećanje BDP-a države što automatski dovodi do otvaranja novih radnih mjesta, povećanja naplate indirektnih i direktnih poreza, a samim tim trajnijeg stabiliziranja penzionog i zdravstvenog fonda te sigurnijih socijalnih davanja.\nZbog svega navedenog, insistiramo da se sredstva koja je FBiH dobila naplatom klirinškog duga od Rusije vrate onome ko ih je i zaradio – privredi Federacije BiH. Pozivamo ministre u Vladi FBiH, predstavnike vlasti u FBiH, da odbiju još jedno „krpljenje budžetskih rupa“ preko leđa privrede, uposlenika i svih građana FBiH - saopšteno je.


Deca prosjaci žrtve, a ne kriminalci - ecofeminizam\napr 18, 2016 deca, glas, identitet, prosjačenje, zaštitinik građana, žrtve\nU poslednje vreme sve je više dece koja prose na ulicama. Zbog toga je tema Međunarodnog dana dece koja žive i rade na ulici : identitet.\nTačan broj dece koja prosjače na ulicama ne može da se utvrdi. Evidencija dece prosjaka pokazuje da je među njima 69 odsto dečaka, a 31 odsto devojčica, polovina je starosti između 10 i 14 godina, a 45 odsto je starosti od jedne do 10 godina. Ranijih godina uglavnom su deca Roma terana na prosjačenje, ali u poslednje vreme sve je više mališana I drugih nacija. U rukama trgovaca ljudima, često u evropskim zemljama dečaci I devojčice bivaju primorani na prosjačenje I druga krivična dela. Situacija u Srbiji je ista. Svi mi prolazimo pored njih, a nekada bivamo I grubi prema njima, ne shavatajući da je baš možda to dete žrtva trgovine ljudima.\n„Deca koja žive i rade na ulici predstavljaju jednu od najranjivijih i višestruko diskriminisanih društvenih grupa. Ukoliko im društvo ne pomogne, takva deca često postaju lica bez formalnopravnog identiteta, čime im se uskraćuje pristup obrazovnom, zdravstvenom i sistemu socijalne zaštite, a kasnije tržištu rada, tako da ona za društvo kao i da ne postoje. Uz to, ova deca neretko su u situaciji da budu izložena i intervencijama policije, napadima od strane odraslih građana i vršnjaka, a čak i posle intervencije nadležnih veliki broj njih se, ukoliko ne dobije odgovarajuću podršku, vraća životu i radu na ulici. Ovakvo stanje kosi se sa osnovnim načelima ostvarivanja, zaštite i unapređenja ljudskih i dečjih prava“, navodi se u saopštenju Pokrajinskog ombudsmana.\nDeca prosjaci su često i žrtve trgovine ljudima. Fotografija: Kurir.rs\nPorajinski zaštitnik građana – ombudsman podseća na to da su deca koja žive i rade na ulici najmanje odgovorna za svoj položaj. To, međutim, ne znači da njihov glas ne treba da se čuje, niti da ona nemaju čime da doprinesu društvu u kojem žive. Istraživanje Pokrajinskog ombudsmana o dečjem prosjačenju sprovedeno 2011. godine pokazalo je da ova deca najčešće dolaze iz porodica u kojima ih roditelji zapostavljaju, zanemaruju, pa čak i zlostavljaju, a neretko su, zajedno sa roditeljima i vršnjacima, uključena i u rad organizovanih grupa koje svoj rad zasnivaju na njihovoj eksploataciji. Dobar primer nastojanja da se omogući ostvarivanje njihovih prava i promoviše njihova socijalna inkluzija predstavlja rad svratišta za decu koja žive i rade na ulici.


- Niko mi ne veruje da nismo napravili neke dogovore, nije na SPS i JS da o tome pričamo, ali spremni smo za nastavak saradnje. Kada će to biti, videćemo - rekao je Dačić za TV Pink.\n- To je kao da nekoga pitate da li biste voleli da pobedite u finalu Lige šampiona. Svi igramo da bismo pobedili, nisam pobornik onoga "važno je učestvovati". Ipak je bolje igrati u Ligi šampiona - rekao je Dačić.\nDodao je da se koalicija sa SNS bazira na zajedničkim ciljevima, a ne na računicama ko ima koliko ministarstava, preduzeća...\n- Na tu temu nismo pričali, nije napravljen dogovor, barem sa našom koalicijom, oko tih stvari - naveo je Dačić za TV Pink.\n"Teško vlasti da preživi pad"\nPrilika da se normalizuju odnosi Srbije i Crne Gore\nOn je kazao da je promena vlasti u Crnoj Gori prilika da se normalizuju odnosi Srbije i Crne Gore kao dve bratske države, dva bliska naroda. Kaže i da je opoziciji u Crnoj Gori, koja posle izbora ima većinu, potrebno da preživi dolazak na vlast.\n- Teško vlasti da preživi pad, ali i opoziciji da preživio dolazak na vlast, kada treba sa reči da se pređe na delo - rekao je Dačić.\nKomentarišući izjavu crnogorskog predsednika Mila Đuklanovića da neće podneti ostavku kao predsednik države, jer je osvojio većinu, Dačić je rekao da to nije sporno, ali da da je pitanje koliko bi sada osvojio glasova.\n- Voleo bih da se ova istorijska prilika ne propusti. To znači da bi trebalo spustiti loptu, da se ne barata sa stvarima oko kojih ne postoji saglasnost u pobedničkoj koaliciji, nego da se nađe zajedničko rešenje poštujući izborne rezultate - naveo je on.\nVažno je, navodi, da se što pre nađe " zajednički jezik" kako bi se što pre formirala vlada koja bi mogla da sprovede politiku koja bi bila drugačija od politike Mila Đukanovića.\nPodseća da je on, kada je došao na vlast, bio je sekretar predsedvništa CK Saveza komunista Crne Gore, da je tada zajedno Momirom Bulatovićem i Svetozarom Marovićem, srušo tadašnje crnogorsko rukovodstvo i rekao" dosta je više da neko plaši crnogorski narodnavodnom srpskom hegemobijom. Oni to rade da bi sačuvali vlast".\n- U pravu je bio. Kritikovao je tadašnju vlast i rekao da su crnogorci ponosni na srpsko poreklo i crnogorsku državnost. Apsolutno sam saglasan sa tim, ali kakav je put od tog njegovog stanovišta i danas. U cilju spašavanja te vlasti narušavani su odnosi Beograda i Crne Gore. Stalno se govori da Srbija ima nešto protiv državnosto Crne Gore - rekao je Dačić.\nEU je dozvolila autogol\nKazao je i da brine činjenica što Evropska unija ne gradi autoritet na sprovođenju onog što je potpisano Briselskim sporazumom, i navodi da Priština sada iznova postavlja uslove za realizaciju onog što je potpisano u Briselu, a gde je garant EU, da će Zajednica srpskih opština biti formirana kada Srbija prizna Kosovo.\nNavodi da je Priština uložila veliki napor da nađu zaštitnike u EU, ali i američkoj administraciji, te da su bili nezadovoljni što je 18 zemalja povuklo priznanje.\n"Komšić ima krizu identiteta"\nSrpski šef diplomatije reagovao je danas na izjavu hrvatskog člana Predsedništva BiH Željka Komšića, navodeći da Komšić "ne samo da ima krizu identiteta, jer kao četnički unuk na osnovu muslimanskih glasova zastupa Hrvate, već pati i od potrebe da obmanjuje javnost, optužujući ga da proklamuje srpsko-hrvatsko jedinstvo u borbi protiv BIH".\n- Gde i kada sam ja to, Komšiću, pozivao na borbu protiv BiH? I zašto bih, kad Srbija stalno poziva na očuvanje teritorijalnog integriteta BIH. Ali, BiH kao države ravnopravnih naroda i entiteta, a ne islamske džamahirije kako tvoj ajatolah Džaferović proklamuje u programu SDA - istakao je Dačić.\nOn je rekao da BiH ne preti opasnost od njega, "već od Komšićevog lažnog predstavljanja kao Hrvata po meri Bošnjaka", zbog čega je, kaže, i nastala kriza u odnosima sa Hrvatskom.\n- Zato i ne žele da te vide ni u Zagrebu, ni Hrvati u BIH. Možeš samo sa nekog minareta da bljuješ laži o tome kako Srbi i Hrvati ruše BiH - dodao je Dačić.\nOn je poručio da BiH nikad neće biti islamska država, pa makar i sa "lažnim hrvatskim kolovođom", već samo država ravnopravnih naroda, i Srba i Hrvata, a ne samo Bošnjaka.\nKomšić je ranije danas optužio šefa srpske diplomatije, pozivajući se na medijske navode, da proklamuje srpsko-hrvatsko jedinstvo "u borbi protiv BiH".\nDačić je proteklih dana u više navrata govorio o nedavnoj poseti srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika Zagrebu, koju je ocenio kao veoma dobru, a razgovore sa hrvatskim državnim vrhom "istorijskim", ali nije rekao da su oni na bilo koji način upereni protiv BiH, navodi Tanjug.


» Veliko interesovanje u Nišu za trening o pripremi EU programa\nZainteresovani predstavnici organizacija i institucija koje žele da konkurišu za neki od programa Evropske unije, imaju mogućnost da se o svim relevantnim pitanjima informišu na treninzima koji se organizuju u okviru projekta „Podrška učestvovanju u EU programima“. Na treningu koji je održan u Start up centru u Nišu, uz veliko interesovanje aktera iz različitih oblasti, predstavljeni su najznačajniji EU programi, uz detaljnije smernice kako doći od ideje do realizacije.\nU planu je da tokom februara i marta budu održana još dva modula treninga u Nišu. Pored toga, treninzi se održavaju u Beogradu i Novom Sadu.\n„Osnovni cilj našeg projekta je da podignemo kapacitete organizacija da se što više prijavljuju za EU programe, da dobijaju i implementiraju projekte. Napravili smo e-learning platformu, gde ćemo sve informacije koje smo pružili na ovim treninzima, sa primerima dobre prakse predstaviti široj javnosti i sve organizacije će moći da pristupe toj platformi“ kaže Mila Marinković, ekspert na projektu „Podrška učestvovanju u EU programima“\nKako dodaje, u drugoj polovini ove godine će biti organizovani novi info dani i treninzi za programe planirane za naredni projektni ciklus koji će krenuti 2021. godine.\nObuke koje se početkom ove godine organizuju namenjene su predstavnicima preduzeća, agencija za regionalni razvoj, poslovnih udruženja i organizacija, lokalnih samouprava, fakulteta, obrazovnih i naučnih institucija, nevladinih organizacija i svima drugima koji su zainteresovani da se prijave za učešće u EU projektima. Neki od EU programa koji su dostupni u Srbiji su HORIZON 2020, Creative Europe, Europe for Citizens, EaSI, REC, Third Health Programme, COSME, EU Civil Protection Mechanism, Erasmus+, Customs 2020, Fiscalis 2020.\nTokom prvog modula treninga u Nišu, između ostalog, učesnici su imali priliku da sa ekspertima razgovaraju o razvoju projektnih ideja, pripremi dokumentacije, plana rada, definisanju budžeta, izboru potencijalnih partnera, ali i da dobiju instrukcije za pronalaženje odgovarajućeg javnog poziva za podnošenje predloga projekata.\nJedan od eksperata koji je u Nišu održao prezentaciju, prof. dr Goran Stojanović ističe da su učesnici treninga imali mogućnost da sagledaju čitav put od generisanja ideje za projekat do načina pisanja predloga projekata, a zatim i saznaju šta je važno za evaluaciju projekta. Ova znanja će im, kako navodi, biti jako korisna kada krenu da pišu svoje predloge projekta i znaju sve neophodne korake.\n„Ovakvi treninzi mogu da podstaknu organizacije, da im daju zamajac da konkurišu i da se oprobaju u toj „evropskoj areni“ jer nema veće potvrde kvaliteta u bilo kojoj oblasti od te da budete uspešni u privlačenju evropskih fondova“ zaključuje prof. dr Goran Stojanović.\nProjekat „Podrška učestvovanju u EU programima“ finansira Evropska unija, a sprovodi Ministarstvo za evropske integracije Vlade Republike Srbije. Cilj projekta je da doprinese što uspešnijem učešću Srbije u evropskim programima i da se tako dodatno pripremi za pristupanje EU.\nViše informacija o projektu i narednim aktivnostima možete naći na na zvaničnoj web stranici.


Zaboravili smo da je demokratija krhka i da za nju uvek mora da se bori - CEPRIS\nYou are here: Home / Cepris u Medijima / Zaboravili smo da je demokratija krhka i da za nju uvek mora da se bori\nZaboravili smo da je demokratija krhka i da za nju uvek mora da se bori\n“Srbija je 2000. godine glasala za život u uređenom društvu, u kojem vladaju institucije, a ne pojedinci”, izjavio je analitičar Instituta za evropske politike Fondacije za otvoreno društvo Srđan Cvijić, uz konstataciju da su sada mnogi u Srbiji razočarani, ali da se nada da oni ne bi zamenili demokratiju za neki drugi oblik vladavine.\nFebruar 5, 2019 CEPRIS\nNormalan život je neostvariv van demokratije i niko je ne dovodi u pitanje, ali smo možda imali prevelika očekivanja i zaboravili da je demokratija krhka i da se za nju uvek treba boriti, rečeno je juče na Međunarodnoj konferenciji “Civilno društvo za odgovornu vlast”, koju je organizovao Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost (Crta).\n“Srbija je 2000. godine glasala za život u uređenom društvu, u kojem vladaju institucije, a ne pojedinci”, izjavio je analitičar Instituta za evropske politike Fondacije za otvoreno društvo Srđan Cvijić, uz konstataciju da su sada mnogi u Srbiji razočarani, ali da se nada da oni ne bi zamenili demokratiju za neki drugi oblik vladavine. Kazao je da je SNS obećala da će poštovati pravila igre uspostavljena 5. oktobra 2000. godine, ali da se to nije dogodilo, “već smo od 2012. svedoci urušavanja demokratije”. Politička analitičarka iz Velike Britanije Marika Djolai ocenila je da oni koji su doneli liberalnu demokratiju u Srbiju nisu pomenuli probleme zapadnog društva, među kojima su socijalne i ekonomske razlike. A direktor briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodnu saradnju i bezbednost Dušan Reljić istakao je da je za razvoj demokratije u zemljama na Zapadnom Balkanu neophodan privredni rast, ali da njega nema bez novca iz Evropske unije (EU). “Ono šta bi moglo da podstakne ljude da ostanu, to je pre svega privredni rast, bolja raspodela društvenog bogatstva, pravna država, ali bez novca toga nema”, rekao je Reljić.\nUkazujući da je republički parlament u potpunosti u rukama izvršne vlasti, Tara Tepavac iz istraživačkog tima “Crte” rekla je da je od “hrama demokratije”, kako je Skupština definisana Ustavom, ostala samo fasada. Ona je naglasila da je donošenje zakona po hitnoj proceduri postala ustaljena praksa i da je Vlada Srbije, sa 97 odsto usvojenih zakonskih predloga, preuzela ekskluzivno pravo na predlaganje propisa. Izveštaji o radu Narodne skupštine, nezavisnih institucija, medija, kao i amandmani na Ustav u oblasti pravosuđa, ukazuju na pad demokratije u Srbiji i proces nazadovanja, rečeno je na Konferenciji. Napominjući da u pisanju amndmana na Ustav u oblasti pravosuđa, “prvi put u istoriji Srbije” nisu učestvovali eksperti, zamenica predsednika UO Centra za pravosudna istraživanja – CEPRIS Vida Petrović Škero naglasila je kako se, zapravo, ne zna ko ih je pisao, osim da je to urađeno u Ministarstvu pravosuđa. Ona je rekla da javnost nije upoznata sa obrazloženjem predloženih amndmana, a da je predloženim rešenjima predviđena veća politizacija sudstva nego što je bila do sada.


Aleksandar Vučić i Jens Stoltenerg prilikom ranijih susreta\n"Mi potpuno poštujemo neutralnost Srbije, dok i dalje jačamo naše partnerstvo", istakla je portparolka Atlantskog saveza. Prema njenim rečima, upravo zato što želi da pomogne izgradnju stabilnog, bezbednog Zapadnog Balkana i Srbije.\n"Atlantski savez podržava napredak Srbije u reformama na njenom putu u Evropsku uniju. A istinskih izgleda za bolju budućnost na Zapadnom Balkanu ne može biti bez punog poštovanja ljudskih i prava svih zajednica", rekla je predstavnica za štampu NATO i ukazala da je "od ključne važnosti konstruktivan dijalog".\nLundžesku je navela da će zajednička vežba otklanjanja posledica prirodnih katastrofa, koju će u ponedeljak u Mladenovcu otvoriti Stoltenberg i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, biti najveća te vrste i prva takva u Srbiji.\nDodala je da je od priključenja Srbije programu NATO Partnerstvo za mir 2006. godine saradnja dve strane "prešla dug put". "Od tada je naša saradnja prešla dug put, sa Srbijom smo radili na reformi sektora bezbednosti, pomažući srpskim snagama da pruže doprinos međunarodnim mirovnim misijama i uništavanju tone viškova opasne municije", rekla je portparolka Alijanse.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg razgovaraće u ponedeljak, 8. oktobra u Beogradu o saradnji Srbije i te vojne alijanse.


CARINSKE POVLASTICE I UVOZ AUTOMOBILA U SRBIJU | Novine Toronto\nDiplomatsko-konzularna predstavništva izdaju potvrdu potrebnu (carinska potvrda) radi uvoza predmeta za domaćinstvo, osim motornih vozila, u Republiku Srbiju, bez plaćanja carine.\nNa potvrdu imaju pravo državljani Republike Srbije koji su proveli neprekidno na radu u inostranstvu najmanje dve godine. Lica koja su provela na radu u inostranstvu do deset godina oslobođena su plaćanja uvoznih dažbina na predmete domaćinstva ukupne vrednosti do 20.000 evra. Lica koja su provela na radu u inostranstvu, i mogu to da dokažu, preko deset godina oslobođena su plaćanja uvoznih dažbina na predmete domaćinstva bez ograničenja u ukupnoj vrednosti.\nCarinski zakon Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 95/2018 i 91/2019 - dr. zakon) propisuje da boravak u inostranstvu nije osnov za sticanje prava na bescarinski uvoz, već samo vreme provedeno na radu u inostranstvu. Potvrda se odnosi samo na uvoz predmeta za domaćinstvo u Republiku Srbiju i važi godinu dana od dana izdavanja.\nZa izdavanje carinske potvrde potrebno možete obratiti se Generalnom konzulatu Republike Srbije u Torontu. Navedena povlastica može se koristiti samo kada lice želi da se vrati trajno u Republiku Srbiju.\nDa biste ostvarili pravo na carinsku potvrdu, potrebno je da Generalnom konzulatu podnesete molbu, potvrdu poslodavca (ili poslodavaca) sa datumima početka i završetka rada kod navedenog poslodavca, dokaz da ste u istom periodu platili porez na prihod (income tadž). Ukoliko niste u mogućnosti da dobijete potvrdu poslodavca, možete priložiti izveštaj o zaposlenju (Record of Employment koji izdaje Service Canada). Pored toga neophodno je da imate važeći biometrijski pasoš Republike Srbije.\nDa biste iskoristili ovu povlasticu, sve selidbene stvari ne morate da preselite ođednom.\nPrema Carinskom zakonu roba koja je bila oslobođena od plaćanja uvoznih dažbina ne može se otuđiti, dati na korišćenje drugom licu ili drukčije upotrebiti, osim u svrhe za koje je bila oslobođena od plaćanja uvoznih dažbina u roku od tri godine od dana stavljanja u slobodan promet.\nNavedena povlastica važi za svaku osobu koja je najmanje dve godine neprekidno provela na radu u inostranstvu ukoliko se priloži valjana dokumentacija, uz napomenu da se ona ne odnosi na maloletna lica, odnosno punoletna lica koja u stranoj zemlji nisu bila u radnom odnosu. Na primer, ako je u pitanju bračni par, potrebno je da svako od supružnika priloži po dva primerka overenog spiska stvari, čija procenjena vrednost ne sme prelaziti 20.000 evra.\nPopisane stvari mogu da se prenesu i lično, ali se u tom slučaju, radi provere, privremeno smeštaju pod carinski nadžor do okončanja carinskog postupka.\nUVOZ UPOTREBLjAVANIH (POLOVNIH) AUTOMOBILA\nTraktori koji se koriste u poljoprivredi i šumarstvu smatraju se upotrebljavanim ukoliko je od prve registracije prošlo najmanje 6 meseci i ako imaju najmanje 50 radnih sati, a ako se radi o traktoru koji nije registrovan – ukoliko ima najmanje 100 radnih sati.\nDa biste u Republiku Srbiju uvezli polovni automobil, potrebno je da priložite svu dokumentaciju na osnovu koje će se na nesumnjiv način izvršiti pravilna identifikacija motornog vozila. To pre svega znači da treba da priložite saobraćajnu dozvolu (ukoliko nije u pitanju original, onda kopiju morate overiti kod notara i u Generalnom konzulatu Republike Srbije.\nKao dokaz o kupovini treba da podnesete original fakturu ili kupoprodajni ugovor (zavisno od načina kupovine). Ukoliko se kao dokaz o kupovini podnosi kupoprodajni ugovor na istom mora biti overa potpisa prodavca od strane nadležnog organa kod notara i u Generalnom konzulatu Republike Srbije.\nUkoliko je podneta originalna faktura kao dokaz o kupovini, carinarnica neće zahtevati njenu dodatnu overu od strane nadležnog organa.\nOno što svako treba još da znate je i to da, vozila u našu zemlju mogu ući sa redovnim ili privremenim registracionim oznakama.\nPrilikom prijave vozila na graničnom prelazu ne zahteva se podnošenje kompletne dokumentacije, jer je uvoznik dužan da je priloži uz JCI (jedinstvenu carinsku ispravu), prilikom podnošenja zahteva za sprovođenje određenog carinskog postupka.\nU saobraćajnoj knjižici (ili u overenoj kopiji iste) svakog automobila navedeno je da je (ukolio jeste) proizveden u skladu sa normom EURO 3. Takav podatak nalazi se i u sertifikatu koje izvoznici izdaju za automobile kupljene na inostranim licitacijama ili aukcijama, u svrhu njihovog trajnog izvoza iz zemlje.\nAutomobile koji zahvaljujući naknadnoj dogradnji ispunjavaju normu EURO 3nije moguće uvoziti. Možete uvesti samo automobil koji je proizveden u skladu sa normom EURO 3.\nSvoj automobil iz inostranstva možete privremeno da uvezete i koristite tokom boravka u Republici Srbiji, uz potpuno oslobođenje od plaćanja uvoznih dažbina i to samo na osnovu usmene deklaracije na graničnom prelazu. Za automobil nije potrebno da popunjavate Obrazac za privremeni uvoz/izvoz.\nPripremila: Ivana Stefanović\nGeneralni konzulat Repubike Srbije u Torontu


Deset plata preko 10.000 eura - CdM\nZarade iznad 10.000 neto, odnosno 14,9 hiljada bruto, primilo je deset zaposlenih. Djelatnosti u kojima su prijavljeni obračuni su razrada građevinskih projekata, izgradnja puteva i autoputeva, trgovina na malo motornim gorivima u specijalnim prodavnicama, trgovina na veliko čvrstim, tečnim i gasovitim gorivima, dva iz izgradnje stambenih i nestambenih zgrada, tri iz ostalog monetarnog posredovanja i ostale nepomenute finansijske usluge, osim osiguranja, precizirali si uz Poreske uprave.\nProsječna plata u junu iznosila je 510 euraa, a preko tog iznosa je primilo 32.950 zaposlenih, pokazuju podaci Poreske uprave na osnovu podnijetih prijava.\nPrema podacima kojima raspolaže PU na dan 27. avgust najveća bruto zarada isplaćena za poreski period jun 2018. godine iznosila je 21.770,28 eura što je neto 12.791,83 euraa, a isplaćena je zaposlenom u sektoru razrade građevinskih projekta. Navedeni iznos isplaćen je ovom licu samo u jednom mjesecu, pa se ne može zaključiti da se radi o redovnom mjesečnom primanju zaposlenog, već o otpremnini, bonusu ili nekom drugom obliku ličnog primanja, iako je isti unijet u IOPPD obrazac pod šifrom zarade, pa se kao takav i vodi u sistemu Poreske uprave naveli su iz PU.\nTagoviplate PU zarade\n10 Komentara na "Deset plata preko 10.000 eura"


Miloš Nenezić novi predsedavajući Socijalno-ekonomskog saveta | Bonitet\nMiloš Nenezić novi predsedavajući Socijalno-ekonomskog saveta\nFoto: Unija poslodavaca\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je na današnjoj redovnoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta (SES) za novog predsedavajućeg ovog tela izabran predsednik Unije poslodavaca i generalni direktor TRAYAL Korporacije A.D. Kruševac, Miloš Nenezić.\nMinistarka Darija Kisić Tepavčević iskazala je dosadašnjem predsedavajućem i predsedniku UGS Nezavisnost Zoranu Stojiljkoviću zahvalnost na zalaganju i posvećenosti, i poželela uspeh u daljem radu Milošu Neneziću, navodi se na sajtu Vlade Srbije.\nNa sednici je usvojen plan rada SES-a za 2022. godinu, a razgovarano je i o stanju kolektivnog pregovaranja i inicijativi za povećanje cenzusa za ostvarivanje prava za dečji dodatak.\nSednici su prisustvovali novoizabrani predsedavajući i predsednik Unije poslodavaca Miloš Nenezić, predsednik UGS Nezavisnost Zoran Stojiljković i potpredsednik Saveza samostalnih sindikata Goran Milić.\nPrethodni tekstGenerali nagrađuje: Osiguraj i odvezi\nSledeći tekstSAD odlučile da kupe Aljasku od Rusije (1867)


Za ulazak Srbije u EU glasalo bi 60 odsto građana - Nova Borba\nZa ulazak Srbije u EU glasalo bi 60 odsto građana\nBregzit će svakako uticati na promenu stavova gradana Srbije prema EU, ali poslednji raspoloživi podaci iz maja meseca govore da bi oko 60 odsto građana Srbije na eventualnom referendumu glasalo za pridruživanje EU.\nTo pokazuju istraživanja Ipsos stratedžik marketinga, rekao je direktor ove kompanije Marko Uljarević za "Danas".\nProtiv bi bila jedna trećina, rekao je Uljarević.\nOn smatra da kada se procenti koji se odnose na ukupnu populaciju preračunaju samo na one koji bi glasali na referendumu, majski podaci govore da bi 60 odsto od izašlih glasalo za pridruživanje, a 40 odsto bi glasalo protiv.\nKako navodi "Danas", svaki deseti birač DS, svaki treći glasač Dosta je bilo, ili svaki četvrti birač SNS - na eventualnom referendumu glasao bi protiv članstva u EU, ali isto tako svaki peti - šesti radikal, odnosno svaki sedmi birač Dveri je za pridruživanje Srbije Evropskoj uniji.\nRekordno veliki broj antievropski raspoloženih građana imali smo 2011. godine kada je sadašnji SNS bio u opoziciji. Sada, u odnosu na ukupnu populaciju, gde oko 51 odsto stanovništva podržava EU integracije, u SNS je njihovo učešće izraženije i prelazi preko 60 odsto.\nZa SNS birače, rekao je Uljarević, kao i za većinu birača ostalih stranaka, nije stav stranke o evropskim integracijama imao presudnu ulogu prilikom opredeljenja, te da je bilo presudno poverenje u lidera ili samu stranku da će ispuniti obećanja koja su dali u predizbornoj kampanji.\nUljarević kaže da je, posmatrano na dugi rok, jasan trend rasta evroskepticizma u Srbiji, te da sadašnji saziv Skupštine vernije oslikava situaciju u našoj zemlji, makar po pitanju evropskog puta Srbije.\n"S druge strane, činjenica da su antievropske stranke na aprilskim izborima osvojile više nego duplo manje glasova nego što ima građana koji se protive pridruženju EU, govori da EU integracije nisu bile ključni faktor zbog kog su se građani opredeljivali za koga će glasati, i da tim strankama osim antievropskog stava nedostaje još nešto da bi kapitalizovale većinu antievropski opredeljenih birača", kaže Uljarević.


Gradonačelniče!? Prvo najavili tužbu, a poslije poslali ponudu za nabavku računarske opreme (Foto/Dok.) | Infomedia Balkan\nHronika | 08.Sep.2021 - 09:44 h\nGradonačelniče!? Prvo najavili tužbu, a poslije poslali ponudu za nabavku računarske opreme (Foto/Dok.)\nNaime, kako je naš portal objavio, nedavno je gradska uprava najvećeg grada Srpske sprovela, blago rečeno, sumnjivu nabavku računarske opreme, a predstavnik firme „Media market“ d.o.o. iz Banjaluke (lanca trgovina koje se bave prodajom IT opreme) Goran Kos, održao je konferenciju za medije u hotelu Bosna u Banjaluci, na kojoj je detaljnije pojasnio na koji način se, kako je tvrdio, kriminalna javna nabavka sprovela. Suština Kosovog izlaganja ogledala se u tumačenju da je računarska oprema čak nekoliko puta preplaćena.\nIz grada su se tada branili da je strateško opredjeljenje gradske uprave bilo usmjereno na kupovinu kvalitetnije računarske opreme, te da su se morale uzeti u obzir tehničke specifikacija štampača. Iako je gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković odmah najavio tužbe, kako protiv Kosa, tako i protiv portala Infoveza, prema informacijama koje su nama dostupne, još nikakve tužbe nisu podnesene.\nMeđutim, ono što je naročito interesantno je činjenica da je Grad Banjaluka 30.8.2021. godine, umjesto tužbe, na adresu Media marketa poslao poziv za dostavljanje ponude u direktnoj nabavci u iznosu od 5.128,20 konvertibilnih maraka. U pozivu se navodi da se traže štampači, toneri i plastične kartice za sistem plaćanja kontrole putem SMS-a. Nabavku je potpisao Draško Kutić, šef odsjeka za javne nabavke grada.\nKako naš portal nezvanično saznaje iz izvora iz gradske uprave, ovo je trebalo da bude samo prvi u nizu direktnih sporazuma koje je trebalo da se sklope sa Media marketom. Razlog što se išlo sa direktnim sporazumom leži u činjenici da za njega nije potrebno raspisivanje javnog poziva, odnosno tendera, jer je tako predviđeno Zakonom o javnim nabavkama BiH.\nGoran Kos je za naš portal izjavio da ovo tumači kao pokušaj podmićivanja od strane banjalučke gradske uprave i gradonačelnika Draška Stanivukovića. Zauzvrat, kako kaže, on bi trebalo da ćuti na potencijalni kriminal koji se odvija u Banjaluci. Ipak, Kos je juče predao odgovor gradonačelniku i gradskoj upravi.\n„Poštovani, šaljemo samo šestocifrene ponude, isključivo unaprijed dogovorene“, napisao je Kos, jer, kako smatra, u Banjaluci se javne nabavke sprovode identično kao i na nivou Republike Srpske i čitave BiH – unaprijed dogovoreno.\n„Meni ničiji prljavi novac ne treba, ja nisam političar i nemam nikakav interes osim da ova zemlja funkcioniše po zakonu i da zakon važi isto za sve“, kategoričan je Kos.\nEkonomista Zoran Pavlović za Infovezu pojašnjava da je konkurencija u hardverskom dijelu IT branše toliko prisutna da se može lako ustanoviti gdje se duvaju cijene. Kod štampača i tonera se zna ko su trgovci i dovoljno je uzeti tri ponuđača i uporediti cijene.\n„Na raznim nivoima razni ljudi prave lične aranžmane, pa ostaje samo pitanje ko je tačno odgovoran, a to se može utvrditi. Ko god je uzeo pare, a može se reći da je neko u cijeloj priči to uradio, i ako ga neko poslije toga pokriva, to automatski znači da je novac podijeljen“, kazao je Pavlović i dodao da su to najgluplji mogući metodi rada i lda se na to jako užasava.\n„Kod nas više niko ne radi na pamet, nego rade na silu“, kratko poručuje Pavlović.\nPolitikolog Velizar Antić za naš portal ističe da čitava oblast tendera ima mnogo nedostataka i mogućnosti za manipulaciju.\n„Oni koji raspisuju tender veoma često koriste “rupe u zakonu” kako bi svojim prijateljima “pomogli” da upravo oni imaju najbolje uslove i budu izabrani za obavljanje određenog posla. Nameštanje tendera postoji na svim nivoima vlasti, od državne, entitetske pa do lokalnog nivoa. Upravo tako smo imali i aferu sa tenderom za računarsku opremu za potrebe gradske administracije u gradu Banjaluka. Prema navodima jedne od oštećenih firmi na ovom tenderu, postojala je velika manipulacija, kako prilikom raspisivanja samog tendera, tako i prilikom nabavke opreme. Na ove navode o zloupotrebama prilikom tendera, gradske vlasti su najavile tužbu protiv ove privatne firme“, objašnjava Antić.\nOn dodaje da se danas vidi da su gradske vlasti za novi tender slične sadržine (računarska oprema) samo mnogo manjeg novčanog iznosa, poslale poziv za ponudu upravo ovoj privatnoj firmi koja se žalila na prethodni tender i protiv koje su najavili tužbu.\n„Radi se o tome da ovakve stvari ne bi smele uopšte da se dešavaju da je ova oblast regulisana bolje. U tom slučaju niti bi imali situaciju da jedna firma dobije tender po mnogo većim cenama od onih koje bi ponudila neka druga firma, niti bi imali situaciju da samo pojedine firme imaju mogućnost da učestvuju na tenderu. U sistemu nameštenih tendera pored toga što imate i jednu ili više oštećenih firmi koje su učestvovale u tenderu, oštećeni su i građani jer se njihov novac preliva u privatne džepove onih koji su u povlašćenom položaju jer imaju “insajdera” u organima koji raspisuju tender“, zaključuje Antić.\nInače, portal Žurnal je već pisao da je do sada, od ukupno 157 ugovora, Stanivuković direktno razdijelio 76, što su građani platili 304.362 KM. One veće vrijednosti spakovao je u „pregovaranja“ – njih ukupno sedam vrijednih 1.019.415 KM.\nIako smo poslali upit Gradu Banjaluci u kojem smo tražili da nam pojasne navedene stvari, do trenutka objavljivanja ovog teksta od njih nismo dobili nikakav odgovor.


Energyobserver - NARODNO POZORIŠTE U BEOGRADU POSTALO ČLAN EVROPSKE POZORIŠNE KONVENCIJE\nNarodno pozorište učestvovalo je na pozorišnoj konferenciji koju je organizovala Evropska pozorišna konvencija od 10. do 12. juna 2020. godine u Gracu.\nКonferencija je održana onlajn, a tema je bila "Povezivanje razdvojenih – ponovno otvaranje evropskih pozorišta". Neka od pitanja kojima su se bavili učesnici panela, radionica i sastanaka su bila: Кakav svet možemo da očekujemo nakon krize uzrokovane koronavirusom? Кako pozorišta mogu da oblikuju najbolju moguću budućnost za svoje kuće i svoja društva?\nPosle izlaganja upravnice Ivane Vujić na generalnoj skupštini ETC-a kada je govorila o Narodnom pozorištu i budućim planovima, generalna skupština je izglasala prijem Narodnog pozorišta u članstvo u ovoj organizaciji.\nEvropska pozorišna konvencija osnovana je 1988. godine kao platforma za dijalog i interakciju stremeći ka novoj publici u današnjem evropskom društvu ističući raznolikost evropskih jezika i negujući međusobnu saradnju i umetničku razmenu širom Evrope i van nje.\nMrežu Evropske pozorišne konvencije čini više od 40 pozorišta iz preko 20 evropskih zemalja. Članstvo u ovoj organizaciji omogućava razne vrste umetničkih i organizacionih razmena.\nDokument o prijemu u članstvo Evropspske pozorišne konvencije potpisali su Ivana Vujić, upravnica Narodnog pozorišta i Serž Rangoni, predsednik Evropske teatarske konvencije.\nSaopštenje Narodnog pozorišta\n15.06.2020 · Saopštenje_Narodnog_pozorišta