Peščanik Kako se (ne) boriti protiv talasa evropskog antisemitizma - Haaretz - Peščanik\nKako se (ne) boriti protiv talasa evropskog antisemitizma\nPosted By Haaretz On 15/08/2014 @ 08:00 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nRat u Gazi prati talas antisemitskih incidenata, demonstracija i rasprava u Evropi, i to je istinski zabrinjavajuće. Akteri su različiti – od muslimana koji izvikuju antisemitske slogane, do desničara koji viču da Jevreje treba pobiti gasom.\nOva pojava nije ograničena samo na ulice – tome se priključila i inteligencija. Evo samo nekoliko primera: italijanski filozof i bivši političar Đani Vatimo u jednoj radio emisiji izjavio je da bi voleo da puca u cioniste i da bi Evropa trebalo da prikupi novac za pomoć Hamasu da nabavi još raketa; španski dramski pisac Antonio Gala napisao je da nije čudo što su Jevreji bili progonjeni toliko puta u svojoj istoriji.\nNema sumnje da evropske vlade u Nemačkoj, Francuskoj, Španiji, Italiji, Britaniji i drugim zemljama u kojima je došlo do antisemitskih incidenata, moraju brzo da reaguju. Ako se dozvoli širenje ove pojave bez oštre reakcije snaga bezbednosti i pravosuđa, evropski Jevreji će se uskoro naći u nezavidnom položaju. Već sada ima evropskih gradova u kojima Jevreji ne nose tradicionalnu kipu na ulici i traže od svojih prijatelja iz Izraela da ne govore glasno na hebrejskom, što je nedopustiva situacija.\nStvari su dovde očigledne: nijedna civilizovana osoba bilo koje nacionalnosti, vere ili rase ne bi mogla da misli drugačije.\nOd velike je važnosti razumeti da su evropski mejnstrim mediji u stvari reagovali na odgovarajući način. Svi važniji nemački i francuski dnevnici, časopisi, televizijske i radio stanice koje sam pratio, tretiraju antisemitske ispade s krajnjom ozbiljnošću, uz snažnu osudu. Vodeći intelektualci, kao što je poznati nemački sociolog Ulrih Bek, pišu opširne analize ovih događaja, a državna adminstracija se ponaša adekvatno: francuski premijer Manuel Vals je rekao da je napad na francuske Jevreje napad na Francusku, dok su mnogi nemački političari slično reagovali. Nemački zvaničnici s kojima sam razgovarao smatraju da nema dovoljno hapšenja, kao i da suđenja moraju biti brza i primerna, i izražavaju nadu da će ovaj duboko zabrinjavajući talas biti stavljen pod kontrolu.\nMeđutim, mene istinski brine druga vrsta pristupa tom antisemitskom talasu, koja bi mogla izazvati veliku štetu. Izraelski desničari već duže vreme tvrde da je svaka kritika izraelske politike, posebno okupacije, u stvari izraz antisemitizma. Premijer Benjamin Netanjahu je vodeći glas u jadikovanju da je kritika Izraela u stvari delegitimizacija samog postojanja države. Desničari koji pokušavaju da opravdaju svoje kolonijalne stavove o okupaciji Zapadne obale, zloupotrebiće talas antisemitskih ispada u Evropi da kažu “Lepo smo vam rekli!” i takav razvoj događaja će im poslužiti kao razlog da nastave svoju štetnu politiku. Ništa ne može biti gore, i ništa ne može biti štetnije za Izrael.\nPažljiviji pogled na evropske medije pokazuje da postoje mnogi glasovi, posebno u Nemačkoj i Francuskoj, čije medije redovno pratim, koji govore da je kritika izraelskih akcija u Gazi nesrazmerna i da su se kritičari zaista nepošteno okomili na Izrael. Štaviše, ogromna većina uglednih mejnstrim medija prenela je osudu antisemitskih sklonosti da se Jevreji kao grupa optuže za postupke izraelskih vlasti. Evropski mejnstrim je stvarno kritičan prema mnogim izraelskim postupcima ali oštro osuđuje antisemitizam i podržava pravo Izraela na samoodbranu, čak iako mnogi od njih misle da je odgovor Izraela na napade Hamasa neproporcionalan.\nSklonost izraelske desnice da nepošteno optužuje evropski mejnstrim za delegitimizaciju Izraela – a još više njihove insinuacije, a ponekad i otvorene optužbe da je ovaj mejnstrim antisemitski – zaista je za moralnu osudu i ima pogubne posledice po politički položaj Izraela. Izrael ima mnoge prijatelje u Evropi kojima je stalo do nas, a koji misle da je okupacija moralno neodrživa i pogubna za budućnost Izraela.\nIzrael opravdano ističe da se njegove akcije nesrazmerno pomno ispituju kada se uporede sa postupcima Rusije, Kine i još više, naravno, kada se uporede sa genocidnim akcijama u Siriji koje sprovodi Asadova vlada a od skora i varvarske horde Islamske države. Ali moramo se na svaki način uzdržati od otuđivanja izraelskih prijatelja i saveznika diskvalifikacijom njihove kritike izraelskih postupaka kao antisemitizma. Benet, Liberman i kompanija možda misle da je Evropa nevažna Izraelu, što je dokaz koliko im nedostaje državništva i razumevanja izraelskih dugoročnih egzistencijalnih i strateških potreba. Izrael će biti meta oštre kritike tokom narednih meseci, a naši prijatelji u Evropi će nam biti potrebni ništa manje od onih u Sjedinjenim Državama da nas odbrane od jednostranih napada i optužbi.\nCarlo Strenger, Haaretz, 12.08.2014.\nURL to article: https://pescanik.net/kako-se-ne-boriti-protiv-talasa-evropskog-antisemitizma/


Iz Soluna poručuju: Nema šanse da postavimo table „Severna Makedonija“ - 18.02.2019, Sputnik Srbija\nPrefekt Centralne Makedonije, grčke oblasti čiji je centar Solun, izjavio da na putevima u tom delu Grčke neće biti promenjene table na kojima piše Skoplje. 18.02.2019, Sputnik Srbija\nPrefekt Centralne Makedonije, grčke oblasti čiji je centar Solun, izjavio da na putevima u tom delu Grčke neće biti promenjene table na kojima piše Skoplje.\nU intervjuu za grčku televiziju „Skaj“ Apostolos Zizikostas, koji dolazi iz redova opozicione Nove demokratije, istakao je da neće koristiti ime Severna Makedonija, jer je za njega ta zemlja „bila i uvek će biti Skoplje“.\n„Nema šanse da se na saobraćajnicama koji su u našoj odgovornosti, odnosno u našoj oblasti, postavi tabla na kojoj će pisati ’Severna Makedonija‘. Da bude jasno, sve dok sam ja na čelu ove oblasti na tablama koje upućuju ka severnom susedu će pisati Skoplje“, kazao je Zizikostas.\nUpitan šta će uraditi ukoliko centralne vlasti budu vršile pritisak po ovom pitanju, on je rekao da je već pokazao da „ne podleže takvoj vrsti pritisaka“.


Predsednik Thaçi učestvovao je na Regionalnoj konferenciji o zaštiti i promovisanju ljudskih prava i prava nevećinskih zajednica - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednik Thaçi učestvovao je na Regionalnoj konferenciji o zaštiti i promovisanju ljudskih prava i prava nevećinskih zajednica\nPriština, 26. oktobar – Predsednik Republike Kosovo, Hashim Thaçi učestvovao je danas na Regionalnoj konferenciji o zaštiti i promovisanju ljudskih prava i prava nevećinskih zajednica, koju je organizovalo Savetodavno veće za zajednice, a koje funkcioniše u okviru Kancelarije predsednika.\nPredsednik Thaçi je čestitao na ovoj konferenciji i na promovisanju dijaloga o ljudskim pravima, sa posebnim akcentom na prava nevećinskih zajednica.\n„Kosovo je pravo mesto za ovakvu debatu pošto predstavlja dobar primer politika promovisanja i akomodacije većinskih zajednica. Drava, ali i celo kosovsko društvo je izgrađeno nad ustavnim sveobuhvatnim principima, principima jednakosti i slobode svakog pojedinca“, istakao je on.\nOn je dalje rekao da je Kosovo usvojilo adekvatne mere promovisanja potpune i efektivne jednakosti među pripadnicima zajednica na svim ivotnim, ekonomskim, društvenim, političkim i kulturološkim poljima.\n„Tačnije, to znači da smo se starali da nevećinske zajednice budu zastupljene u političkim institucijama u zemlji, kako bi im mogućnost da štite i promovišu njihova politička prava bila zagarantovana“, nastavio je predsednik Thaçi, dodajući dalje: „Uspostavili smo princip kvota za zaposlenje u javnim institucijama, kako bismo nevećinskim zajednicama obezbedili da učestvuju u radu javnih institucija. Uspostavili smo princip kvota na javnim univerzitetima, kako bi se pravo na visoko obrazovanje garantovalo svima“, dodao je on.\nPrvi čovek zemlje, dalje je rekao da se sam Ustav Kosova odnosi na najbitnije međunarodne dokumente koji garantuju ljudska prava i slobode.\nOn je dalje rekao da su sveobuhvatnost i učestvovanje jedni od principa koje promovišemo n Kosovu.\n„Ovakvu ulogu ima i Savetodavno veće za zajednice, kada predstavnici iz svih zajednica koje ive na Kosovu doprinose idejama i projektima u poboljšanju ivota njihove zajednice ili svih zajednica“, dodajući dalje: „Ovo je jedan od mehanizama koji smo izgradili kako bismo promovisali jednu od glavnih vrednosti koju smo kao društvo i kao drava izgradili – dijalog“.\nPredsednik zemlje je rekao da se na Kosovu ponosimo dijalogom koji smo izgradili, bilo među etničkim zajednicama, bilo među verskim zajednicama ili sa regionom.\n„Imamo i konferenciju INTER-FAITH koja okuplja verske i političke lidere, naučnike i medije iz celog sveta kako bi diskutovali o verskom suivotu“, istakao je predsednik Thaçi.\nOn je između ostalog govorio i o iniciranju osnivanja Komisije za istinu i pomirenje, kao mehanizma za promovisanje dijaloga među etničkim zajednicama, kako bi se poglavlje sukoba zaključilo i kako bi se izgradilo poglavlje mira i suivota.\n„Posvećeni smo dijalogu sa Srbijom, kako bismo normalizovali odnose, kako bismo izgradili dobre susedske odnose“, dodao je on.\nGovoreći o dobrim susedskim odnosima, predsednik Thaçi je rekao: „Promovišemo regionalnu saradnju kao vrednost regiona i kao mehanizma koji će ubrzati naše putovanje prema EU. I ova konferencija ovde je u slubi te regionalne saradnje, regionalnog dijaloga, u funkciji razmene ideja i dobrih iskustava za sastavljanje i sprovođenje afirmativnih politika“, ali prema njegovom mišljenju moemo puno da učinimo samo na regionalnom nivou, kako bismo poboljšali komunikaciju i saradnju među našim dravama.\nPredsednik Thaçi je pomenuo i nekoliko pitanja – slobodu kretanja građana i robe za drave regiona.\n„Na primer, građani Kosova ne mogu slobodno da putuju u Bosnu i Hercegovinu i obratno. Roba sa Kosova ne moe da se slobodno prevozi po dravama regiona. Kako bi se našlo rešenje za ova pitanja ne bi trebalo da nam je potrebno međunarodno posredovanje“, potvrdio je on.\nNa kraju predsednik Thaçi je rekao da bi bilo dobro da forumi poput ovog danas trae rešenja za rušenje zidova koje još uvek imamo među nama: „S toga vam elim plodnu, uspešnu, konkretnu diskusiju koja će doprineti poboljšanju ivota svih zajednica na Kosovu i u regionu“, istakao je predsednik Thaçi.


Air Serbia ukida let Niš-Budimpešta zbog slabog interesovanja\nNaslovna Ekonomija Air Serbia ukida let Niš-Budimpešta zbog slabog interesovanja\nAir Serbia saopštila je da će na osnovu odluke Vlade ukinuti liniju Niš-Budimpešta posle 27. oktobra.\n„Odluka je posledica slabog interesovanja građana juga Srbije za putovanje u glavni grad Mađarske, ali i želje da pomenuta linija ne naruši dobre rezultate preostalih linija od javnog značaja iz Niša“, navodi se u saopštenju Air Serbia.\nOvaj nacionalni avio-prevoznik navodi da je posle konsultacija sa predstavnicima lokalne samouprave i nadležnim državnim institucijama započela da preduzima radnje kako bi prekinula sve aktivnosti na toj liniji.\n„Svim putnicima koji su kupili karte za letove između Niša i Budimpešte posle 27. oktobra godine biće vraćen novac“, piše u saopštenju.\nlet Niš Budimpešta\nPrethodni tekstSrpski i ruski đaci se družili preko Skajpa: Istorija, pozdravi, srca i poljupci\nSledeći tekstSlikar i beračica grožđa: Film o Savi Šumanoviću u Nišu


Austrijski kancelar Sebastijan Kurc istakao je da zvaničan Beč insistira da pravila Svetske trgovinske organizacije (STO) moraju važiti za sve bez razlike, podsećajući da je Kina najveća privreda sveta, a ne više zemlja u razvoju.\nKina je 89 odsto poslova duž nekadašnjeg "Puta svile", odnosno "Pojas i put", dala kineskim preduzećima, što zabrinjava i Austriju.\nAustrija je jedna od malobrojnih država učesnica Foruma zastupljenih na nivou predsednika ili premijera koja nije potpisala niti jedan memorandum o razumevanju u vezi sa ovim projektom, podseća "Standard", dodajući da je i pored toga Beč obuhvaćen velikim geopolitičkim projektom kojim kineski predsednik Si Đinping pokušava da proširi moć svoje zemlje globalno\nList ukazuje da inicijativa ima za cilj da dovede do pravog geopolitičkog preokreta.\n"Ovom inicijativom treba da se potvrdi rastuće kinesko prisustvo i ekonomska snaga, te istovremeno svet okrene od svoge cetralističke orijentacije usmerene na SAD i Evropu", kaže Tim Bakli, šef Instituta za energetsku ekonomiju i finansijske analize.\nSlično je i sa EU čija je Evropska komisija izradila dokument u kojem je okarakterisala Kinu kao "sistemskog protivnika", iako je 13 država članice potpisalo Memorandum o saradnji u inicijativi "Pojas i put".\nList takođe navodi da brojne države sve tešnje već i sarađuju s Kinom, a dodaje da kruže i glasine da bi Austrija na Forumu mogla potpisati sporazum o saradnji u Pekingu, što, kako ističe dnevnik, nije slučaj.\nKancelar Sebastijan Kurc potpisaće, najavljuje "Standard", samo zajedničku izjavu samita, koji je bio dokument oko kojeg je bilo teškoće da se usvoji.\nList navodi da kineski domaćini nisu želeli da u njemu stoji bilo šta o ljudskim pravima, vladavini prava, transparentnosti i istovetnim pravilima na tržištu duž "Puta svile".\n"Standard" ukazuje da Kinezi dobijaju velike infrastrukturne projekte koje daju svojim kompanijama, iako su oni većim delom, kao što je slučaj za most Pelješac u Hrvatskoj, finansirani od EU.\nZa sada, kako podvlači dnevnik, austrijska privreda se ne potiskuje u velikom stilu sa Balkana, ali zvaničan Beč sa velikom pažnjom prati kineske aktivnosti u tom regionu.\nMinistarka pravde razgovarala sa kineskim kolegom


U Lisabonu meč odluke za plasman fudbalera Srbije na SP – Krstarica\nU Lisabonu meč odluke za plasman fudbalera Srbije na SP\nTanjug 14. novembra 2021. 06:34\nLISABON – Fudbalska reprezentacija Srbije večeras u Lisabonu, od 20.45 sati, protiv domaćina Portugala igra odlučujuću utakmicu za plasman na Svetsko prvenstvo i samo pobeda ih direktno vodi u Katar.\n„Neće doći 50.000 ljudi da gleda ekipu spremnu da kalkuliše i traži samo bod. Portugal nije takav tim, nije to ni Srbija. U Lisabonu se sastaju jedine dve neporažene ekipe u neobično brzim i mini kvalifikacijama. Došlo je vreme da vidimo ko je bolji“, rekao je Stojković na konferenciji za medije u Lisabonu.\n„Možete da očekujete sve, ali u jedno sam ubeđen, gledaćete dobru Srbiju, spremnu da se upusti u žestoku borbu sa sjajnim Portugalom“, kazao je on.\n„Od početka kvalifikacija krenuli smo sa jednim stilom, nema razloga da menjamo formaciju u poslednjoj utakmici. Respektujemo sebe, gajimo atraktivan i napadaeki fudbal. Naša ideja nije da se adaptiramo Portugalu, već kroz dobru igru da dođemo do nama potrebnom rezultata“, porueio je Piksi.\nSastanak Udovičića i francuskog ambasadora Košara\nSastanak Vanje Udovičića i francuskog ambasadora Pjera…\nFudbaler Partizana Danilo Pantić: „Gol za…


Tragedija prvog američkog top modela: Svi je obožavali, umrla u 26. godini, na sahranu joj niko nije došao! (FOTO)\n"Znam da je Bog imao velike planove za mene, ali mislim da nisu predodređeni za ovaj život"\nVip priča 25.03.2018. - 17:57h Autor: dnevno.rs\nFoto: Printscreen Youtube / Beccamayable\nKakva je bila Đija? Prvi pravi američki top model, prelepa, buntovna, slavna, do srži drugačija, beskrajno talentovana, ali nadasve usamljena i nesrećna, jer mada je imala sve što je oduvek želela, ljubav i sreća stalno su joj izmicali iz ruku. Sva tragedija lika slavne manekenka najbolje se vidi u njenim rečima: "Znam da je Bog imao velike planove za mene, ali mislim da nisu predodređeni za ovaj život".\nHirovita diva stala pred oltar 8 puta: Volela je dijamante, uvek slušala svoje srce, ostala misteriozna i nakon smrti! (FOTO)\nUpravo u to vreme, skrhana i slomljenog srca Đija saznaje da je njena zaštitnica, poslodavka i "druga majka" Vilhemina, umrla od raka pluća. Izgubljena, bez prave osobe da je podrži i usmeri, ona još više tone u narkomaniju, polako postajući potpuno zavisna od heroina. To je košta karijere - počinje da bude neprofesionalna i konfliktna, gubi kompas, kasni na snimanja, i mada je okolina znala da koristi četiri kesice heroina dnevno, što je smrtonosna količina, niko joj nije priskočio u pomoć.\nfoto: You Tube / Printscreen / Mel B.\nElen de Dženeres iskreno o najtežim trenucima u životu: Spavala sam na krevetu punom buva, nisam imala ništa! (FOTO)\nIzdala je svoju zemlju ali ne i srce: Nosila je muška odela, a volela žene! (FOTO)\nĐija KarangiŽivotna pričaTop modelSmrtHolivudAmerički top modelŽivot


Ekonomija Archives - Page 234 of 275 - Studio B\nRad na crno veliko opterećenje za građevinarstvo\n2016/08/08 2 years, 6 months ago Detaljno...\nRad na crno predstavlja veliko opterećenje za građevinarstvo, protiv toga se bori i Inspekcija rada koja je do 31. jula ove godine, u izvršenih 32.695 nadzora, pronašla je 10.174 radnika u radu na crno i od tog broja, zaposleno je 8.740 radnika, izjavio ministar za rad Aleksandar Vulin.\nDinar stabilan, kurs 123,2790\nDinar je danas ostao na približno istom nivou prema evru i zvanični srednji kurs iznosi 123,2790 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nUskoro zakon o socijalnom preduzetništvu\n2016/08/07 2 years, 6 months ago Detaljno...\nUskoro biće donet zakon o socijalnom preduzetništvu, koji predstavlja šansu da do posla dođu društvene grupe koje se teže zapošljavaju.\nIzvoz u Nemačku povećan za 26 odsto\n2016/08/06 2 years, 6 months ago Detaljno...\nIzvoz Srbije u Nemačku je u prvih šest meseci povećan za 26 odsto, u odnosu na isti period prošle godine i dostigao je 877 miliona evra, rekao je ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\n2016/08/05 2 years, 6 months ago Detaljno...\nOsvajači zlatnih medalja na predstojećim Olimpijskim Igrama u Riju dobijaju na poklon FIAT 500L.\nTEVA završila akviziciju ACTAVIS GENERICS-A\n2016/08/04 2 years, 6 months ago Detaljno...\nStrateškom akvizicijom spajaju se dve vodeće generičke kompanije. Rezultat je snažnija i konkurentnija Teva,\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture raspisalo je javnu nabavku za radove na rekonstrukciji fabrike vode "Petar Antonijević" u Užicu, čijom izgradnjom će se obezbediti sigurno snabdevanje vodom za 70.000 građana tog grada.\nRast BDP i nova radna mesta ključne tačke ekspozea\nKljučne tačke, odnosno ciljevi iz ekspozea mandatara Aleksandra Vučića, koji će se iduće sedmice naći pred poslanicima Skupštine Srbije, jesu rast BDP i nova radna mesta, piše danas Blic.\nUbrzana realizacija ruskog kredita,smene zbog kašnjenja\n2016/08/03 2 years, 6 months ago Detaljno...


Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan potpisao je 27. decembra ugovore sa predstavnicima reciklažne industrije, na osnovu čega će ovom sektoru do kraja godine biti isplaćena podsticajna sredstva. Time je ispunjena najava ministra Trivana data na sastanku sa reciklerima održanom početkom ovog meseca da će im biti isplaćena zaostala sredstva, i time podržana stabilnost njihovog poslovanja.\nNa sastanku sa predstavnicima reciklažne industrije ministar Trivan je istakao da su oni značajan partner u naporima da se u Srbiji razvije cirkularna ekonomija, odnosno da se održivim upravljanjem otpadom ojača zelena ekonomija i ukupan privredni rast zemlje. „Želim da mi pomognete da očistimo Srbiju. U tim poslovima za nas je izuzetno značajan vaš rad, i zato vam stojimo na raspolaganju, da nam ukažete na problem sa kojima se susrećete i da pomognemo u njihovom rešavanju“ rekao je ministar, i dodao da je Ministarstvo izrazilo punu spremnost za saradnju sa reciklerima, ali da zauzvrat očekuje jednaku korektnost i otvorenost. „Samo dvosmerna ulica je dobra ulica“, istakao je.\nNa osnovu naknadne isplate zaostalih podsticajnih sredstava, odnosno Javnog konkursa za dodelu podsticajnih sredstava za 2015. godinu, reciklerima će biti isplaćeno više od 450 miliona dinara. Dodela podsticajnih sredstava od vitalnog je značaja za zaštitu životne sredine jer podstiče pravilno zbrinjavanje posebnih tokova otpada, ali ujedno doprinosi stabilnijem poslovanju i očuvanju radnih mesta u reciklažnoj industriji.\n„Ministarstvo za zaštitu životne sredine nastaviće sa unapređivanjem saradnje i podsticanjem rada preduzeća u reciklažnoj industriji, kako bi uspostavili sistem održivog upravljanja posebnim tokovima otpada“, zaključio je ministar Goran Trivan u susretu sa reciklerima.\nRezolucija UN poziva na smanjenje zagađenja plastikom


V. B. 28. februara 2020. 05:02\nVeb je jedna od najuglednijih futurologa današnjice i osim što predaje strateško predviđanje na univerzitetu, osnivač je i instituta čiji su klijenti neke od najvećih kompanija, prenosi slovenačko „Delo“.\n„Često se pominje da ćemo do 2030. svi živeti u gradovima i koristiti leteće automobile, ali mislim da je to besmislica. Šta je poenta letećih automobila? Da se izbegne gužva u saobraćaju i da se preveze od tačke A do tačke B. To se može postići i autonomnim prevozom, vozilima bez vozača, a to je trend budućnosti koji je na pragu“, kaže Veb.\nKada su u pitanju mobilni telefoni, jedan od modela koji Veb navodi predviđa da bi oni mogli da nestanu.\n„I to ne bi bilo prvi put kada je moderna tehnologija u pitanju. Setimo se da smo pre dvadesetak godina imali ekspanziju digitalnih kamera i pojavu prenosnih računara. Ko bi tada rekao da ćemo samo 10 godina posle toga imati oba ta aparata u jednom – mobilnom telefonu. Danas kod mobilnih telefona više nema velikih inovacija, a i prodaja opada“, kaže Veb.\n„Danas raste prodaja bežičnih blutut slušalica preko kojih se lako upravlja mobilnim. Sve je više naprava kojima može da se upravlja glasovnim komandama. Mislim da uskoro više nećemo imati jedan aparat sa jednim ekranom, kao što je mobilni telefon, već seriju aparata koji se povezuju sa mobilnim“, tvrdi Veb.\nPrema njenim procenama, moguće je da će se u narednih 10 godina tehnološki uređaji povezati sa „pametnim“ naočarima ili narukvicom i kaže da će leto 2020. biti „početak doba pametnih naočara“.


Back TURIZAM ZDRAVSTVENI TURIZAM Hrana kao lek - tema nastupa Merkura na prvom Wellness&Spa festivalu\nutorak, 13 oktobar 2015 15:04\nBila je to moderna prezentacija Merkura, kao savremene zdravstvene ustanove koja je uspela da spoji tradiciju lečenja prirodnim faktorom sa najmodernijom dijagnostikom, kvalitetnom opremom, obučenim kadrovima i atraktivnim programima. Prezentacija je bila obogaćena vizuelnim i muzičkim efektima, uz demonstraciju wellness usluga i degustaciju proizvoda Merkurove kuhinje koji se baziraju na organskim namirnicama. Merkurova ideja o wellnessu bazira se na prirodnom faktoru u kombinaciji sa vrhunskom medicinom. Wellness se u Merkuru tretira kao značajan faktor zdravlja i bitan motivacioni faktor kada je lečenje u pitanju.Wellness & Spa Fest je jedinstvena, proaktivna, uzbudljiva manifestacija sa mnoštvom različitih simultanih aktivnosti, jednom od najzanimljivijih po svom konceptu, sadržaju, učesnicima, porukama i efektima, događaju koji inspiriše na pozitivne promene u odnosu prema zdravlju, životnim stavovima, životu u celini, održana pod sloganom “Samo opušteno…”.\nKada je u Merkuru 2005. godine otvoren Wellness centar „Fons Romanus“, započeta je revolucija u konceptu banjskog lečenja, obzirom da je to bio prvi Wellness centar u banjama Srbije. Gosti Merkura su tada dobili kompletnu zdravstvenu uslugu - vrhunsku medicinu i kvalitetnu relaksaciju.\nDeset godina kasnije Merkur je otvaranjem Spa centra „Rimski Izvor“ ponudio uslugu po kojoj će se u budućnosti prepoznavati i Vrnjačka Banja i Srbija. „Rimski izvor“ u svom sastavu ima pet savremenih centara: Wellness centar, Centar za masaže, Centar medicinske estetike, Peloid centar i Balneo centar. Gostima Merkura je omogućeno da na jednom mestu uživaju u blagodetima mineralne vode, mineralnog lekovitog blata, estetskoj medicini, antiaging programima, širokoj lepezi masaža, tretmanima lica i tela, i wellness uslugama kao što su sauna park, knajpov potok, vrnjačka plaža, slana pećina, tepidarijumi, lakonijumi, hladnim sadržajima i brojnim vodenim atrakcijama.


Protiv anti-radnih i anti-narodnih mera koje su nametnute da bi usmerili teret kapitalističke krize na leđa radnika.\nGodinu dana nakon prvog slučaja COVID-19 u Evropi, radnička klasa i narodni slojevi i dalje trpe razarajuće ishode kapitalističke krize i pandemije.\nU poređenju sa prošlom godinom, svako može s lakoćom da kaže da su se uslovi života radničke klase poprilično pogoršali i to sve zahvaljujući eskalaciji ofanzive kapitala i antinarodnoj politici koju sprovode buržoaske vlade. Kapitalizam nije mogao da spreči novu krizu akumulacije kapitala i – kao i u pređašnjim krizama – kapitalisti teže da sav teret prebace na leđa radnika.\nTrenutna ekonomska kriza nije izazvana zbog zdravstvene krize kojoj svedočimo. Dolazak COVID-19 je bio samo katalizator krize čiji su preduslovi odavno bili stvoreni unutar kapitalističkog sistema, kao što pokazuje usporavanje ekonomija u 2019. godini. Decenije privatizacija i sasecanja budžeta u javnom zdravstvenom sistemu, odnosno kontinuitet politika koje su usmerene protiv radničke klase i radnih ljudi, nadalje su takođe izoštrili problem. Buržoaske vlade su izabrale da povećaju profite velikih kompanija na uštrb života i zdravlja radnika.\nOvakva tragikomična situacija od već nekoliko nedelja koja je u vezi sa kupovinom vakcina od različitih multinacionalnih kompanija je samo dokaz jedne antinarodne politike raznih vlada i Evropske unije, koja postoji kao višenacionalna unija kapitala koja služi interesima višenacionalnih farmaceutskih kompanija, naravno na uštrb interesa većine koju čini radnička klasa.\nKao što je ova kriza samu sebe manifestovala tokom cele pandemije, razne kapitalističke države su još jednom prebacile teret na leđa radničke klase. Buržoaske vlade, uprkos njihovim liberalnim ili socijaldemokratskim pristupima i organizaciji, pribegavaju zaključavanjima zbog virusa koji povećava infekciju, hospitalizaciju i širenje zaraze, zarad još jednog pokušaja da se “sačuva ekonomija”. Velike biznis grupe poprimaju finansijsku podršku i podsticaje od strane raznih administracija. Sa druge strane, produbljuju radni model “fleksibilna sigurnost” i posao koji je u potražnji, zajedno sa sasecanjima u domenu radnih uslova i prava i generalizacijom novih radnih modaliteta.\nU kontekstu u kojem se životni uslovi pogoršavaju, radnička borbena mobilizacija, uprkos poštovanju svih zdravstvenih mera, dobila je odgovor u vidu zabranjivanja štrajkova i korišćenja jake represije protiv demonstracija, aktova i protesta i to sve na osnovu “zdravstvenih razloga”. Nasuprot tome, mi vidimo da u nekim zemljama Evrope ne postoje nikakva ograničenja kod aktivnosti koje su organizovani od strane poslodavaca i da čak ta delovanja nailaze na odobravanje i pravdanje. Nadalje, kriminalizacija slobodnog vremena i bilo kakve vrste aktivnosti na koju se gleda kao “bespotrebnu”, pogotovo za mlade, je dobar način da se pokrije tužna realnost: većina infekcija se dogodila u radnoj sferi i izazvana je nedostatkom sigurnosnih uslova na radnim mestima kao što su ti uslovi nespojivi sa profitom kapitalista.\nKomunističke i radničke partije Inicijative, protiv novih potvrda anti-radničkih i anti-narodnih mera evropskih vlada, pozivaju radničku klasu i narodne slojeve da se organizuju i da se bore u svom susedstvu, na svakom radnom mestu, u svakoj školi, kako radnici ne bi patili zbog krize. Ova kriza nije kriza koja je izazvana od strane radničke klase. Ovo je kriza kapitalizma. Ovo je kriza sistema koji nije u stanju da ide u korak sa zahtevima većine ljudi, i kriza onih čiji su interesi u potpunoj suprotnosti sa radničkim. Mi pozivamo radničku klasu da se mobiliše povodom zahtevanih zaštitnih mera zarad njihovog sopstvenog zdravlja i prava, da bi ušli u koštac sa dozom odlučnosti, da bismo prevazišli i pobedili zastareo sistem i stvorili novi, u kojem će ekonomija pratiti ljudske potrebe, u kojem će naučna i tehnološka napredovanja da se primene da bi se osigurala sveobuhvatna dobrobit radnika – socijalizam – komunizam.\nInicijativa evropskih komunističkih i radničkih partija


Uslovi korišćenja i politika privatnosti « Aktivni građani protiv korupcije\nNakon što nam dostavite prijavu korupcije, moderacija sajta će razmotriti objavljivanje sadržaja prijave. Vaše ime i email adresa neće biti javno objavljeni. Sadržaj koji nije u neposrednoj vezi sa temom korupcije neće biti uzet u razmatranje za objavljivanje. Moderacija zadržava pravo da od vas zatraži dopunu informacija u vezi sa sadržajem prijave. Moderacija će pre objavljivanja sadržaja prijave izostaviti eventualne navode o ličnim imenima.\nOrganizacija Partneri za demokratske promene (Partneri Srbija) poštuje privatnost svakog posetioca našeg veb sajta. S obzirom na to da prikupljamo različite vrste informacija o korisnicima želimo da razumete uslove pod kojima obrađujemo Vaše podatke. Ova politika privatnosti punovažna je u okviru celog internet sajta www.partners-serbia.org, i ne odnosi se na druge veb sajtove kojima se može pristupiti putem linkova naznačenih na našem sajtu. Ti sajtovi imaju sopstvene politike privatnosti na koje ne možemo da utičemo.\nSadržaji ovog sajta uglavnom su dostupni bez registracije. Prikupljamo samo one podatke koji su neophodni za svrhu za koju se prikupljaju. Za potrebe prijave korupcije možemo od vas zatražiti da navedete svoju elektronsku mejl adresu za potrebe premoderacije i eventualne dopune sadržaja vaše prijave. Prilikom dostavljanja prijave niste u obavezi da dostavite ime i prezime, jer imamo razumevanje ukoliko želite korupciju da prijavite anonimno.\nPartneri Srbija neće ustupati Vaše lične podatke spoljnim saradnicima bez Vašeg pristanka. Vaši podaci biće anonimizirani za potrebe izveštavanja prema donatorima.\nUkoliko smatrate da organizacija Partneri za demokratske promene Srbija vrši nedozvoljenu obradu podataka o ličnosti na ovom sajtu, imate pravo da se obratite Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti


Klovn, ulični pevač, uzgajivač svilene bube, DJ, hostesa, našli su se u šifrarniku novih zanimanja - Nova ekonomija\nKlovn, ulični pevač, uzgajivač svilen...\nKlovn, ulični pevač, uzgajivač svilene bube, DJ, hostesa, našli su se u šifrarniku novih zanimanja\nI klovnovi imaju svoju šifru FOTO: Pexels\nOd 1. januara u Srbiji je na snazi šifrarnik zanimanja, a među novim poslovima našlo se i programiranje kompjuterskih igara, koje do sada zvanično nije postojalo.\nNovim šifrarnikom prepoznati su i kućepazitelj, baštovan, sobarica, čuvar plaže, bebisiterka, kućna pomoćnica, ulični pevač, step igrač, stend-ap komičar, mađioničar, žongler, klovn, akrobata, folklorni igrač i disk-džokej, piše list Dnevnik, a prenosi portal Morava info.\nSvoju šifru imaju i krotitelj konja, frizer za pse, krovopokrivač, pomoćnik kamenoresca, radnik na kremiranju, batler, somelijer, lovac, uzgajivač svilene bube, hostesa, bioenergetičar, internet prodavac, perač sudova, sveštenik, rabin, teolog, postavljač plakata, ulični distributer letaka, nosač prtljaga, i druga zanimanja.\nImajući u vidu da je nova klasifikacija zanimanja u primeni od 1. januara, od izuzetne je važnosti da se svi korisnici, u prvom redu poslodavci i organizacije obaveznog socijalnog osiguranja, ali i drugi subjekti u čijoj je nadležnosti vođenje evidencije u oblasti rada, praćenje i analiziranje rada i tržišta radne snage, kao i planiranje i razvoj ljudskih resursa, upoznaju sa novim konceptom i sadržajem novih šifrarnika da bi ih nesmetano koristili. Pripremljeni su priručnici za primenu šifrarnika i formiran je portal na internet strani Ministarstva rada, odnosno Nacionalne službe za zapošljavanje, u cilju lakše primene novih šifrarnika, postavljanja elektronskih šifrarnika radi lakšeg pretraživanja i da bi korisnici mogli dobiti odgovore na sva relevantna pitanja\nPrivredna komora Srbije će narednih dana realizovati nekoliko informativnih sesija u više gradova Srbije kako bi se svi upoznali sa novim šifrarnikom za šifriranje podataka u evidencijama u oblasti rada.\nDo usvajanja šifarnika u Srbiji je bila u upotrebi lista zanimanja iz 1990. godine, koja je u najvećem delu prevaziđena zbog dinamičnih promena na tržištu rada koje su uslovile nastanak novih zanimanja i nestanak starih. Stara klasifikacija objedinjavala je nekadašnje stručne spreme i zanimanje u jedno, a sada je to razdvojeno jer se radi o dva različita obeležja radno aktivnog stanovništva.\nOsim šifarnika zanimanja koji je pripremilo Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja pripremilo je Šifarnik nivoa kvalifikacija umesto dosadašnjeg Šifarnika stepena stručne spreme, jer je donošenjem Zakona o Nacionalnom okviru kvalifikacija Srbije utvrđen novi sistem za uređivanje nivoa i vrsta kvalifikacija.


Napredak zamenio rang sa kragujevačkim Radničkim – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Poslednje ažuriranje 31.08.2017.\nU sezoni 2017-2018 košarkaši Napretka takmičiće se u Drugoj ligi Srbije nakon što su zamenili rang sa KK Radnički iz Kragujevca.\nUpravni odbor Košarkaškog saveza Srbije odobrio je zamenu koju su klubovi dogovorili.\nKruševljani su bili prinuđeni na ovaj korak, jer im je račun u blokadi za iznos veći od 7 miliona dinara.\nPostavlja se pitanje sa kojim igračkim kadrom će Napredak ući u takmičenje Druge lige Srbije jer je većina igrača u toku leta napustila klub.\nJovan Marinković-Đorđević je otišao u Slovačku, dok bi plejmejker Dimitrije Raičević trebalo da potpiše ugovor sa pančevačkim Tamišom.


SA4EU > Upravljanje projektnim ciklusom u projektima finansiranim od strane EU\nJačanje kapaciteta uprave\nza pristupanje Srbije Evropskoj uniji\nUpravljanje projektnim ciklusom u projektima finansiranim od strane EU\nUpravljanje projektnim ciklusom (Project Cycle Management - PCM) je jedinstvena metodologija planiranja i sprovođenja projekata koji se finansiraju iz različitih fondova Evropske unije, pri čemu se sledi logika celog projektnog ciklusa (od razvoja projektne ideje do evaluacije završenog projekta i početka novog programskog ciklusa). PCM objedinjuje niz upravljačkih instrumenata koji su potrebni za efikasno sprovođenje projekata iz svih društveno-ekonomskih oblasti.\nPri upravljanju projektnim ciklusom upotrebljava se standardna PCM terminologija, čime je olakšano razumevanje uticaja projekta na one društvene grupe koje su njegovi direktnii ili indirektni korisnici (beneficiary).\nProjektni ciklus sastoji se od nekoliko faza: programiranja, identifikacije, formulacije i ocenjivanja projektnih predloga, izrade projekta, a u završnoj fazi evaluaciji ili ocenjivanja završenog projekta. Nakon što su projekti iz završenog projektnog ciklusa evaluirani, stečena iskustva se primenjuju u novom ciklusu programiranja.\nObrazovni program „Upravljanje projektnim ciklusom u projektima finansiranim od strane EU“ izvodiće se u dva navrata, za ukupno 60 polaznika. Obuka za prvu grupu polaznika izvodiće se u januaru 2012. godine. Druga grupa polaznika će učestvovati na aktivnostima unutar projekta u februaru 2012. godine.\nPolitika EU u oblasti životne sredine\nPolitika EU u oblasti zapošljavanja\nSA4EU (2008 - 2010)


Vijeće za strane investitore FBiH: Nastaviti sa mjerama fiskalne pomoći - Akta.ba\nOcijenjeno je da su mjere koje je Vlada Federacije BiH kontinuirano provodila za pomoć oporavku privrede od posljedica pandemije, polučile pozitivne rezultate.\n09.12.2021. 07:44 Izvor: / Akta.ba\nNa redovnoj sjednici Vijeća stranih investitora Federacije BiH kojom je predsjedavao federalni ministar trgovine Zlatan Vujanović, ocijenjeno je da su mjere koje je Vlada Federacije BiH kontinuirano provodila za pomoć oporavku privrede od posljedica pandemije, polučile pozitivne rezultate. Kako bi se održao trend oporavka privrede, istaknuto je da Vlada FBiH nastavlja s mjerama fiskalne podrške ovoj oblasti, a paralelno s tim ubrzano radi i na unapređenju regulatornog okvira za što značajniji rast direktnih stranih investicija.\nOcijenivši pozitivnim dosadašnje mjere Vlade Federacije BiH, predsjednik Vijeća stranih investitora u BiH Branimir Muidža je posebno naglasio potrebu brže izgradnje regulatornog okvira, ne samo za privlačenje stranih investicija, već i za mogućnost preusmjeravanja globalnih lanaca opskrbe prema području BiH.\nNa današnjoj sjednici, koja je zbog epidemioloških razloga održana u online formatu, naglašena je i važnost učešća domaćih kompanija i poslovnih ljudi na međunarodnom sajmu poduzetništva EXPO 2020 u Dubaiju. U tom kontekstu, ministar privrede Kantona Sarajevo Adnan Delić, ukazao je na prednosti online aplikacija i umreženosti po oblastima svih zemalja učesnica, kao i na mogućnosti ovog skupa, koji je nesvakidašnja prilika za predstavljanje poslovnih ideja, vizija i potencijala naše zemlje, saopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\n#Vijeće za strane investitore FBiH


Posle dve godine stižu rešenja paušalcima | Kamatica\nPočetna > vest > Posle dve godine stižu rešenja paušalcima\nPosle dve godine stižu rešenja paušalcima\nTekst objavljen: 28.08.2017 8:59\nVlada Srbije usvojila je izmene i dopune Uredbe o bližim uslovima, kriterijumima i elementima za paušalno oporezivanje obveznika poreza na prihode od samostalne delatnosti.\nKako navodi Vlada Srbije, ovim izmenama je omogućeno izdavanje poreskih rešanja za delatnostitakozvane pete grupe, u koju spadaju profesionalne delatnosti kao što su lekari, veterinari, prevodioci, inženjeri, ali i većina preduzetnika iz informacionog sektora.Izmenama se takođe preciziraju kriterijumi za određivanje visine paušalnog poreza.\nNajznačajnije promene se odnose na preciziranje kriterijuma i merila prilikom određivanja paušalnog poreza, kao i ograničenja u menjanju poreske stope.\nKonkretno, ako se preduzetnicima uvećava poreska osnovica za trenutnu godinu, ona ne može biti uvećana više od 10 odsto ako je bila uvećana i prethodne godine, piše Startit.\nPo zaposlenom radniku, polazna osnovica se uvećava za pet odsto, ali to uvećanje ne sme da bude manjeod pet odsto njegove prosečne mesečne zarade, što se razlikuje od trenutnog rešenja po kome se i u ovom slučaju radi o povećanju od 10 odsto.\nPored toga, kriterijum "Poslovna reputacija preduzetnika", koji je prilično neprecizan, se briše.Iako je sve ovo korak u dobrom pravcu, bilo bi dobro poresku računicu učiniti još jasnijom kako bi preduzetnici mogli lakše da planiraju svoje troškove i pre dobijanja prvog poreskog rešenja.\nČekali rešenja i po tri godine\nOd 2014. godine pojedini paušalci nisu dobili svoja poreska rešenja, a najveći broj njih nalazi se baš u petoj grupi.Kako je najavljeno, kada stignu nova poreska rešenja po novoj formuli, primeniće se retroaktivno na sve godine i to uz rok od 15 dana za isplatu svih naknada.\nVećina preduzetnika je plaćala porez po starim poreskim rešenjima (iz 2014. godine), pa ako sada budu viša, oni će u navedenom roku morati da izmire razliku. Ako prethodno nisu plaćali ništa (što je često kod novih preduzetnika), onda će morati da izmire ceo "dug".\nNezvanične informacije koje su do preduzetnika dolazile od poreskih službenika je da se čekala nova uredba, ali i da će ona poskupeti porez za preduzetnike iz ove grupe. Za sada deluje da to nije slučaj. Ova uredba bi trebalo da onemogući prethodne slučajeve iz 2014. godine gde su preduzeticima stizala duplo veća rešenja o doprinosima.\nKriterijumi za obračun poreske osnovice\nProsečna zarada na opštini\nstarost i radna sposobnost obveznika\nostale okolnosti (vanredne okolnosti, vremenske nepogode, bolest preduzetnika, itd.)\nrešenje za paušalce paušalci rešenje uslovi


"Čega se plašimo? Neće Crna Gora postati druga srpska drzava", kazao je premijer.\n"Radićemo sve po procedurama. Znam da nam ne trebaju problemi, ako znamo ko smo i imamo integritet", dodao je.\n"Naš jedini cilj je da vas ne razočaramo. Osnovni element je očekivanje i realizacija, nismo želeli da dajemo obećanja jer podaci koje imamo nisu tačni", dodao je on.\n"Rezultati rada su jedino merilo makar joj proricali i 200 dana. Nema toga koji može napraviti rezultat za 200 dana. Organizacione promene su takvog karaktera da traže u svim situacijama najmanje tri meseca rada, može da piše i 30 ali to što piše nije realno", rekao je Krivokapić.\nNada se da će izmene Zakona o slobodi veroispovesti biti prvi korak nove vlade i dodao:\n"Prve nedelje imaćemo intenzivne razgovore sa svim ambasadorima, da li ćemo putovati u Brisel ili ovde se telekonferencijom sastati - videćemo", kazao je Krivokapić.


Foto: Sunita Bošnjaković/Facebook/Screenshot / RAS Srbija\nKako saznaje Avaz, Hindićeva, poznatija kao „fatalna Sunita“, odlučila se udati i to ni manje ni više nego za osuđenika iz Kaznenopopravnog zavoda (KPZ) Mostar, Ferida Suljovića Ćiću (40), prenosi Srpskainfo.\nDa je Hindić uputila zahtev da joj se odobri venčanje u KPZ Mostar i to, kako je navela, sa vanbračnim suprugom Feridom Suljovićem, potvrđeno je iz Kantonalnog suda Mostar.\nKako je kratko rekao sudija Elis Sultanić, koji je predsedavao Sudskim većem koje joj je izreklo osuđujuću presudu, u vezi njenog zahteva odluka još nije donesena.\nU Upravi KPZ Mostar nisu želeli komentisati zahtev koji je Hindić uputila prema Sudu, a kako je rečeno, pritvorenici i osuđenici ne mogu imati kontakt unutar zatvora.\nInače, Hindić čeka konačni sudski epilog, a napokon je nakon žalbe Tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona u vezi presude Kantonalnog suda Mostar, na Vrhovnom sudu FBiH za 20. januar zakazana apelaciona sednica.\n“Želi demantovati beg”\nS druge strane, Suljović je pre mjesec uhapšen u Hrasnici, nakon što se koncem avgusta nije vratio u mostarski zatvor u kojem zbog izvršenja teških krađa „guli“ kaznu od godinu i dva meseca.\nOn se na području Sarajeva krio više od tri meseca, a nakon što je Avaz objavio da je za njim raspisana poternica, on je nazvao redakciju Avaza, kazavši da „želi demantovati beg“, jer, kako je naveo, „skuplja nalaze za operaciju“.\nSuljović je, takođe, pre više od godinu, zajedno sa još četiri zatvorenika pokušao pobeći iz mostarskog zatvora u čemu su ih sprečili policajci.


Tegeltija: Vlada će umjesto Parlamenta odlučivati o pojedinačnim garancijama RS\n13.12.2017. / 13:46\nBANJALUKA – Ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija rekao je da se Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama propisuje da Narodna skupština odlučuje o ukupnom godišnjem iznosu za koji Republika može izdati garanciju u toku jedne godine, a da za izdavanje pojedinačnih garancija, u okviru tog iznosa, parlament ovlašćuje Vladu.\nTegeltija je istakao da je predlaganje ovog zakona posljedica većeg broja zahtjeva, prvenstveno od jedinica lokalne samouprave i vanbudžetskih fondova, kojima je dobijanje garancije Republike Srpske postalo neophodno za fiskalnu konsolidaciju njihovih budžeta, kao i izmirenje neizmirenih obaveza.\nPredstavljajući Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Republike Srpske poslanicima u Narodnoj skupštini Srpske, Tegeltija je naglasio da bi donošenje ovog zakona istovremeno doprinijelo i finansijskom rasterećenju javnih preduzeća i institucija javnog sektora.\nPredloženim izmjenama Zakona proširuje se namjena za koju je moguće izdati garanciju Srpske, a uvodi se i mogućnost da se, osim garantovanja obaveza nastalih zaduženjem jedinica lokalne samouprave, fondova socijalne sigurnosti, Investiciono-razvojne banke Republike Srpske i fondova kojima ona upravlja, kao i javnih preduzeća i institucija javnog sektora u vezi sa finansiranjem kapitalnih investicija, može izdati garancija i za potrebe refinansiranja postojećeg duga, finansiranja prenesenih obaveza i budžetskog deficita, kao i obezbjeđenja sredstava radi izmirenja zakonom utvrđenih prava.\nTegeltija je naveo da se ne mijenjaju ograničenja zaduživanja, kao i okvir za izdavanje garancija Republike Srpske.\n“Prema zvaničnim podacima Ministarstva finansija, zaključno sa 30. septembrom ove godine, stanje duga po osnovu kreditnih zaduženja za koje je Vlada Republike Srpske izdala garancije iznosi 328,98 miliona KM /3,26 odsto BDP-a/, koliko iznosi i ukupna izloženost Srpske po izdatim garancijama“, istakao je Tegeltija.\nOn je rekao da neke male lokalne zajednice ne mogu dobiti kredite banaka, pa će ih uz garanciju Vlade Srpske moći dobiti unutar njihove kreditne sposobnosti.\n“I dalje će njihov dug ili servis njihovog duga biti limitiran na 18 odsto izvornih prihoda. Nijedna od tih garancija neće biti veća od 500 do 600 hiljada KM“, rekao je Tegeltija.\nKada je riječ o fondovima, Tegeltija je naveo da je situacija identična i da je netačno da Vlada Srpske u vezi sa tim preuzima ovlaštenja Narodne skupštine.\n“Mnogo je ovakvih zakonskih rješenja i mi ćemo koristiti okvir samo za manje garancije. Svako pojedinačno izdavanje garancija, kao što je izgradnja auto-puta ili nekog većeg energetskog ili drugog projekta, koji realizuju naša javna preduzeća, naći će se i dalje kao pojedinačna odluka pred Narodnom skupštinom“, rekao je Tegeltija i dodao da u narednoj godini ovaj zakon treba osavremeniti.\nPoslanici Narodne skupštine su razmotrili ovaj prijedlog zakona. Srna\nTagovi: garancijeizborministar zoran tegeltijavaznozakon o zaduzivanju dugu i garancijama republike srpske\nKomentari na članak: Tegeltija: Vlada će umjesto Parlamenta odlučivati o pojedinačnim garancijama RS\n13.12.2017 u 14:03\nE tako, razvlastite u svemu Narodnu skupstinu RS. A posto Vlada RS postoji formalno, onda je najbolje reci ”Dodik će umjesto Parlamenta odlučivati o pojedinačnim garancijama RS”.


NSinfo: Koncesije za četrdesetak aerodroma u Srbiji - Komercijalni letovi i iz Novog Sada\nKoncesije za četrdesetak aerodroma u Srbiji - Komercijalni letovi i iz Novog Sada\nSkupštinski Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije usvojio je u načelu Predlog zakona o upravljanju aerodromima\nkojima je predvidjena mogućnost njihovog davanja u koncesiju u cilju obezbedjivanja novca za razvoj i efikasnije korišćenje.\nPredlog tog pravnog akta u proceduru je uputila Vlada Srbije a njime se obezbedjuje, kako su rekli na sednici Odbora predstavnici resornog ministarstva, javno privatno partnerstvo i savremeni način upravljanja, na način poznat u svetskoj praksi.\nPredstavnik ministarstva gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zoran Ilić je rekao da u Srbiji ima 30 aerodroma ali i još desetak koji se ne koriste iz raznih razloga, uglavnom nemogućnosti održavanja i ekonomskog interesa.\nIlić je naveo i da je vlada, kako bi to promenila ali uticala i na bezbednost letenja odlučila da osnuje privredno društvo "Aerodrom Srbije", dodavši da iz perspektive vlade "svaki aerodrom ima značaj".\nČlana Odbora Dragana Vesovića iz Kraljeva je interesovalo kada će aerodrom Morava kraj tog grada, koji je dva puta otvaran, biti u funkciji.\n"Aerodrom Morava je prvo otvorio Boris Tadić a posle i vlast iz Srpske napredne stranke ali i dalje ne radi", rekao je Vesović, dok je Ilić odgovorio da je aerodrom otvoren za vojne ali ne i civilne letove.\nIlić je rekao i da po zakonu, Ministarstvo odbrane i civilni operater treba da potpišu sporazum o korišćenju tog aerodroma, dodavši da se na tom sporazumu radi.\nPo predlogu tog zakona, aerodromima će moći da upravljaju javna preduzeća, društva kapitala i preduzetnici, a predvidjeno je da predmet koncesije budu sve ili pojedine aktivnosti upravljanja.\nČlanovi Odbora usvojili su u načelu i predlog o potvrdjivanju multilateralnog sporazuma o komercijalnim pravima u vanrednom avio-prevozu u Evropi, koji je podnela vlada.\nizvor: Beta, foto: ilustracija, khunaspix/freedigitalphotos.net\n... aerodrom, ap vojvodina, čenej, evropa, Novi Sad, srbija, svet, zanimljivosti


Tradicija gubi snagu - Sremske Novine\n27. 05. 2022., 15:13\nTradicija gubi snagu\n10. September 2019. godine\nDanas prosečan omladinac neguje vrednosti koje propagiraju isključivo ostvarenje lične koristi i zadovoljstva, bez obzira na način njihovog postizanja i bez obzira na načela koje neke prethodne vrednosti u moralnom pogledu nalažu\nU našem, kao i u mnogim drugim društvima, već je postala uobičajena priča o propadanju vrednosnog sistema, naročito kada je reč o mlađim naraštajima. Međutim, sa sociološke tačke gledišta, ovaj proces je zapravo sasvim normalan, a radi se pre svega o promenama u kulturi ne samo jednog društva, nego i na globalnom nivou, što kao svoj sastavni deo, sa sobom povlači i promenu vrednosnih sistema, ocenio je mladi sociolog Nemanja Milošević iz Sremske Mitrovice.\nNa promenu vrednosnog sistema,navodi Milošević dalje, ne utiču samo ekonomske promene poput različitih kriza, političke promene, tehnološki napredak i slično, već i evolucija samog čoveka i društva, bez obzira na to da li ona ide u dobrom ili lošem smeru, što je opet vrednosno pitanje.\nPrimera za ovo je zaista mnogo, a jedan od njih je veoma upečatljiv i seže još u doba antičke Grčke. Stari Grci bili su skloni homoseksualnoj pedofiliji, ali samo zato što je tadašnji vrednosni sistem tako nalagao. Nekoliko vekova posle, kao i danas, retko koji Grk bi podržao ovakve vrednosne norme, jer današnji vrednosni sistem to prosto ne može da pojmi.\nTako je i sa svim drugim vrednostima u bilo kojem društvu, a što se konkretno našeg društva tiče, i ono je vekovima evoluiralo, kao i njegov vrednosni sistem. Međutim, najviše prašine uvek se dizalo oko mladih i njihovih vrednosti, koje su se tokom istorije uvek razlikovale od vrednosti prethodnih generacija, navodi Milošević.\nDanas je taj proces, pre svega pod uticajem globalizacije, mnogo vidljiviji, a tome verovatno dosta doprinosi i brisanje granica između vrednosnih sistema među različitim društvima i njihovom unifikacijom, odnosno, i njihovom globalizacijom. Mladima je razvojem savremene tehnologije dostupan sistem vrednosti vešine društava širom sveta i oni ih prosto usvajaju ili ne. Tradicija, upravo pod uticajem globalizacije, sve manje gubi snagu u očuvanju delova prethodnih sistema vrednosti kod omladine – kaže Nemanja i kao tipičan primer navodi rijaliti programe. Njih nismo izmislili mi, oni su kod nas došli takođe putem globalizacije, a sa sobom, takođe, nose jedan sistem vrednosti, bio on nakaradan ili ne, koji prihvataju ne samo mlađi naraštaji, nego i oni stariji, čak i u poznim godinama.\nEkonomsko-političke promene nemaju dugoročan uticaj na promene sistema vrednosti jednog društva u dužem vremenskom periodu, merenom u vekovima, ali njihov uticaj ipak nije ni zanemarljiv. Uvek volim da se dotaknem današnjeg liberalno – kapitalističkog društveno-ekonomsko-političkog sistema, koji je sa našeg podneblja prosto obrisao neke vrednosti poput emancipacije žena, radničkih prava i slično, a sa sobom doneo politiku konzumerizma i individualizma, koja je najveći uticaj imala na mlade. Tako, prosečan današnji omladinac gaji vrednosti koje propagiraju isključivo ostvarenje lične koristi i zadovoljstva, bez obzira na način njihovog postizanja, i bez obzira na načela koje neke prethodne vrednosti u moralnom pogledu nalažu.\nIsti taj omladinac težiće tome da ima skupoceni mobilni telefon, markiranu majicu, patike, skup automobil i tako dalje, jer, vrednosti danas uveliko usvojenog konzumerizma tako nalažu.Da li su sve te promene dobre ili ne, vreme će pokazati, jer, i takav vrednosni sistem vremenom će zastariti, a sudiće mu neki budući, koji će se možda pokazati boljim, ili neće – zaključuje sociolog Nemanja Milošević.\nStavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva za projekat.)\nPredаvаnje nа temu “Bolesti zаvi...\nU MITROVICI IZLAZNOST POLOVIČNA\nKrivična prijava protiv vozača: ...


Ralf Loran napušta vodeće mesto u svom modnom carstvu\nModni kreator Ralf Loran napustiće mesto generalnog direktora grupe koja nosi njegovo ime, posle skoro pola veka rukovođenja tom kompanijom, saopšteno je iz „Rafl Loran korporejšena“.\nOvo veliko ime američke mode, u 75. godini života, napustiće vodeću poziciju u svojoj modnoj kući, ali će ostati izvršni direktor, odgovoran za oblast kreiranja, preneo je švajcarski list 24 sata.\nNa mesto Ralf Lorana dolazi bivši operativac u kompaniji H&M i dosadašnji predsednik firme Old nejvi, u sastavu grupe Gep, 41-godišnji Šveđanin, Stefan Larson.\n„Moja uloga je da neprekidno mislim na budućnost naše grupe, pre svega kako da je unapredim“, izjavio je Loran. „Bili smo vodeći u modnoj industriji skoro 50 godina, i ovo je tek početak“, dodao je on.\nLoran je istakao kvalitete svog naslednika, njegovu senzibilnost, autentičnost, poštenje i, iznad svega, izvanredan talenat.


Fond za zaštitu životne sredine u Kragujevcu 9,7 miliona dinara - iKragujevac\nDNEVNI HOROSKOP ZA 20. APRIL: Lavovi rešavaju poslovni problem, Strelčeve očekuje svađa sa partnerom\nVakcine Fajzer-Biontek, Sputnjik V i Astra Zeneka bez zakazivanja u hali ’’Gordana Goca Bogojević’’\nOd korone u Srbiji za dan zaraženo 2.965 osoba, preminula još 32 pacijenta: Na respiratoru je 219\nAkcija suzbijanja larvi komaraca u četvrtak i petak\nObeležavanje horizontalne signalizacije u naselju Aerodrom\nKORONA STANJE U ŠUMADIJI: Novih 49 slučajeva zaraze koronom u Kragujevcu\nU Kragujevcu vakcinisano više od 1.000 nepokretnih građana\nDIVNE VESTI IZ KRAGUJEVAČKOG PORODILIŠTA: Rode nam donele 14 beba\nRADNIČKOM BODOVI: Kragujevčani će dobiti utakmicu protiv Borca službenim rezultatom 3:0 (FOTO)\nSa komšijama za kraj sezone\nVaterpolisti Radničkog dočekuju Banjicu\nVaterpolisti Kragujevac postavili u šampionski vrh\nŠampion Regionalne lige bez odmora u derbi sa Partizanom\nU Bagremaru ove godine novo dečije igralište i obnavljanje sportskih terena\nutorak, 02 mart 2021 14:41\nNakon pribavljene saglasnosti Ministarstva za zaštitu životne sredine Gradsko veće na sednici održanoj 1. marta donelo je Program raspodele sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine. Najviše sredstava, nešto preko tri miliona dinara, odobreno je za kontrolu kvaliteta vazduha koja podrazumeva sistematsko merenje imisije osnovnih i specifičnih zagađujućih materija poreklom iz stacioniranih izvora i izduvnih gasova motornih vozila. Za izradu plana kvaliteta vazduha radi smanjenja štetnih posledica po zdravlje ljudi biće utrošeno 1,2 miliona dinara. U obrazloženju je navedno da prema Godišnjem izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine za 2019. godinu Kragujevac ima treću kategoriju kvaliteta vazduha zbog prekoračenja granične vrednosti za suspendovane čestice PM, koje nastaju kao posledica kombinovanog uticaja grejanja, saobraćaja i industrije. Za monitoring alergenog polena u vazduhu koje je počelo krajem februara i traje do novembra biće izdvojeno 550 000 dinara, a za ispitivanje kvaliteta površinskih voda na reci Lepenici, nizvodno od Kragujevca i utvrđivanje nivoa zagađujućih materija 45 000 dinara.\nZa kontrolu i zaštitu prirode, biodiverziteta i javnih zelenih površina odnosno održivo upravljanje prirodnim resursima namenjeno je 100 000 dinara, dok je 400 000 opredeljeno za kontrolu i zaštitu zemljišta. Kontrola i zaštita od buke koja se obavlja na šest mernih mesta u zonama odmora i rekreacije, pored prometnih saobraćajnica, gradskog centra, u zoni industrije, stambenoj i bolničkoj zoni planirano je 270 000 dinara.\nZnačajna sredstva 1,5 miliona dinara izdvojeno je i za edukaciju, promociju i popularizaciju zaštite životne sredine.\nGradsko veće je utvrdilo i predlog odluke o određivanju pravca dela državnog puta prvog B reda 24 i uputilo u skupštinsku proceduru. Nakon pribavljene saglasnosti Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, pravac dela državnog puta koji čini asfaltna kolovozna konstrukcija širine od 6,50 do 23 metra u dužini 3,9 km, proći će kroz naseljeno mesto Kragujevac, iz pravca Batočine ka pravcu Kraljevo, ulicama Avalska, Milentija Popovića, Radoja Domanovića i Bulevarom kraljice Marije.\nTRAGEDIJA U KRAGUJEVCU: Devojčica (15) pronađena obešena u kući, našli je brat i majka\nUHAPŠEN BRAT DARKA ŠARIĆA U KRAGUJEVCU: Vujanović bio košarkaški reprezentativac, čeka ga kazna od 14 godina zatvora\nNada Macura oplela po apotekarki iz Kragujevca: Ljudi umiru, Ana đuska


Sankcije Rusiji najteže pogodile američke naftaše - Bizlife.rs\n21:33 Njujork, 09/05/2017\nEkonomske sankcije koje su SAD i Evropska unija uvele Rusiji nemaju vidljivog efekta po rusku naftnu industriju, ali su njima najteže pogođene američke energetske kompanije, a evropske u nešto manjem obimu, piše Volstrit džornal.\nCilj sankcija uvedenih 2014. godine bio je da se ograniči ruska potraga za novim tehnologijama za eksploataciju dodatnih količina nafte i prirodnog gasa, a naročito da se našteti podvodnim bušenjima planiranim u Crnom moru, na Arktiku i da se ograniči korišćenje tehnologije “frakinga” u Sibiru, piše američki list.\nSankcije su, međutim, nanele težak udarac američkom naftnom gigantu Ekson mobajlu, jer njegovo bušenje u tim područjima zauzima centralno mesto u sporazumu koji je ta kompanija pre nekoliko godina sklopila sa ruskim Rosnjeftom.\nZbog antiruskih ograničenja, Ekson je morao da stopira devet od 10 zajedničkih projekata sa Rosnjeftom, a svoje gubitke je procenio na milijardu dolara. Ekson je zatražio izuzeće od sankcija za nastavak eksploatacije u Crnom moru, ali ga je administracija predsednika Donalda Trampa prošlog meseca odbila.\nIstovremeno, neke od evropskih kompanija nastavljaju sa projektima u Rusiji, koji su deo partnerstava sklopljenih pre uvođenja sankcija, piše VSJ.\nTako je kompaniji Britiš petroleum (BP) dozvoljeno da zadrži gotovo 20 odsto udela u Rosnjeftu, koji je sa 590 miliona dolara učestvovao u neto zaradi kompanije u 2016. godini, prenosi američki list.\nItalijanski Eni se, takođe, priprema za bušenja u Crnom moru u ovoj godini, u sklopu partnerstva sa Rosnjeftom, i planira da istražuje u arktičkim vodama ruskog dela Barencovog mora, prenosi VSJ.\nFrancuski Total je partner sa ruskim Novatekom na projektu izgradnje postrojenja za tečni prirodni gas “Jamal”, a takođe traži učešće i u drugim TPG projektima u Rusiji.\nKako dodaje VSJ, sankcije nisu sprečile anglo-holandski Rojal Dač Šel i još četiri evropske kompanije da prošlog meseca najave 10 milijardi dolara vredna ulaganja u gasovod koji će ići do Nemačke, a kome se protivi EU.\nIstvoremeno, proizvodnja nafte u Rusiji je prošle godine premašila 11 miliona barela dnevno, što je najviši nivo u poslednjih nekoliko decenija.\nrusija sad evropa nafta sankcije steta


Zelena nedelja EU – MISP\nZelena nedelja EU\nObilazak i najava početka rada regionalne deponije Srem – Mačva\nŠabac, 5. jun 2013. – Šef Delegacije EU u Republici Srbiji Nj.E. Vensan Dežer, državni sekretar Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine Dušan Mrakić, gradonačelnik Šapca Miloš Milošević i gradonačelnik Sremske Mitrovice Branislav Nedimović obišli su danas novoizgrađeno postrojenje šabačke transfer stanice, kao i Regionalnu deponiju Srem – Mačva i svečano najavili početak rada obe jedinice.\nUkupna vrednost izgradnje sanitarne regionalne deponije iznosi 6.320.000 evra, i u njenom finansiranju učestvovali su: EU sa donacijom od 5.020.000 evra kroz program za razvoj opština MISP, gradovi sa 1.000.000 evra, dok je 3.000.000 evra obezbeđeno preko nekadašnjeg Eko fonda ministarstva za zaštitu životne sredine. Novoformirano regionalno preduzeće „Regionalna deponija Srem-Mačva“ počeće sa radom u toku narednih nekoliko meseci. Postojeća smetlišta i gradske deponije na teritoriji gradova Sremska Mitrovica i Šabac nisu uključivala sanitarne mere. Ovim projektom se omogućila izgradnja jedne od najvećih regionalnih deponija u Vojvodini i mačvanskom okrugu koja će obezbediti ekološko odlaganje otpada za preko 200.000 građana. Takođe, plan upravljanja čvrstim otpadom će imati dugotrajne pozitivne efekte na biodiverzitet područja reke Save.


PRIZNANJE U DOBA KORONE\nKlinika „Helios“ u Vupertalu ima odlična iskustva sa medicinskim radnicima iz Srbije, što se moglo pročitati i u stručnom časopisu koji pokriva nemačke klinike i institucije u oblasti zdravstva.\n„Univerzitetska bolnica Helios u Vupertalu zapošljava kvalifikovane medicinske sestre i tehničare iz Srbije od 2018. godine. Pored svog rada, intenzivno su učili nemački jezik i dovršavali postupak priznavanja diploma sa zahtevima lokalnih vlasti koji podrazumeva – test ekvivalencije sa nemačkom diplomom i test jezika kod medicinskog nadzornog organa. Prvih osam su sada proslavili završetak svih testova i dobili su i zahvalnice uprave bolnice“, piše Medecon Ruhr, list za medicinare Rurske oblasti u Severnoj Rajni Vestfaliji.\nBudućii da se u Srbiji školuje više medicinskih sestara i tehničara nego što je potrebno na tržištu rada, kompanija „Helios“ odlučila je pre više godina da zbog sličnih standarda Srbije i Nemačke u toj oblasti – nove radnike regrutuje u Srbiji, piše list.\n„Pomažemo u potrazi za smeštajem, mnogim važnim birokratskim pitanjima i prilagođavanju u Vupertalu“, kaže Štencel.\n„Počeli smo da pohađamo kurseve nemačkog pre nego što smo se preselili, kaže Darko Stevanović (28) koji ima osam godina radnog iskustva.\n„Traženje stana, bavljenje nadležnim organima i molbama – srećom nismo to morali sami! To nam je dalo vremena za istraživanje grada i okoline, seća se Petković.\nUprkos tim lepim iskustvima, nije lako napustiti domovinu. „Muža nisam videla mesecima, kaže Ana Marić (26).\n„Mi medicinske sestre u Srbiji moramo da uradimo mnogo više zadataka – uključujući i lekarske, poput propisivanja lekova, a zatim ih sami donosimo iz apoteke. Ali mi radimo i puno stvari koje ovde rade pomoćnici negovatelja, na primer, odvođenje pacijenata na preglede i slično. Šta ovde smatram posebno sjajnim? Toliko je modernih uređaja, imamo sve što nam treba da pomognemo pacijentima“, navodi Medecon Ruhr, glasnik preko 150 kompanija i institucija iz kliničke industrije, zdravstva i istraživanja.\n2020-12-28T03:39:25+01:0028 децембра, 2020|Društvo|


Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković ocenio je da je jutrošnja akcija kosovske policije još jedna provokacija premijera privremenih institucija u Prištini Aljbina Kurtija pred lokalne izbore i dodao da je o tome obavestio… »\nKosovska policija upalai pretresala gradske apoteke, poslovni, stambeni prostor, skladišta robe u Severnoj Mitrovici i proveravala carinsku dokumentaciju. Direktor Kancelarije za KIM Petar Petković ocenio je da je jutrošnja akcija kosovske policije… »\nDirektor Kancelarije za KIM Petar Petković ocenio je da je jutrošnja akcija kosovske policije još jedna provokacija premijera privremenih institucija u Prištini Aljbina Kurtija pred lokalne izbore i dodao da je o tome obavestio specijalnog izvestioca… »\nVAŠINGTON - Specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak završio je trodnevnu posetu Vašingtonu i najavio da će boravak u SAD nastaviti u Njujorku, gde će se sastati i sa rukovodstvom Ujedinjenih nacija. Lajčak je na… »\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak završio je trodnevnu posetu Vašingtonu i najavio da će boravak u SAD nastaviti u Njujorku, gde će se sastati i sa rukovodstvom Ujedinjenih nacija. Lajčak je na Tviteru napisao… »\nLajčak: Posle Vašingtona, Njujork\nVašington -- Specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak završio je trodnevnu posetu Vašingtonu. On je najavio da će boravak u SAD nastaviti u Njujorku, gde će se sastati i sa rukovodstvom Ujedinjenih nacija. Lajčak je… »\nSledi nova tura pregovora: Lajčak "Posle Vašingtona, slede sastanci u Njujorku"\nLajčak je na Tviteru napisao da je prethodna tri dana u Vašingtonu imao puno konsultacija i diskusija sa američkim partnerima i zvaničnicima američke administracije u Vašingtonu. Specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav… »\nLajčak: Posle tri dana konsultacija u Vašingtonu, danas sastanci sa čelnicima UN u Njujorku\nZavšene konsultacije specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine sa američkim partnerima i zvaničnicima SAD administracije. Specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak završio je svoju zvaničnu posetu… »\nBrisel hoće da se pita za Kosovo: Lajčak na razgovorima u Vašingtonu, sa kakvim se koferom vraća iz SAD?\nSpecijalni izaslanik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak započeo je pre dva dana prvu zvaničnu posetu Americi od kako je pre godinu i po dana preuzeo dužnost. Poseta je upriličena u zanimljivom momentu, odmah nakon što je… »\nProtokolarna podrška dijalogu ili garancija za jači vetar u leđa: Kofer pun čega će vratiti Lajčak iz Amerike?\nLajčak je svoju misiju specijalnog izaslanika započeo početkom aprila prošle godine. Specijalni izaslanik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak započeo je pre dva dana prvu zvaničnu posetu Americi od kako je pre godinu i po… »


Novi Pazar bezbjedna sredina za sve koji u njoj žive – Sandžaklija\nNovi Pazar bezbjedna sredina za sve koji u njoj žive\nBez obzira na brojne probleme s kojima se suočavaju u svakodnevnom radu policija je profesionalno veoma motivisana da pruži pun doprinos kako bi prostor kojeg pokriva PU Novi Pazar bila bezbjedna sredina za sve koji u njoj žive.\nProtekla godina za PU u Novom Pazaru bila je teška i izazovna ali je policija uspjela ostvariti povoljno stanje bezbjednosti i stabilan javni red i mir.\n–Rad policijskih službenika obilježilo je brzo i efikasno rasvjetljavanje svih težih oblika krivičnih djela, kao i identifikacija i hapšenje izvršilaca. U oblastima bezbjednosti i drugim policijskim poslovima ostvareni su zadovoljavajući rezultati realizacijom planiranih aktivnoti i poslova koji su obavljani zakonito i profesionalno a zahtjevi građana rješavani u najkraćem roku, kaže major Nermin Ljajić načelnik PU Novi Pazar.\nS gradonačelnikom Novog Pazara i predsjednicima Opštine Tutin i Sjenica osnažen je rad Savjeta za bezbjednost saobraćaja i Grada. Uključivanje lokalne zajednice i drugih državnih organa doprinijet će sigurnijem okruženju za život i rad ljudi.\nPodsjećajući na proteklu godinu, načelnik PU Novi Pazar istakao je hrabrost policije u suočavanju s opasnostima i rizicima korona virusa.\nIzvršena je kontrola oko 62 hiljade osoba sa spiska za samoizolaciju, zahvaljući pritom i na posebnoj saradnji predstavnicima Opšte bolnice, Doma zdravlja i Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru.\nPrioriteti PU Novi Pazar bit će poboljšanje uslova rada zaposlenih, kao i prostorija za ostvarenje građanskih prava. Uz pomoć ministra Vulina uveliko se radi na izgradnji upravnog objekta i nove zgrade za pripadnike saobraćajne policije i sektora za vanredne situacije. Radi se i na podmlađivanju kadrova pa je na školovanju 20 polaznika dok je u prijemu još 15. Tokom manifestacije obilježavanja Dana Ministarstva unutrašnjih poslova gradonačelnik je uručio ključeve motocikla marke Suzuki koji će, kako je navedeno, doprinijeti poboljšanju saobraćaja. Novčano su nagrađeni i najuspješniji policijski službenici. Također, podsjećanje da je ministar Vulin nagradio policijskog službenika PU Novi Pazar Ivana Milojevića za hrabrost, efikasnost i profesionalno postupanje. Nagrađena je i načelnica Odjeljenja saobraćajne policije, Irma Kolašinac. Istaknuto i da je radni odnos zasnovalo 20 radnika od kojih su tri članovi porodice poginulih i ranjenih kolega.


Besplatna agrohemijska analiza zemljišta - GEM info\n31. jula 2020. 31. jula 2020. Marija Dragutinović 0 Comments Agro - hemijska analiza zemljišta, Lazarevac, nenad bacanac\nU organizaciji Gradske opštine Lazarevac i Poljoprivredne savetodavne stručne službe Mladenovac na teritoriji GO Lazarevac sprovodi se akcija besplatne agro-hemijske analize zemljišta. Pravo učešće imaju svi registrovani poljoprivredni proizvođači sa teritorije naše opštine. Član Veća GO Lazarevac zadužen za oblast poljoprivrede Nenad Bačanac pozvao je poljoprivrednike da iskoriste ovu priliku za besplatnu hemijsku analizu zemljišta koju im je omogućila gradska opština Lazarevac.\nRegistrovani poljoprivredni proizvođači sa teritorije GO Lazarevac, pravilno uzete i pripremljene uzorke zemljišta mogu doneti od ponedeljka 03. avgusta. Akcija uzimanja uzoraka zemljišta u cilju besplaten agro-hemijske analize biće organizovana na tri lokacije. Najpre 3. avgusta u Domu kulture u Velikim Crljenima u periodu od 10 – 14 časova. U objektu Doma kulture u Šopiću ova akcija se organizuje 4. avgusta od 10 do 14 časova. Akcija će biti organizovana i 5. avgusta od 10 do 14 časova u Domu kulture u Dudovici.\nČlan veća Nenad Bačanac je podsetio da je proces uzimanja uzorka zemljišta veoma jednostavan. Za ovakav vid savetodavne i stručne podrške iz godine u godinu zainteresovan je sve veći broj poljoprivrednika. Uz poziv da se odazovu i ovoj akciji Nenad Bačanac je apelovao na zainteresovane da se prilikom dolaska na lokaciju pridržavaju svih propisanih preventivnih epidemioloških mera.\nNa osnovu dobijenih podataka agrohemijskih analiza, klimatskih uslova, tipa zemljišta, biljne vrste koju želimo da gajimo, sudbine žetvenih ostataka i visine planiraniranog prinosa, potrebno je odrediti količinu, vrstu i vreme primene mineralnih ili organskih đubriva. Zbog toga je stručna savetodavna pomoć postala nezaobilazni oslonac poljoprivrednika u planiranju i investiranju .\nShare the post "Besplatna agrohemijska analiza zemljišta"\n← Fudbaleri Kolubare znaju samo za pobede\nGašić i Đorđević prve laste u KK “Kolubara” →


Rejting Trampa raste, uživa u poduhvatu oko Severne Koreje – Plus Radio\nHome / Region / Rejting Trampa raste, uživa u poduhvatu oko Severne Koreje\nRejting Trampa raste, uživa u poduhvatu oko Severne Koreje\nBy Plus Radio on 12/05/2018 Vrijeme: 22:52\nVašington — Donald Tramp uživa u svom najprimećenijem spoljnopolitičkom poduhvatu do sada -povratku troje Amerikanaca koji su bili u zatvoru u S. Koreji, piše Glas Amerike.\nNavodi se da se Tramp nada da će pomak u odnosima sa Severnom Korejom podići njegov istorijski nizak rejting, koji je poslednjih nedelja krenuo da se popravlja.\nTramp je sačekao trojicu Amerikanaca oslobođenih iz Severne Koreje – savršen televizijski momenat za predsednika koji hoće da popravi svoj rejting.\n“Veoma je važno to što smo uspeli da oslobodimo ovo troje ljudi“, rekao je šef Bele kuće.\nNavodi se da se Tramp već dugo žali kako ne dobija dovoljno pohvala za jačanje američke ekonomije i često kritikuje medije za, kako kaže, preokupaciju istragom o Rusiji koju vodi Robert Maler.\n“Imamo najbolju stopu zaposlenosti ikada. I pored toga, slušamo samo o lažnom lovu na veštice u vezi sa Rusijom“, kazao je Tramp.\nOn je protekle nedelje ispunio još jedno obećanje iz kampanje i povukao SAD iz sporazuma sa Iranom, što su kritikovale demokrate, među njima i senator Ben Kardin.\n“Povlačenje iz nuklearnog sporazuma će izolovati Ameriku i mislim da pomaže Iranu i radi protiv našeg cilja – da kontrolišemo njihove aktivnosti“, ocenio je Kardin.\nAnalitičar Džon Fortije izjavio je da se Trampov rejting blago popravio prethodnih nedelja, ali on i dalje ostaje polarizujuća figura.\n“Mislim da su stavovi i onih koji vole Trampa i onih koji ga ne vole sve čvršći. Interesantno je da se njegovi rejtinzi poslednjih meseci nisu mnogo promenili, a deluje da se mnogo toga dogodilo“, naveo je Fortije.\n„Glas Amerike“ navodi da se Tramp nada da će održati fokus na domaćoj ekonomiji i Severnoj Koreji i što dalje od istrage o Rusiji, pravnih neprilika u kojima se nalazi njegov lični advokat Majkl Koen i sudskog spora oko navodne seksualne afere sa porno glumicom Stormi Danijels.\n← Previous Story Treća tinejdžerka silovana i živa spaljena za sedam dana\nNext Story → Fudbaler preminuo usred utakmice u Hrvatskoj


2000/10/28 19:35 Svako na svome\nSAT, 28 OCT 2000 19:35:08 GMT\nCrnogorsko vi�enje zajedni�tva sa Srbijom\nSvako na svome\nGlavni odbor DPS-a definitivno se opredijelio za stvaranje Unije dvije prethodno me�unarodno priznate dr�ave Crne Gore i Srbije. Dan kasnije, u Beogradu, premijer Vujanovi� i prvi �ovjek parlamenta Marovi� rekli su da to nije crnogorski ultimatu. Da li to zna�i da DPS u stvari ne zna �to ho�e, ili je sve dio stare igre sjedenja na dvije stolice\nAIM Podgorica, 28.10.2000. godine\nBiti blizu, a ipak dovoljno daleko � to je nova formula zajedni�tva koju je rukovodstvo Demokratske partije socijalista, najja�e i najuticajnije �lanice crnogorske vladaju�e koalicije, ponudilo politi�kim partnerima u Beogradu, Demokratskoj opoziciji Srbije.\nGlavni odbor DPS-a je, debatuju�i vi�e sati, zaklju�io da je najbolje da Srbija i Crna Gora urede svoje budu�e odnose �na principu saveza me�unarodno priznattih dr�ava Crne Gore i Srbije, sa precizno utvr�enim zajedni�kim funkcijama�. Dvije me�unarodno priznate dr�ave, prema novootkrivenoj formuli, imale bi zajedni�ke monetarnu, spoljnopoliti�ku i odbrambenu funkciji.\nPredsjednik Izvr�nog odbora DPS-a Miodrag Vukovi� objasnio je da motivi za dodatno minimiziranje crnogorsko � srpskog zajedni�tva, u odnosu na rje�enja predlo�ena u Platformi crnogorske Vlade od avgusta lanjske godine, le�e u �negativnom iskustvu funkcionisanja postoje�e zajednice�, te u �iskrenoj �elji da se ti odnosi uspostave na principima koji ne�e zavisiti od trenutne politi�ke volje ni u Crnoj Gori ni u Srbiji, niti �e vi�e mo�i biti predmet zloupotreba bilo kojih struktura�.\nDPS je, kako je obja�njeno, spremna da �eka na konstituisanje �nove demokratske vlade Srbije�, sa kojom bi crnogorska Vlada utana�ila kona�ni prijedlog budu�eg zajedni�tva dvije me�unarodno priznate dr�ave. A o tom prijedlogu bi se, potom, izjasnili na referendumu gra�ani i Crne Gore i Srbije.\nNeispavani potpredsjednici DPS-a Svetozar Marovi� i Filip Vujanovi� su odmah poslije sjednice partijskog Glavnog odbora odletjeli za Beograd na vije�anje sa ve�om grupom lidera DOS-a. Opipljiv rezultat tog sastanka bio je dogovor da se formira ekspertska grupa, koja �e imati zadatak da, kako je re�eno, �postavi platformu za budu�e razgovore�. Osim toga, sastanak je otkrio da se crnogorska strana, odnosno DPS, ne kani dr�ati svoje ponude tako da ona ispadne ultimativna.\n�Spremni smo da nadjemo zajedni�ko rjesenje, da se dogovorimo u interesu gra�ana Srbije i Crne Gore i zajednice dvije republike", rekao je Filip Vujanovi�, ne otkrivaju�i, pri tom, �ta je to u ponudi njegove partije na �emu se ne�e insistirati po svaku cijenu.\nFormula budu�eg crnogorsko � srpskog zajedni�tva koju su ovih dana smislili �ukanovi�evi socijalisti jeste �veliki iskorak� u odnosu na onu koja je sadr�ana u Platformi crnogorske Vlade iz avgusta pro�le godine � iskorak u smislu daljeg labavljenja veza izme�u Crne Gore i Srbije. Kao takvu je upravo do�ivio �arko Rak�evi�, predsjednik Socijaldemokratske partije, koja je koalicioni partner DPS-a i koja preferira �istu varijantu crnogorske dr�avne nezavisnosti. No, taj iskorak je nedovoljan za onaj kov independista kakvi su crnogorski liberali.\nIstovremeno, on je previ�e �bezobrazan� sa stanovi�ta Narodne stranke, drugog koalicionog partnera DPS-a. Ispada, prema tome, da su �ukanovi�evi socijalisti i sada ostali vjerni sebi u tra�enju nekog srednjeg puta. Nijesu se odrekli zajedni�tva sa Srbijom, ali su, tako�e, jednom nogom ostali ukopani na pozicijama crnogorske dr�avne nezavisnosti, insistiraju�i na tome da Crna Gora u budu�u zajednicu u�e kao me�unarodo priznata dr�ava. Najbezbolnije bi za njih bilo ako to aminuje i nova srpska vlast.\nTime �to je smislilo da bude i tamo i ovamo, rukovodstvo DPS-a je o�igledno nastojalo da pomiri razlike unutar sebe, ali i unutar vlastitog �lanstva i bira�kog tijela, koje se dijeli na one koji su za nezavisnu Crnu Goru i na one kojima je na srcu zajedni�tvo konfederalnog tipa sa Srbijom. Osim toga, vjerovatno se nijesu maksimalisti�kim zahtjevima �eljeli iritirati evropski i ameri�ki prijatelji, koji nikada nijesu pokazivali entuzijazam kada je bilo govora o tome da Crna Gora postane nezavisna dr�ava.\nCrnogorskom predsjedniku Milu �ukanovi�u i njegovim partijskim drugovima sada predstoji borba na tri fronta. Kod ku�e, u Crnoj Gori, treba da privole svoje koalicione partnere na dalju saradnju, pa, dakle, i na to da se u Vladi ozvani�i njihovo vi�enje budu�ih crnogorsko � srpskih odnosa. U Beogradu moraju da se nose sa argumentima lidera i stru�njaka DOS-a, a u razgovoru sa predstavnicima me�unarodne zajednice da budu krajnje ubjedljivi u odbrani svojih stanovi�ta.\nKod ku�e DPS ve� ima �frku�, jer se Narodna stranka ozbiljno narogu�ila i na samu pomisao da Podgorica predlo�i Beogradu mogu�nost dvostrukog �lanstva u me�unarodnim organizacijama i institucijama. Narodnjaci su �ak priprijetili da �e otkazati koalicionu saradnju ukoliko se ozvani�i platforma DPS-a, �ime bi sada�nja crnogorska vlada izgubila ve�insku podr�ku u parlamentu. Premo��avanje tog problema pre�utnom ili otvorenom podr�kom Liberalnog saveza nije izgledno poslije negativnih reakcija njegovog vo�stva na zaklju�ke Glavnog odbora DPS-a.\nPitanje je da li �e i Socijaldemokratska partija zadr�ati do kraja benevolentan stav prema zamislima �ukanovi�evih socijalista, pogotovo ako oni poka�u pretjeranu popustljivot tokom pregovora u Beogradu. DPS bi mogao do�i u situaciju da bira izme�u vanrednih parlamentarnih izbora i paktiranja sa zakletim politi�kim protivnicima � Socijalisti�kom narodnom partijom Momira Bulatovi�a.\nZa sada se ne mo�e pouzdano procijeniti koliko su lideri DOS-a impresionirani onim �to im se nudi iz Podgorice i da li su uop�te spremni da pristanu na varijantu zajedni�tva, prema kojoj bi i Crna Gora i Srbija bile me�unarodno priznate dr�ave. Prije bi se, me�utim, moglo re�i da novoj srpskoj politi�koj eliti takva mogu�nost nije po volji nego da jeste. Uz to, u Beogradu o�igledno ra�unaju i na to da �e me�unarodna zajednica crnogorske zahtjeve odbaciti kao neumjesne i neracionalne.\nTo se, uostalom, mo�e i nazrijeti u spremnosti da se SRJ, uprkos zvani�nim rezervama Crne Gore, �to prije ugura u Ujedinjene nacije i druge me�unarodne organizacije i institucije, prije bilo kakvog dogovora sa Beogradom.\nOno �ega se, s pravom, pribojavaju nepomirljivi zagovornici crnogorske dr�avne nezavisnosti je da �e, kao i uo�i stvaranja SR Jugoslavije, crnogorska vlast (ko god da je tada bude �inio) odustati od maksimalisti�kih zahtjeva i privoljeti se nekom kompromisnom rje�enju, koje �e, naravno, Crnoj Gori obezbijediti mnogo bolju poziciju nego �to je imala do sada, ali je ne�e u�initi me�unarodno priznatom dr�avom.\nNajozbiljniji prigovor, s tim u vezi, je onaj da postoji opasnost od toga da se ponovo crnogorska i srpska vladaju�a politi�ka elita dogovore o dr�avnom zajedni�tvu, dovode�i gra�ane i Crne Gore i Srbije pred svr�en �in. Na ishod naknadnih referenduma vlast uvijek mo�e uticati toliko da budu u njenu korist.\nNa rasplet �e se, o�igledno, sa�ekati jo� izvjesno vrijeme, ali �e po onome �to se narednih dana bude de�avalo u crnogorskoj vladaju�oj koaliciji biti jasnije kakav bi taj rasplet mogao biti.


Trejdovanje pomoću podrške i otpora - Choose-Forex | Start Your Forex Career Properly\nHome\tTrejdovanje pomoću podrške i otpora\nby admin петак, 25 маја 2012\nGovorili smo već o nivoima podrške i otpora i o tome kako ih prepoznati. Sada ćemo govoriti o tome kako će nam S/R pomoći da zaradimo novac. Na kraju krajeva, zbog toga i želimo da trejdujemo na Forex-u – da bismo ostvarili zaradu.\nSada ćemo govoriti o jednostavnoj, a opet profitabilnoj strategiji koja koristi S/R i RSI. Glavna ideja jeste da identifikujemo dobar nivo podrške i kada RSI dostigne preteranu prodaju, možete krenuti u kupovinu sa bliskim prekidom gubitka.\nPogledajte fotografiju i primetićete trenutak kada je cena dostigla nivo podrške, a RSI je ušao u preteranu prodaju, što je situacija kada su oba uslova zadovoljena i vreme kada treba da uđete u kupovinu. Na ovom grafikonu ne možete lepo da vidite, ali crvena linija predstavlja potvrđenu podršku i validna je čak i za prvu trgovinu. Evo sledećeg grafikona:\nPostavljanje prekida gubitka: 15-20 pipova iza nivoa podrške. Zbog toga što su S/R nivoi zone, moramo ostaviti nešto prostora za kretanje cene pre njenog preokreta. Primeri prikazani na slici su najbolji i najprecizniji mogući scenario, gde nam je potreban prekid gubitka od 5 pipova, ali oni su veoma česti.\nOstvarivanje profita: 40 pipova ili ići na prosek rizika i nagrade od 1:2. Ukoliko je Vaš prekid gubitka 15 pipova, ostvarivanje profita bi trebalo da bude najmanje na 30 pipova.\nImajte na umu da se vrednosti prekida gubitka i ostvarivanja profita menjaju u zavisnosti od vremenskog okvira koji koristite.\nUslovi za kupovinu:\nkada cena dostigne potvrđeni nivo podrške, a sveća ga zatvara sa gornje strane\nRSI je u preteranoj prodaji\nUslovi za prodaju:\nkada cena dostigne potvrđeni nivo otpora, a sveća ga zatvara sa donje strane\nRSI je u preteranoj kupovini\nDobro obratite pažnju na jačinu nivoa za trgovinu i nemojte preduzimati trgovine protiv trenda.\nKao što smo rekli, dve predstavljene trgovine su najbolji i najjasniji primeri scenarija i veoma je moguće da neće doći do preokreta cene na nivou podrške, pa je zato preporučljivo rizikovati samo novac koji možete sebi dozvoliti da izgubite.


Vjekoslav Bevanda Archives - BHDijaspora.net\nUtvrđen Nacrt zakona o budžetu institucija BiH za 2021. Vijeće ministara Bosne i Hercegovine utvrdilo je na današnjoj sjednici Nacrt zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2021. godinu, koji je pripremilo Ministarstvo finansija i trezora BiH. Potvrdio je to novinarima ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda, dodajući da će taj dokument, […]\nNa današnjoj sjednici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine razgovarano je o državnom budžetu za 2021. godinu, a ministri su odbili Prijedlog odluke o posebnim zaštitnim mjerama na uvoz određenih proizvoda porijeklom iz zemalja članica Evropske unije. Ministar finansija Vjekoslav Bevanda navodi kako je prva tačka o kojoj su razgovarali je osnovica za plate uposlenih u […]\nMinistar finansija u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda izjavio je da je novi kredit MMF-a potreban BiH, napominjući da ta sredstva idu u budžete entiteta. “Aranžman sa MMF-om uvijek je dobrodošao i taj stav imam godinama jer se radi o najpovoljnijim kamatama, ali i korisnim reformama”, rekao je Bevanda za “Dnevni avaz”. Prema njegovim riječima, ono […]\n“Manipulacija za manipulacijom…” Bevanda progovorio o raspodjeli novca od MMF-a, ali i Radončiću!\nMinistar finansija Vjekoslav Bevanda se oglasio nakon sjednice Vijeća ministara i usvajanja odluke o raspodjeli sredstava od MMF-a kazavši da je ta tema dugo “zagađivala” javni prostor u BiH, a govorio je i ostavci Fahrudina Radončića na mjesto državnog ministra. Ukupno 330 miliona eura će biti raspoređeno entitetima i Brčko distirktu u procentima 61,5 za […]


Mere štednje ugrožavaju rast?\nNezaposlenost u Evropi, 2000-2012\nNeumoljivi ciklus loših ekonomskih podataka izgleda da preokreće plimu evropskih stavova protiv mera štednje, uvedenih da bi se obuzdali dugovi vlade.\nFrancuska i Španija su objavile rekordne stope nezaposlenosti, a ekonomska kriza u Evropi ne pokazuje znake završetka.\nZajedno sa Nemačkom, Francuska je bila za upravljačem evropske integracije. Ali rekordne cifre obelodanjene proteklih dana pokazuju da je više od tri miliona i 200 hiljada Francuza nezaposleno. Prete dalja otpuštanja. Proizvođač automobila „Sitroen“ je objavio da će zatvoriti ovu fabriku pored Pariza.\nČelični gigant „ArselorMital“ je počeo da gasi visoke peći. Nasuprot tome, najveći oglas o zapošljavanju dolazi iz nacionalne agencije za zapošljavanje „Pol emploa“ (Pole Emploi). Filip Brosar radi u investicionoj firmi „AG2R La mondijal“ (AG2R La Mondiale).\n„Bruto nacionalni proizvod se smanjio za oko 1 odsto od početka finansijske krize 2008, a zaposlenost opada približno istom brzinom.“\nPomanjkanje rasta je podelilo mišljenja. Francuski predsednik Fransoa Oland – koga podržavaju mnogi južnoevropski lideri i Međunarodni monetarni fond – okrivljuje za pomanjkanje rasta u Evropi preveliku štednju, odnosno smanjenje državnih troškova.\nAli Nemačka i Evropska centralna banka tvrde da vlade moraju da nastave da plaćaju svoje dugove. U jeku protesta protiv mera štednje širom kontinenta, predsednik Evropske komisije je proteklih dana rekao da je štednja dostigla granicu javne podrške. I komesar za ekonomiju Evropske unije, Oli Ren, ponovio je taj stav.\n„Ovo usporavanje fiskalne konsolidacije omogućuju tri faktora: prvo, povećan kredibilitet fiskalne politike koji su članice eurozone postigle od 2011; drugo, odlučna akcija koju je Evropska centralna banka preduzela da bi stabilizovala tržišta; i treće, reforma upravljanja ekonomijom Evropske unije.“\nSve je veće uverenje da mere štednje ne donose rezultate, kaže Sajmon Tilford, glavni ekonomista analitičke grupacije Centar za evropsku reformu.\n„Mnogo evropskih zemalja pokušava da poveže kraj s krajem. One smanjuju javne troškove u vreme kada poslovne firme ne investiraju, a potrošači ne kupuju. To znači da smanjenja javnih troškova samo doprinose slabljenju njihovih ekonomija.“\nUblažavanje štednje ne podrazumeva naglo prelaženje na veliko državno trošenje, kaže Tobijas Blatner, glavni evropski ekonomista u firmi „Daiva kapital markets“.\n„Svi i dalje priželjkuju i smatraju da bi fiskalna konsolodacija trebalo da bude cilj i da predstavlja baš pravu strategiju. Ali ja mislim, kao što je rekao i predsednik Evropske komisije, da bi to trebalo raditi mnogo sporije, da bi se obezbedila socijalna kohezija.“\nU Španiji, u međuvremenu, broj nezaposlenih je premašio šest miliona, odnosno više od 27 odsto radne snage – što je najviše otkako je zemlja prešla na demokratiju 1976.


Prvi put su u Srbiji kozmetički proizvodi predmet posebnog propisa. U aprilu 2019. godine na snagu je stupio Zakon o predmetima opšte upotrebe ("Sl. glasnik RS", br. 25/2019), tako da je donošenjem Pravilnika o kozmetičkim proizvodima ("Sl. glasnik RS", br. 60/2019 - dalje: Pravilnik), oblast kozmetičkih proizvoda potpuno harmonizovana sa propisima Evropske unije. Pravilnik postavlja tehničke zahteve i omogućava potpunu implementaciju Zakona o predmetima opšte upotrebe.\nPravilnik o kozmetičkim proizvodima, kojim se uređuju kozmetički proizvodi koji se isporučuju na tržište, radi obezbeđenja funkcionisanja tržišta i visokog nivoa zaštite zdravlja ljudi, na snazi je od 5. septembra 2019. godine.\nPravilnik o kozmetičkim proizvodima transponuje zahteve za kozmetičke proizvode iz evropske kozmetičke uredbe, kao što su sadržaj dosijea sa informacijama o proizvodu, spisak zabranjenih i ograničenih supstanci, deklarisanje i druge, ali reguliše i kozmetičke tvrdnje i efikasnost proizvoda za zaštitu od sunca.\nJedna od velikih promena koju Pravilnik donosi je mogućnost da se na kozmetičkim proizvodima, trajnijim od 30 meseci ne navodi datum minimalne trajnosti. Dodatno, usklađene su liste zabranjenih i ograničenih supstanci i korigovan pristup prisustvu nečistoća i supstanci u tragovima. Tačnije, proizvodi koji su po svom sastavu i karakteristikama u skladu sa propisima Evropske unije, od sada su potpuno u skladu i sa propisom Republike Srbije.\nVeoma važan aspekt je fer konkurencija i zaštita potrošača. Uvođenjem preciznih zahteva o sadržaju dosijea sa informacijama o proizvodu, sve kompanije koje posluju u Republici Srbiji, u ovom segmentu, poštovaće ista pravila, što ranije nije bio slučaj zbog toga što stari propisi nisu poznavali pojam dosijea sa informacijama o proizvodu, niti precizirali njegov sadržaj. Transponovanjem evropske uredbe koja se odnosi na kozmetičke tvrdnje, kao i zahteva koji se odnose na efikasnost proizvoda za zaštitu od sunca, potrošači u Srbiji su informisani na isti način kao i potrošači u ostalim evropskim zemljama.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Srbije, 14.10.2019.


RUSIJA O NUKLEARNIM MANEVRIMA NATO: Vojne vežbe Alijanse u Evropi mogu dovesti do katastrofalnih posledica | Novosti.RS\nKomentarišući američke vojne vežbe u okviru zajedničkih nuklearnih misija NATO-a „Otporno podne“, Zaharova je istakla da su ovi manevri navodno podrazumevali obuku za upotrebu nuklearnog oružja u okviru takozvanih zajedničkih nuklearnih misija alijanse. U vežbama su učestvovali lovci-bombarderi iz niza zemalja, opremljeni za primenu američkog nuklearnog oružja u Evropi, dodala je ona.\n„Pri tome, raspoređeno američko nuklearno oružje ne samo što ostaje u Nemačkoj, već i u Belgiji, Holandiji, Italiji, kao i u Turskoj. Amerikanci modernizuju svoje nuklearne avio-bombe, a evropske članice NATO-a – avione koji nose takvo oružje“, podsetila je Zaharova.\nmanevri nuklearno oružje SAD i Rusija Rusija - NATO


Merkelova traži od Rusije da smanji broj vojnika na ukrajinskoj granici - mediji.net\nNemačka kancelarka Angela Merkel je u današnjem telefonskom razgovoru sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom zatražila da smanji vojno prisustvo u pograničnom regionu sa Ukrajinom.\nOni su razgovarali o „jačanju ruskog vojnog prisustva na istoku Ukrajine“, navodi se u saopštenju nemačke vlade i dodaje da je kancelarka smanjenje ruskog vojnog prisustva u cilju deeskalacije.\nU saopštenju Kremlja se navodi da su Putin i Merkelova „zabrinuti zbog eskalacije tenzija“ na istoku Ukrajine.\nPutin je, kako se...\nMerkel: Podrška izgradnji gasovoda "Severni tok dva"\nNemačka je donela odluku u korist izgradnje gasovoda "Severni tok dva" bez obzira na mišljenje ostalih članica EU, ali politička borba koja se vodi oko projekta je mnogo već od same dostave gasa, rekla je danas nemačka kancelarka Angela Merkel. Projekat „Severni tok dva“ predviđa izgradnju dva...


Minhen (MUNICH) - Film - mojtv.net\nFilm prati događaje nakon ubistva 11 izraelskih sportaša za vreme Olimpijade 1972.\n, 2005., SAD, 164 min.\nDok Olimpijade pamtimo po sportskim rezultatima koji su ostvareni, minhenska iz 1972. godine pamti se po neviđenoj tragediji, kada je 11 izraelskih sportista mučki ubijeno. Slavni režiser Stiven Spilberg u ovom filmu će nam ispričati ono što se dogodilo posle...\nPošto je teroristička organizacija Crni septembar ubila jedanaest izraelskih sportista za vreme trajanja minhenske Olimpijade 1972. godine, premijerka Golda Meir odobrila je super tajnu operaciju čiji je cilj bio pronaći i eliminisati sve odgovorne. Izraelski vrh u Švajcarskoj okuplja petočlanu ekipu na čelu s Avnerom, nižim operativcem Mosada, čiji je otac bio ratni heroj. Uprkos poteškoćama na početku i velikim troškovima, Avner i njegovi saradnici ipak uspevaju da pronađu i ubiju nekoliko palestinskih terorista u Evropi i Libanu. Ali sve češće nailaze na situacije koje ne mogu da razumeju. Uz to što stalno moraju biti na oprezu zbog agenata CIA, KGB, ne mogu u potpunosti verovati ni svojim šefovima, koji ih izgleda koriste za ubistva ljudi koji sa Minhenom nemaju nikakve veze. Javljaju se sumnje i pitanja, a odanost se polako topi...\nRobert Duvall, Arliss Howard, Jeffrey Tambor...\nJános Kulka, Tamás Szabó Kimmel, ...\nRežija: Attila Szász\nKubanska kriza bila je istorijski trenutak - čovečanstvo se opasno približilo ratu\nHladnokrvna poslovna žena ne dopušta da joj išta stoji na putu prema moći i bogatstvu\n83min, Kanada 2013\nJamie Luner, Ashley Leggat, Linden Ashby, ...


Kim i Radio Kontakt Plus\nUNS: Da se ispita ko stoji iza hakerskog napada na `Kosovo onlajn`\nUdruženje novinara Srbije (UNS) sa svojim ogrankom na Kosovu traži od policije i Tužilaštva za visokotehnološki kriminal da hitno utvrde ko stoji iza hakerskih napada na sajt “Kosovo onlajn”. UNS je posebno zabrinut što su se napadi desili u vreme kada je Kosovska policija sprovodila akciju u Severnoj Mitrovici i Zvečanu.\nSituacija u severnoj Mitrovici nakon jučerašnjih dešavanja je mirna.\nKonkurs za dodelu 35 stambenih jedinica u Grabovcu, Žitkovcu i Banjskoj biće raspisan u sredu, 13. oktobra, saopšteno je iz Opštine Zvečan.\nPopravljena rasveta između Gračanice i Lapljeg Sela\nUsled kvara na električnoj mreži, rasveta iz pravca Gračanice do Lapljeg Sela više dana nije bila u funkciji. Kvar je otkolnjen, a predstoji i zamena još neispravnih svetiljki, kazao je za RTV Kim direktor Odeljenja javnih službi u Opštini Gračanica Vladica Trajković.\nDa li je MTS d.o.o. jedini operater u srpskim sredinama?\nProgram televizije N1, jednog od retkih TV programa sa kritičkim odnosom prema vlasti u Srbiji, u vlasništvu kompanije Junajted grup se neko vreme nije mogao videti u sredinama sa većinskim srpskim stanovništvom na Kosovu. U međuvremenu je saopšteno da je MTS d.o.o, ćerka firma Telekoma Srbije, kupila sve kablovske operatere koji pokrivaju srpske sredine južno od reke Ibar. Iz Nezavisne komisije za medije (NKM) u Prištini za Radio Slobodna Evropa (RSE) negiraju ove navode.


Matija Dedić Trio na otvaranju Jazzika\nU utorak je na sceni nekadašnjeg bioskopa Jadran počeo četvrti Jazzik, festival džez muzike, koji okuplja vrsne muzičare evropske i svetske džez scene, i do sada je već stekao vernu publiku i popularnost i kod onih kojima džez i nije baš tako blizak.\nVrhunski majstori džeza koji se ove godine pojavljuju na subotičkoj festivalskoj pozornici najavili su još jedan kvalitetnu muzičku feštu. Festival je otvorio Matija Dedić trio iz Hrvatske, a prema broju publike, koja je tražila "mesto više za stajanje", moglo bi se reći da je džez u Subotici postao zaista "in".\nZa to su svakako zaslužni organizatori koji na festival dovode prave majstore džeza još od početka njegovog osnivanja 2010. godine. Gabor Bunford, direktor festivala, kaže da je ideja vodilja svakog festivala da on zaista publici pruži uživanje u muzici.\n"Naši gosti su svake godine imena koja cu cenjena i u Evropi i svetu. To su vrsni muzičari, stvarni velikani džeza... Prosto, želimo da da tih nekoliko dana Subotica bruji o džezu. Ove godine smo se nosili mišlju da koncerte prebacimo u neku veću salu, ali čini nam se da još nije vreme za to - publiku treba navikavati na ovu muziku. Džez treba polako dozirati ljudima, i treba im dozirati dobar džez", kaže Bunford.\nOve godine na Jazziku nastupaju između ostalih i Wallace Roney Quintet iz SAD, Aleksandar Dujin kvartet iz Novog Sada, Finucci Brothers iz Mađarske, grupa Dirty mind iz Beograda, kao i učenici Muzičke škole u Subotici sa džez odseka. U ovkiru Jam session programa u kafeu Saks sviraju Gabor Bunford i Haus band.\nFestival, kako kažu njegovi inicijatori, neguje mejnstrim u džezu obraćajući se širokoj publici sa željom da ne tako prihvaćenu muziku približi pre svega mladima. Uz to, festival posebno promoviše mlade talente, omogućavajući im istovremeno i usavršavanje na radionicama i predavanjima koja se održavaju u okviru festivala, i koje su otvorene za sve zainteresovane, kaže Goran Evetović, šef džez odseka Muzičke škole.\n"To mnogo znači našim učenicima, jer imaju priliku da razgovaraju sa vrhunskim umetnicima. Džez je ipak muzika za koju je potrebno da se mladi edukuju, da je izučavaju, i u tom smislu ova iskustvo će im mnogo pomoći", kaže Evetović.


BROJNI GOSTI I OVOG PETKA „OKUPIRALI“ LOKALITETE NA RAVNAMA - Welcome to the official web page of the 'Archaeological Park: Bosnian Pyramid of the Sun' Foundation / Dobrodošli na službenu web stranicu Fondacije 'Arheološki park: Bosanska piramida Sunca'al Park: Bosnian Pyramid of the Sun Foundation\nBROJNI GOSTI I OVOG PETKA „OKUPIRALI“ LOKALITETE NA RAVNAMA\nOvog petka (24.avgust 2018) čekalo se ponovo na red na ulazak u Prahistorijski kompleks tunela Ravne. Brojne organizirane grupe, kao i brojna bh.dijaspora, te gosti iz zemalja regije, ali i Holandije, Austrije, Češke, Slovačke i drugih zemalja, iskoristili su još jedan lijep, ljetni dan, za posjet i obilazak Bosanske doline piramida.\nMeđu organiziranim grupama bile su grupe iz Slovenije, sa tridesetak gostiju, i uz pratnju prijateljice Fondacije, Irene Jarc, kao i velika grupa gostiju iz Njemačke, koju je u Visoko doveo još jedan prijatelj Fondacije, Marko Pogačnik.\nI dok su gosti čekali na obilazak tunela Ravne, a vrijeme prije i poslije obilaska proveli u parku „Ravne 2“, vrijedni uposlenici Fondacije nastavljaju sa redovnim radovima na održavanju lokacija, ali i obogaćivanju novih sadržaja, koji će uskoro biti dostupni na lokalitetu Ravne.\nU Aero banji koja se nalazi iznad ulaza u tunele, u punom jeku je izgradnja njenog sjedišta, koja već dobija svoje obrise i konačni izgled, dok se s druge strane, u parku „Ravne 2“, izvode radovi na izgradnji konferencijske sale, koji su također u punom jeku, a izgradnjom će promocije, predavanja, kao i brojni događaji planirani u parku „Ravne 2“, biti mogući i kada se dese vremenske neprilike.\nBrojni gosti koje smo sreli, kao i velike grupe, nagovještavaju da će posljednji vikend mjeseca avgusta u Visokom ponovo biti ispunjen gostima iz cijelog svijeta, a da će iz srca Bosne, u svijet, ponovo otići lijepe slike i pozitivne priče…\nZadnje ažuriranje subota, 25 avgust 2018 09:40


TIODOROVIĆ: Ja sam za uvođenje propusnica 24 sata, Srbija je daleko od protesta protiv mera! - Naša Borba\nTIODOROVIĆ: Ja sam za uvođenje propusnica 24 sata, Srbija je daleko od protesta protiv mera!\n„Ja sam za uvođenje kovid propusnica 24 sata, to je stav i stručnog dela Kriznog štaba i jasan stav struke u svetu, ali smo svesni da je zabluda da bi to bilo moguće.“\nFoto: Screenshot (Youtube/Nova S) To je rekao član Kriznog štaba dr Branislav Tiodorović. „Da bi doneli tako važnu odluku koja bi imala uticaj na mnoge, moramo da znamo da to nije realno i moguće. Ni u Komunalnoj miliciji nisu svi vakcinisani, nema ih dovoljno, ni inspektora nema dovoljno i to je nemoguće sprovesti„, rekao je Tiodorović za TV Prvu.\nOcenio je da ne bi bilo neočekivano da bude protesta protiv korona mera, i dodao kako treba imati na umu da su sve mere Kriznog štaba uvođene postepeno. „Možda je bilo kašnjenja, ali nije izazivalo veliki odjek u javnosti.\nAko tako nastavimo da radimo, samo moramo biti efikasniji uz oštru kontrolu sa kažnjavanjem, onda ćemo to uspeti da dovedemo u red. Verujem da smo daleko do protesta kakve viđamo u Beču i Holandiji„, rekao je Tiodorović.\nOn je naglasio da je od uvođenja kovid propusnica za ugostiteljske objekte procenat vakcinisanih među mladima u Srbiji povećan na 35 procenata. „Ja sam pre za to da umesto argumenta sile primenimo silu argumenata i siguran sam da nećemo imati ove scene kao u Evropi„, ocenio je Tiodorović.\nPrethodni tekstAKO MOLITVA BUDE BOGOUGODNA, MOŽE DA RODI: Koluvija kaže da Srbija ima velike predispozicije da bude glavni proizvođač industrijske konoplje u Evropi!\nSledeći tekstŠEKLER: Antivakseri su glupi i budale, možete mene da ubijete ali ideja ostaje večna!