Društvo Autor:Aleksandra Petrović23. feb. 202117:06 > 17:31\nMiran protest dvadesetak spremačica, juče je prošao bez susreta sa prvim čovekom kragujevačkog Kliničkog centra, pa su isti najavile i za danas. Međutim, njihov jučerašnji izlazak u javnost je odjeknuo pa je danas došlo do obrta situacije, u kojoj ih je vršilac dužnosti direktora KC Predrag Sazdanović preduhitrio i prvi se obratio novinarima.\nOn je pojasnio da spremačicama niko ne preti otkazima, već da je to zakonska procedura, prema kojoj po isteku ugovora na određeno vreme od dve godine, ustanova ne može da zaposli radnike.\n„Po sili zakona, ovim pomoćnim radnicama prestaju ugovori na određeno vreme i sa te zakonske strane je sve jasno. Dakle, one ne dobijaju otkaze, mi jednostavno ne možemo da ih zaposlimo, jer zakon iz 2014. godine to ne dozvoljava’’ rekao je Sazdanović.\nOn je dodao da ‘’oseća moralnu obavezu i odgovornost“, prema spremačicama koje su od početka pandemije radile u kovid sistemu, te da će „učiniti maksimalni napor’’ da tim radnicama omogući prijem u radni odnos kod poslodavaca, koji kroz autsorsing (engl. Outsourcing – usluga druge kompanije) održavaju higijenu u Kliničkom centru.\nPrema njegovim rečima, KC već priprema dokumentaciju za javnu nabavku i izbor najboljeg ponuđača i očekuje da bi nova radna mesta za poslove čišćenja preko uslužne firme, trebalo da budu otvorena u aprilu ove godine. On je podvukao da će izabranoj firmi predložiti da zaposli pomoćne radnice kojima je istekao ugovor, nazivajući to ‘’prirodnim bajpasom, dok ne stigne naredba da i nemedicinsko osoblje iz kovida dobije ugovore na neodređeno vreme“.\nSpremačice: Opet samo obećanja\nScenario po kome će spremačice skoro dva meseca biti na ulici, radnicama kojima 28. februara ističe ugovor, lično je saopštio Predrag Sazdanović na jednočasovnom sastanku u svom kabinetu, posle kog su izašle vidno uznemirene i zabrinute za svoju egzistenciju.\n„Dobile smo samo obećanja. Ponuđena nam je alternativa da budemo angažovane kod neke privatne firme, ali to opet ništa nije sigurno. Dva meseca ćemo biti na ulici’’ zabrinuto za naš portal kaže Ljubica Jokić koja je od početka pandemije po 12 sati u skafanderu radila sa infektivnim otpadom u crvenoj zoni.\n„Sada ih navodno zakon sprečava da nas zaposle, a kada smo zbog nedostatka radnika radile duple smene i prekovremeno, tada smo bile heroji. Za nas je dva meseca bez posla dug period, moraćemo da se snalazimo i radimo nešto drugo“, ogorčena je Ljubica.\nLjubica Jokić Foto: Aleksandra Petrović/Nova.rs\nSa njom se slaže i koleginica Marijana Samčović, koja smatra da su nemedicinski radnici obmanuti, jer su i iz samog vrha države dobijale obećanja da će njihov radni status biti rešen.\n„Ovo nam je nametnuto kao neminovnost koju moramo da prihvatimo. Ostajemo bez primanja, a pitanje je kada će i da li će ta privatna firma da nas angažuje. Ja imam 48 godina, muž mi je onkološki pacijent, potreban mi je posao, a ko će mene u ovim godinama da zaposli’’ uznemirana je Marijana posle sastanka sa direktorom.\nMarijana Samcović Foto: Aleksandra Petrović/Nova.rs\nU Kliničkom centru, krajem februara i početkom marta, ugovor na određeno vreme ističe za 17 pomoćnih radnica, a kako su rekle za naš portal, ista sudbina do kraja aprila čeka još oko 70 radnika kojima takođe ističu ugovori.\nPovodom odlaska radnika kojima prestaju ugovori, Predrag Sazdanović je rekao da će se kod nadležnih državnih zvaničnika ‘’založiti da nemedicinsko osoblje iz kovid sistema dobije status zaposlenih na neodređeno vreme.’’\nOn je podsetio da je tokom prošle godine „na hiljade“ medicinskog osoblja u Srbiji dobilo ugovore za stalno i očekuje da će tokom ove godine na isti način biti rešen i status nemedicinskog osoblja iz kovid sistema.


Naslovna / Košarka / Evrokup / Partizan ispustio šansu za brejk i pao u Viljnusu\n2019-01-02 20:21 > 20:21\nKošarkaši Partizana su izgubili u Litvaniji od Ritasa sa 80:74.\nCrno-beli nisu uspeli da naprave brejk i pobedom započnu Top 16 fazu Evrokupa. Lošim šutem za tri poena u drugom poluvremenu i greškama u prelomnim trenucima, košarkaši Partizana nisu uspeli da slave u Simens Areni.\nU prvom poluvremenu, gosti su dva puta imali -10, ali su oba puta uspevali da se vrate u meč visokim procentima šuta van linije 6,75. Tim Andree Trinkijerija je u prvom poluvremenu šutirao visokih 7/11, dok su u drugih 20 minuta postigli svega 2 trojke iz 15 pokušaja.\nU drugom poluvremenu ništa novo. Litvanci su u poslednjem periodu imali 69:59, i kada se činilo da je utakmica gotova, crno-beli su uspeli da se vrate na 72:70. Međutim, tri propuštene šanse za vođstvo, uz dobru odbranu nisu bile dovoljne. Efikasnost je bila slaba u završnici pa su Litvanci na kraju zasluženo slavili.\nRitas je predvodio Dominik Saton sa 21 poenom uz po 5 skokova i ukradenih lopti, 14 je postigao Artsjom Parahuski uz 8 uhvaćenih, dok je 11 poena i 8 skokova imao Martinas Ehodas.\nPartizan je predvodio Rade Zagorac sa 17 poena i 8 skokova, 15 je dodao Džok Lendejl uz 9 uhvaćenih lopti, 13 je dodao Vanja Marinković, dok je Aleks Renfro uz 7 poena imao 8 asistencija i 6 skokova.\nU Grupi E, sutra će se od 18:30 sastati Alba i Monako. U narednom kolu, Partizan dočekuje Albu u hali "Aleksandar Nikolić" 9. januara.\nPrethodna Partizan i Zvezda kreću u osvajanje završnice Evrokupa!


Funkcionalan Zeleni fond i hrabre reforme – put do uspešnog upravljanja otpadom i zdrave životne sredine – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz decembar 12, 2019 decembar 12, 2019\nNedavno formiranje Saveza za zaštitu životne sredine u okviru NALED-a povod je za intervju sa Slobodanom Krstovićem, menadžerom za regulatornu reformu NALED-a.\nKako procenjujete i ocenjujete aktuelnu ekološku politiku u našoj zemlji, budući da je njeno unapređenje navedeno kao primarni motiv formiranja Saveza za zaštitu životne sredine?\nFormalno posmatrano, ekološka politika spada u “mlađe” javne politike, tako da su i iskustva zemalja EU zapravo iskustva iz proteklih tridesetak godina. Svesni smo koliko se Srbija (nije) bavila ekologijom u tom periodu. Zato je sada važno, kada je ta tema podignuta na viši nivo, bar iz ugla pristupanja Srbije Evropskoj uniji, kontinuirano podizati svest o značaju ove teme i sinergičnim pristupom svih zainteresovanih strana pokušati da napravimo pomak u ovoj oblasti.\nTo je bila osnovna zamisao NALED-ovog Saveza za zaštitu životne sredine. On je upravo osnovan sa ciljem da se unapredi i poboljša upravljanje u ovoj oblasti tako što će na jednom mestu okupiti društveno odgovorne kompanije, gradove, opštine i udruženja sa ciljem podsticanja održivog razvoja, a uz podršku Ministarstva zaštite životne sredine. Ideja nam je da članovi Saveza svoje kapacitete, znanje i stručnost stave u funkciju zajedničkih ciljeva i time daju svoj doprinos očuvanju životne sredine.\nMi smo u samoj Povelji Saveza dali kratku procenu aktuelne ekološke politike u Srbiji, kako bismo se kasnije ciljano bavili tim temama. Pomenuću samo neke:\nTrenutni modeli finansiranja projekata u oblasti životne sredine su neodrživi;\nNaknade za korišćenje javnih dobara iz oblasti životne sredine i dalje nisu precizno definisane;\nPodaci u vezi za izvorima zagađivanja su i dalje na izuzetno niskom nivou;\nNizak nivo primarne selekcije otpada i nepostojanje dobre sakupljačke mreže….\nDa li bi se, po Vašem mišljenju, dosadašnje usaglašavanje domaćih propisa sa EU regulativom, kao i primenljivost do sada usklađenih propisa, moglo pozitivno oceniti?\nPregovaračko poglavlje 27 koje se odnosi na zaštitu životne sredine je najobimnije poglavlje u smislu usaglašavanja domaćih propisa sa zakonodavstvom EU, tako da bi i procena dosadašnjeg usaglašavanja bio jedan obiman zadatak. Iz tog razloga bih voleo da se fokusiram na sektor otpada, jer je to deo kojim se NALED do sad primarno bavio kroz reformu regulative ali i projektno. Okvirna direktiva o otpadu uvrštena je u nacionalno zakonodavstvo kroz odredbe Zakona o upravljanju otpadom i više od 50 podzakonskih akata, ali ono što još uvek nije u potpunosti preneto jesu ciljevi za ponovnu upotrebu i recikliranje, odgovornost proizvođača za upravljanje otpadom, zasebno prikupljanje otpada i prerada biološkog otpada – dakle konkretne teme na koje su projekti NALED-a usmereni.\nBitno je naglasiti da Zakon o upravljanju otpadom ne pruža zakonski okvir za uspostavljanje kolektivnih šema u skladu sa principom „odgovornosti proizvođača“, dalje nije propisano ko i na koji način izračunava i snosi odgovornost za ciljeve ponovne upotrebe/reciklaže/iskorišćenja. Nema ni investicija u sakupljačku mrežu.\nSituacija u Srbiji je takva da je Ministarstvo zaštite životne sredine sa jedne, a recikleri sa druge strane, a između je veliki jaz u edukaciji, od poslovnih subjekata do lokalnih vlasti. Saradnja između Ministarstva i lokalnih samouprava, kao i međusobna saradnja lokalnih samouprava ne funkcioniše u smislu tehničke podrške i razmene iskustava.\nSve ovo što govorim su podaci iz Analiza rađenih u okviru projekata koje NALED sprovodi i mi tu vidimo prostor u kome NALED moze da pruži podršku, što kroz novoformirani Savez, što kroz projektne aktivnosti, ali i kroz redovne aktivnosti naše Izvršne kancelarije.\nTako da, generalno gledano, dosta je urađeno, domaće zakonodavstvo je u velikoj meri usklađeno sa zahtevima EU, ali postoji još jako puno prostora za unapređenje, za jasno razgraničenje uloga i odgovornosti i pojednostavljenje procedura.\nKakvo je Vaše viđenje sadašnjeg sistema finansiranja životne sredine u našoj zemlji i ima li mogućnosti za njegovo unapređenje?\nFinansiranje zaštite životne sredine je jedan od najvećih izazova za Republiku Srbiju u procesu pristupanja Evropskoj uniji. Prema trenutnim procenama Ministarstva za zaštitu životne sredine biće potrebno investirati preko 8 milijardi eura u sektor otpada i voda. Potrebno je planirati približno 100 miliona eura za implementaciju projekata do ulaska Srbije u Evropsku uniju i do 400 miliona u godinama posle toga. Potrebno je započeti pripremu prosečno 8 novih projekata godišnje do pristupanja i 32 projekta nakon pristupanja, ako računamo da će Srbija postati punopravna članica 2025. godine. Čak i ako se ta godina pomeri za kasnije, situacija neće biti mnogo relaksiranija. Zbog veličine problema, pristup upravljanju investicijama u oblasti životne sredine mora biti potpuno izmenjen. Nedavno usvojene promene Zakona o zaštiti životne sredine kojima su otvorene mogućnosti za kofinansiranjem EU i bilateralnih projekata i godišnji izveštaji Evropske komisije pokazuju da EU takođe prepoznaje značaj uspostavljanja delotvornog i stabilnog sistema i finansiranja životne sredine.\nJedan od elemenata stabilnosti takvog sistema bio bi funkcionalan Zeleni fond. NALED je ovo prepoznao i formulisao u svojoj Sivoj knjizi. Uspostavljanje operativnog Zelenog fonda, koji bi bio projektno orijentisan sa jasno definisanim pravnim okvirom, je preduslov za transparentno i održivo finansiranje mera iz oblasti zaštite životne sredine. Predlog rešenja podrazumeva usvajanje Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine kojim se osniva ovaj Fond, sa jasno definisanim nadležnostima, pravima i obavezama, i kao takav bi bio centralni instrument za finansiranje i kofinansiranje u sektoru životne sredine. Ova reforma je jedna od sistemski prioritetnih reformi i kao takva zaslužuje da se nađe i u strateškom dokumentu „Plan ekonomskih reformi rada Vlade – ERP“.\nPredstavite nam ukratko dosadašnje aktivnosti NALED-a u oblasti zaštite životne sredine i upravljanja otpadom?\nNaled je unazad 3 godine izuzetno aktivan kada govorimo o temama i predlozima vezanim za unapređenje sistema upravljanja različitih tokova otpada. Tu pre svega mislim na posebne tokove otpada, što je npr. tema projekta koji za cilj ima pravilno upravljanje električnim i elektronskim otpadom, realizovan u saradnji sa Nemačkom razvojnom saradnjom GIZ i kompanijama Gorenje i Coca Cola. U okviru projekta unapređen je softver za finansijske instrumente u Ministarstvu zaštite zivotne sredine i Nacionalni registar izvora zagađivanja u Agenciji za zaštitu zivotne sredine. Od situacije gde je uz velike napore jedva 70% obveznika na vreme izveštavalo Agenciju za zaštitu životne sredine o količini stavljenih električnih i elektronskih proizvoda na tržište Republike Srbije, možemo se pohvaliti da je to sada na nivou od nekih 95% ( 5778 izveštaja od ukupnog broja 6142 koliko ima obveznika).\nNALED je uzeo akivno učešće i predložio prelazno rešenje vezano za ekološku naknadu koja je početkom meseca usvojena kroz Uredbu za zaštitu i unapređenje životne sredine. Ovakvo rešenje omogućiće lokalnim samoupravama određeni nivo prihoda koji nisu uspeli da naplate po staroj uredbi. Paralelno, vodili smo računa da taj iznos naknade koju plaćaju kompanije bude izbalansiran tj. primeren veličini i stvarnom negativnom uticaju na životnu sredinu. Ovakvo prelazno rešenje je najmanje „nepravično“, i zapravo insistiramo na daljoj reformi i izmeni Zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara u narednoj godini, kako bismo u potpunosti ispoštovali princip „zagađivač plaća“, omogućili lokalniom samoupravama predvidive prihode i nagradili kompanije koje ulažu u sisteme zaštite i prevencije zagađenja životne sredine.\nFormiranje još jednogSaveza u okviru NALED-a pretpostavlja i uspešne aktivnosti ostalih, prethodno oformljenih Saveza?\nKako sam ranije pomenuo Savez za zaštitu životne sredine je šesti po redu u okviru NALED-a, a rezultati govore u prilog osnivanju ovih tela.\nPomenuću samo neke od aktivnosti koje su realizovane kroz Saveze kao što su: Reforma sistema upisa svojine i uvođenje elektronskih građevinskih dozvola, uvođenje sistema sezonskog zapošljavanja radnika, izrada i sprovođenje Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije (Savez za fer konkurenciju je deo vladine Stručne grupe za suzbijanje sive ekonomije u kojoj se nalaze predstavnici resornih institucija – ministarstava finansija, privrede, pravde, državne uprave, unutrašnjih poslova i trgovine, Poreske uprave, Uprave carina, inspekcijskih organa, Republičkog sekretarijata za javne politike). Ulazak Saveza za fer konkurenciju u Stručnu grupu je prvi put da je država uključila privredu u definisanje sistemskih rešenja koja će dati dugoročne rezultate u smanjenju obima sive zone u Srbiji). Savez za fer konkurenciju je inicirao i učestvovao u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi” 2018. godine, gde je nagradna igra deo mera iz akcionog plana kao i npr. olakšice za zapošljavanje radnika u prvoj godini poslovanja.\nKako biste, u nekoliko rečenica, formulisali prioritetne aktivnosti kada je u pitanju unapređenje u oblasti upravljanja otpadom i zaštite životne sredine?\nPitanje zaštite životne sredine je pitanje svih nas. Istorijsko zagađenje i nebriga celokupnog društva polako dolaze na naplatu u najširem smislu te reči ( smrtnost od posledica aerozagađenja, zagađenja vode, finansijski troškovi za sanacije posledica elementarnih nepogoda itd…).\nKljučno je preuzeti inicijativu i definisati prioritete uz adekvatan plan finansiranja tj. ulaganja u oblast zaštite životne sredine. Prioriteti su svakako otpadne vode, komunalni otpad, i remedijacija zemljišta.\nNedovoljni kapaciteti institucija iziskuju pomoć i uključivanje civilnog društva u kontinuiran proces unapređenja propisa i pune implementacije istih. Na žalost i pored određenog stepena aktivizma ( koji se najčešće svodi na uzbunjivanje kada se nešto već dogodi) ne prepoznaju se organizacije koje rešenjima i kapacitetima mogu da doprinesu sveobuhvatnoj, sistemskoj reformi. Mi ćemo u narednoj godini kroz aktivne projekte, rad Saveza za zaštitu životne sredine i izradu predloga Programa za uvođenje cirkularne ekonomije u Republici Srbiji dati svoj nesebičan doprinos kako bismo pokrenuli reformu, nudeći izbalansirana rešenja prihvatljiva za privredu i lokalnu samoupravu, uz napomenu da nam je u svemu ovom, opšti interes (građani) prioritet.\nPošumljavanje klizišta u Maloj Moštanici\nStop plastici! kaže:\ndecembar 12, 2019 u 7:46 pm\nImao sam priliku da slusam ovog gospodina na nekim debatama i zaista bih zeleo da pohvalim njegovu strucnost, entuzijazam i posvecenost ovom problemu sa kojim se sve vise suocavamo. Iskreno se nadam da ce uspeti da uz podrsku NALEDa ovaj savez napravi dobre rezultate.


Trećina samohranih majki ne radi – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Trećina samohranih majki ne radi\nČak 77.000 žena u Srbiji starosti od 25 do 54 godine nije zaposleno i ne traži posao zato da bi brinule o deci ili starijim članovima porodice. Podaci govore da je stopa radne neaktivnosti veća kod žena koje imaju decu, a ova tendencija je naročito prisutna kod samohranih majki – čak trećina žena koje same gaju decu nije aktivno na tržištu rada, istakla je dr Jelena Žarković Rakić, profesorka Ekonomskog fakulteta u Beogradu i direktorka Fondacije za razvoj ekonomske nauke.\nOna je na jučerašnjoj panel diskusiji „Rodne nejednakosti u Srbiji”, održanoj na Ekonomskom fakultetu, naglasila da skoro dve trećine nezaposlenih žena navodi da ih nedostupnost ili visoka cena vrtića sprečava da aktivno traže posao. U prilog ovoj tezi ilustrativno govori podatak da svega 16 odsto mališana mlađih od tri godine i tek polovina dece starosti od tri do pet godina u našoj zemlji ide u vrtić, a u mnogim gradovima Srbije postoji uredba da prednost prilikom upisivanja u obdanište imaju deca zaposlenih roditelja. Poređenja radi, u zemljama Evropske unije na snazi su tzv. Barselona ciljevi, koji nalažu da trećina dece mlađe od tri godine i 90 odsto dece predškolskog uzrasta detinjstvo provodi u obdaništu.\nSem toga, u našoj sredini postoji snažan kulturološki obrazac da decu treba da čuvaju majka ili baka, kako bi ih „sačuvale” od prehlade i virusa u obdaništu. Zbog toga se veliki broj žena vrti u začaranom krugu nezaposlenosti i nemogućnosti da brigu o deci poveri zaposlenima u predškolskom obrazovanju.\n– Iako Zakon o radu dozvoljava skraćeno radno vreme, statistika svedoči da tek 12 odsto žena u našoj zemlji koristi tu zakonsku mogućnost – pre svega zbog toga što minimalna osnovica za obračun doprinosa za socijalno osiguranje iznosi 35 procenata prosečne bruto zarade. To u statističkom prevodu znači da zarada žene koja radi skraćeno radno vreme iznosi oko 22.000 dinara – ocenila je dr Žarković Rakić.\nAnalizirajući stanje rodne ravnopravnosti na tržištu rada, ona je istakla da je broj dečaka i devojčica upisanih u osnovne i srednje škole u Srbiji gotovo isti, a broj studentkinja za šest odsto veći od broja mladića koji upisuju fakultete. Međutim, rodna podela u obrazovanju vodi segregaciji na tržištu rada, s obzirom na to da se žene uglavnom školuju za neproizvodna i „pomažuća” zanimanja, dok su muškarci više zastupljeni na fakultetima koji edukuju za proizvodna i ekonomska zanimanja. O tome svedoči podatak da čak dve trećine zaposlenih u obrazovanju i zdravstvu čine žene, a da čak 90 odsto zaposlenih u građevini čine muškarci.\nProfesorka Filozofskog fakulteta u Beogradu i programska direktorka Secons grupe za razvojnu inicijativu dr Marija Babović istakla je da se Srbija, prema indeksu rodne ravnopravnosti, nalazi na 22. mestu evropske liste. Najveći pomak Srbije u odnosu na 2016. godinu desio se u domenu političke moći, pre svega zbog porasta broja žena u parlamentu. Međutim, kada je reč o socijalnoj moći, nalazimo se na dnu evropske lestvice, pre svega zbog malog broja žena u upravnim odborima medija, naučnih ustanova i olimpijskih sportova.\nIpak, podaci govore da je rodna neravnopravnost najveća kod kuće, jer žene čak 3,5 sata više od muškarca rade u kući, zaključila je dr Marija Babović.\nPrethodna: Prosečna plata u januaru prvi put veća od 460 evra\nSledeća: Svaki treći zaposleni radi za državu\nAtanasković: Najveći deo budžeta usmeren na programe podrške privredi


SAD planiraju obnavljanje pregovora sa Rusijom o Ukrajini - Sputnjik Srbija\n23:07 03 Mart 2021\nSAD planiraju obnavljanje pregovora sa Rusijom o Ukrajini\n08:59 29.05.2017 (osveženo 09:24 29.05.2017) Preuzmite kraći link\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa planira da ponovo započne pregovore sa Rusijom o mirnom rešenju na istoku Ukrajine, objavio je list „Vašington post“, pozivajući se na američke zvaničnike i nezavisne eksperte.\nPutin za nastavak rada u „normandijskom formatu“\nU članku se navodi da je za državnog sekretara Reksa Tilersona Ukrajina mogućnost da podstakne za sada neuspešan Trampov plan za poboljšanje odnosa sa Rusijom.\n„Iako je sve još u ranoj fazi, Tilersonova ideja je da ponovo počnu mirovni pregovori, kojima je prošle godine pristupila administracija Baraka Obame, sa nadom da će zahvaljujući novim okolnostima i licima biti postignuti najbolji rezultati“, piše „Vašington post“.\nList navodi da je Tilerson već razmotrio inicijativu sa ministrom spoljnih poslova Rusije Sergejem Lavrovom. Osim toga, postoji „aktivan međuministarski proces“ planiranja nove strategije, u koji je takođe uključeno i odeljenje potpredsednika SAD Majkla Pensa.\nPrema pisanju lista, Tilerson želi da imenuje specijalnog izaslanika Stejt departmenta za razgovore o Ukrajini. On će, između ostalog, podržavati diplomatski kanal sa pomoćnikom predsednika Rusije Vladislavom Surkovom.\nRanije je te razgovore sa američke strane vodila pomoćnica državnog sekretara za evropske i evroazijske poslove Viktorija Nuland. Poslednji pregovori Surkova i Nulandove održani su u oktobru 2016. godine, a u novembru je za novog predsednika SAD izabran Tramp.\nTusk: EU i SAD nemaju zajednički stav o Rusiji\nZapadna kritika ukrajinske cenzure — licemerje\nobnavljanje, pregovori, Reks Tilerson, Vladislav Surkov, Viktorija Nuland, Ukrajina\n03/03 22:36 MUP Srbije se oglasio povodom najave masovnih samoubistava, poslao apel roditeljima\n03/03 22:30 Da je Zvezdi danas jedan Marko Elsner...


Sudija deli pravdu pesnicama: Nokautirao igrača i dao četiri crvena kartona! - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Zabava Ludi Svet Sudija deli pravdu pesnicama: Nokautirao igrača i dao četiri crvena kartona!\nSudija deli pravdu pesnicama: Nokautirao igrača i dao četiri crvena kartona!\nOd HaberNews - 25. Oktobra 2013. 0 91 Podeli na Fejsbuku\ntweet Standardni scenario na fudbalskim terenima širom sveta vrti se kada arbitar pokaže na belu tačku, jer tada skoro svi igrači tima koji je skrivio jedanaesterac pritrčavaju i kreću sa žalbama i raspravom, ali ne i u Kuvajtu, tamo sudija batinama deli pravdu!\nGlavni sudija nije mogao da istrpi čupanje za dres, pa se najednom okrenuo i levim krošeom poslao jednog igrača na pod, a zatim u opštem haosu podelio tri crvena kartona. Revolitrani takvim razvojom situacije, nakon primljenog gola, fudbaler Al Nasara je sa centra direktno, iz sve snage, poslao loptu u sudiju, a zatim i zaradio direktno isključenje.\ntweet Prethodni tekstVučić – Tražim hitno izvinjenje ErdoganaSledeći tekstNorveška: Ogromna ogledala reflektuju sunčevu svetlost i obasjavaju grad HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Dobrilović: Kada je reč o medijima i informisanju, zanemaruje se činjenica da je u Srbiji 14 odsto građana "fundamentalno nepismeno" - Dijalog.net\nNaslovna Politika Dobrilović: Kada je reč o medijima i informisanju, zanemaruje se činjenica da je u Srbiji 14 odsto građana “fundamentalno nepismeno”\nBeograd, 03. januar 2019. – Usled političkog i finansijskog uticaja, institucije u Srbiji ozbiljno su zakazale u kontroli medijskog sadržaja, izjavila je FoNetu novinarka portala Cenzolovka Jasmina Dobrilović i ocenila da građani žive "lažnu stvarnost".\nOna je, u okviru serijala razgovora Press Extra, ukazala da su kreatori lažnih vesti u velikoj meri ljudi iz vlasti, jer na taj način skreću pažnju javnosti sa nečega što je važno.\n"Ako ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavi da je na protestima u Beogradu bilo 5.000 ljudi, a sami ste prisustvovali tom događaju i izveštavali sa njega, onda vam je savršeno jasno da vlast ima neki razlog za kreiranje lažnih vesti", objasnila je Dobrilović.\nPrema njenoj proceni, ovaj primer predstavlja "šizofrenu situaciju" u kojoj se nameće dilema da li verujete sebi i svojoj proceni koliko je ljudi protestovalo ili ministru unutrašnjih poslova Srbije.\nKada pričamo o medijima i informisanju, Dobrilović smatra da često zanemarujemo činjenicu da je u Srbiji 14 odsto građana "fundamentalno nepismeno".\nZato bi, kako je napomenula, pre svega trebalo opismeniti narod da čita i da se potpiše, a tek onda možemo govoriti o medijskoj pismenosti, jer "javnost mora da budu svesna šta čita i gde se informiše".\nAko vas neko konstantno laže kroz medije, jasno je da to nije mesto na kojem se treba informisati, ocenila je Dobrilović.\nU Srbiji, međutim, institucije kao što je Regulatorno telo za elektronske medije u nedovoljnoj meri kažnjavaju pojave lažnih vesti, što podstiče širenje dezinformacija, napomenula je ona i konstatovala da "mi živimo lažnu stvarnost".\nNa ovdašnjoj medijskoj sceni vesti se plasiraju samo povremeno, za razliku od građana Francuske koji se, kroz mejnstrim medije, infromišu onako kako novinarski zanat nalaže, naglasila je Dobrilović.\nOna misli da bi građani sami morali da pronađu način da se informišu ukoliko ih nešto zanima, jer će, ako su nezainteresovani, biti "preplavljeni lažnim vestima".\nOznakeJasmina Dobrilovićlažne vestimedijiPress Extra\nPrethodno Miletić: Otvaranje prostora za debatu o svim važnim društvenim pitanjima mora biti prioritet Vlade u 2019.\nSledeće Brnabić bez komentara na odluku Medijske koalicije da suspenduje dijalog sa Koordinacionim telom Vlade Srbije\nTop Tags mediji Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija Evropska komisija mladi ljudska prava istraživanje OCD Evropska unija vladavina prava konkurs evropske integracije lokalna samouprava Civilno društvo Društvo


Vlada TK: O ulaganjima u Aerodrom Tuzla i koncesijama RMU Đurđevik | Zivinice.ba\nPočetna » Događaji » Vlada TK: O ulaganjima u Aerodrom Tuzla i koncesijama RMU Đurđevik\tŠefik Gadžo26.12.2016 16:25\nVlada TK: O ulaganjima u Aerodrom Tuzla i koncesijama RMU Đurđevik\nVlada Tuzlanskog kantona dala je danas suglasnost na Plan poslovanja JP „Međunarodni aerodrom Tuzla” d.o.o. za 2017. godinu.U ovoj planskoj godini pored aktivnosti koje će se provoditi na povećanju obima putničkog saobraćaja, kroz proširenje broja destinacija u zemljama Evrope, intenzivno će se raditi i na razvoju cargo saobraćaja uz uspješno okončanje započetog projekta transporta friškog mesa u Republiku Tursku, kao i na projektima izgradnje i proširenja postojećih infrastrukturnih objekata.\nTakođe, planirani su i pregovori sa drugim cargo avioprijevoznicima, u cilju pozicioniranja teretnih zrakoplova na Aerodromu Tuzla. Revidiranim akcionim planom predviđa se puštanje u probni rad i kalibriranje sistema prilazne i aerodromske rasvjete. Servis snabdijevanja zrakoplova avio-gorivom na Aerodromu, će u planskoj godini biti značajno unaprijeđen izgradnjom carinskog skladišta kapaciteta cca 300 tona, čime će na Aerodromu biti omogućeno stabilno snabdijevanje avio-gorivom sa maksimalnim mjerama sigurnosti, navodi se u Planu. Gledajući s finansijske strane, iako se još uvijek Aerodrom ne može samofinansirati, nivo planiranih prihoda u 2017. godini, veći je za cca 30% u odnosu na očekivanu realizaciju u tekućoj 2016.godini. Sa realizacijom planirane subvencije iz Budžeta TK i Budžeta Federacije BiH, kao podrške materijalnom poslovanju, izvršit će se pokriće svih očekivanih rashoda. Ukupno planirani broj putnika za 2017. godinu na nivou cca 450.000 uticat će na povećanje sekundarnih prihoda koji će se realizovati pružanjem usluga prodaje aviokarata, zakupa aerodromskih površina, parking prostora i drugih. Investiciona ulaganja neophodna za tehničko opremanje Aerodroma zahtijevaju planiranje izvora finansiranja, koje Aerodrom u ovom momentu ne može u cijelosti obezbjediti vlastitim poslovanjem, pa će se u 2017. godini pored planirane podrške Vlade Tuzlanskog kantona i pomoći iz Budžeta Federacije BiH, realizacija ulaganja vršiti i sredstvima vlastitog kreditnog zaduženja, stoji u planu poslovanja Aerodroma za 2017. godinu\nSuglasnost na tekst Protokola o izmirenja obaveza koncesionih naknada RMU Đurđevik\nIzmedju ostalog, danas je Vlada Tuzlanskog kantona dala suglasnost na tekst Protokola o načinu izmirenja obaveza po osnovu obračunatih a neuplaćenih koncesionih naknada Rudnika mrkog uglja Đurđevik. Shodno protokolu predviđeno je da Rudnik „Đurđevik” dugovanje u iznosu od 410.325,71 plati u devet jednakih mjesečnih rata počevši od januara 2017. godine. Iako je Rudnik „Đurđevik” tokom 2016. godine iskazao pozitivan poslovni rezultat, zbog nagomilanih obaveza iz ranijeg perioda nije bio u mogućnosti da izmire cjelokupan dug po osnovu koncesione naknade. Ipak treba istaknuti da je Rudnik redovno izmirivao sve obaveze po osnovu poreza i doprinosa, kao i činjenicu da je u vrlo kratkom periodu uplatio iznos od 819.563,09 KM./Odjeljenje za informisanje Vlade TK/


You are at:Home»Vesti»Unapredite produktivnost u kancelariji integracijom cloud usluga\nCloud računarstvo odnedavno privlači puno pažnje. Ono donosi revoluciju u pristupu softveru, procesorskoj snazi i skladištenju. A takođe pomaže unapređivanju produktivnosti, povećavanju fleksibilnost i maksimalnom smanjenju troškova. Canon uniFLOW Online je Canonov odgovor na taj zahtev tržišta i ono predstavlja rešenje za upravljanje štampanjem i skeniranjem zasnovano na cloud tehnologiji koje omogućava malim i srednjim preduzećima da poboljšaju radne procese u kancelarijama i povećaju produktivnost u okviru kancelarije i izvan nje bez potrebe za lokalnim serverom.\nKompanije su ranije morale da kupuju servere, baze podataka i ostalu infrastrukturu; danas cloud računarstvo od korisnika jednostavno zahteva da se pretplate na paket onoliko dugo koliko im taj paket zadovoljava potrebe. Zahvaljujući cloud tehnologiji, kompanije bilo koje veličine mogu da budu deo velike agregirane IT infrastrukture i da imaju koristi od ekonomije obima od koje su ranije koristi imali samo poneki.\nPremeštanje procesa skeniranja i štampanja u cloud otvara kompanijama nove mogućnosti za poboljšavanje procesa rada u kancelarijama i poboljšavanje produktivnosti. Naročito danas, kada više ljudi nego ikada do sada radi od kuće, postavlja se pitanje kako može kućna štampa i skeniranje da bude podjednako efikasno i integrisano u kancelarijske procese.\n„Svestrano Canon uniFLOW Online rešenje podržava inicijative digitalne transformacije naših klijenata pomoću naprednih cloud funkcija. Zahvaljujući ovoj fleksibilnoj tehnologiji, Canon ispunjava različite zahteve klijenata, uključujući moderna radna okruženja koja imaju puno uređaja, više lokacija i radnike na daljinu“, objašnjava Mihaela Jilavu, voditelj razvoja proizvoda za kancelarijska rešenja, Canon CEE GmbH.\nCanon uniFLOW Online je rešenje za poboljšanje efikasnosti kancelarijskog okruženja za štampanje i skeniranje. Ono pruža upravljanje štampom pomoću cloud tehnologije sa raznim putanjama slanja zadataka, kao i sa sveobuhvatnim funkcionalnostima upravljanja skeniranjem. Kompanije mogu da prate troškove štampanja, skeniranja i kopiranja i da izvezu izveštaje kako bi imale detaljan uvid u troškove procesiranja dokumenata na multifunkcijskom štampaču (MFP).\nCanon uniFLOW Online zajedno sa Canon MFP-ovima povećava efikasnost procesa skeniranja na MFP-u tako što pruža integraciju sa nekoliko destinacija za cloud skladištenje (Box, Dropbox, Evernote, Google Drive, Microsoft OneDrive, Microsoft OneDrive for Business, Microsoft SharePoint Online) i odabranim Document Management softverom, uz OCR visoke preciznosti i visok nivo kompresije dokumenata. Predefinisani procesi rada za skeniranje prate korisnika na deljenim MFP-ovima.\nŠtampanje iz clouda takođe je moguće direktno sa uređaja: Dokumentima koji se čuvaju na podržanim destinacijama za cloud skladištenje moguće je pristupiti na MFP-u nakon potvrde identiteta i oni mogu da se odštampaju ili sačuvaju u niz za kasnije štampanje. Podržan je širok spektar formata dokumenata. Dostupan je pregled zadatka, a opcije za završnicu mogu da se menjaju direktno na uređaju pre štampanja.\nIako uniFLOW Online prvenstveno cilja poslovne korisnike Canon štampača, uređaji ostalih dobavljača takođe mogu da postanu deo bezbednog okruženja za štampu pomoću dodatnog hardvera (opcionalno).\nPodrška za radnike od kuće\nKada se radi od kuće, tehnički preduslovi kao što su laptop i stabilna internet konekcija često već postoje; tamo gde tehnički uslovi nedostaju, to može brzo da se ispravi. Trenutna situacija će verovatno dovesti do trajne promene u našoj radnoj kulturi i dovešće do povećanja rada od kuće. Ali, rad od kuće postavlja izazove u vezi sa odvajanjem troškova štampe u privatne i u poslovne svrhe i skeniranja dokumenata od kuće jednako efikasno kao iz kancelarije.\nCanon uniFLOW Online podržava velike kancelarijske multifunkcionalne uređaje, ali i manje sve-u-jednom multifunkcijske štampače i štampače sa jednom funkcijom. Postoji širok spektar uređaja koji su savršeno prilagođeni profesionalnoj upotrebi u kućnim kancelarijama.\nZaposleni koji rade od kuće mogu da štampaju direktno sa svog uređaja, uz trenutno puštanje zadatka, dok se istovremeno prate troškovi.\nAko je uređaj u istoj sobi kao zaposleni i ako je stalno pod nadzorom, bezbedno štampanje često nije neophodno. Ako se, s druge strane, uređaj često deli sa članovima porodice, bezbedno štampanje kompanijskih dokumenata i dalje može da se implementira. Dokumenti mogu da budu pušteni u štampu nakon potvrde identiteta unošenjem PIN koda.\nProcesi rada za skeniranje prate zaposlene od uređaja do uređaja; ovo se takođe odnosi i na uređaj u kućnoj kancelariji. Isti korisnički interfejs i profili za skeniranje dostupni su u kućnoj kancelariji kao i na radnom mestu.\nKada se vrate u kancelariju, korisnici mogu da šalju zadatke za štampanje takođe i sa svojih mobilnih uređaja (mobilnih telefona, tableta) i da štampaju direktno na Canon MFP-u ili da obave mobilno slanje zadatka putem emaila kada je aktiviran uniFLOW Online.\nZahvaljujući platformi uniFLOW Online, efikasno štampanje i skeniranje dokumenata od kuće može besprekorno da se doda u postojeću kancelarijsku infrastrukturu za štampanje i skeniranje.\nZasnovano na pretplati\nCanon uniFLOW Online inovativno je rešenje za upravljanje štampom i skeniranjem zasnovano na cloud tehnologiji koje je hostovano na platformi Microsoft Azure; dostupno je na bazi pretplate. Ne postoje zahtevi za internim serverom, a inicijalna konfiguracija i tekuće upravljanje sistemom može da se obavlja udaljeno, zahtevajući manje IT resursa i troškova u cilju održavanja sistema.\nRadi više informacija u vezi sa podržanim uređajima i njihovim funkcionalnostima kontaktirajte Angelinu Vučković, angelina.vuckovic@canon.rs.\nViše informacija o rešenju Canon uniFLOW Online možete pronaći na https://www.canon.rs/software/uniflow-online/


Zaraženih komaraca zvanično nema u Kruševcu - KruševacGrad\nPrema poslednjim analizama koje je obavio Zavod za biocide i medicinsku ekologiju, komarci zaraženi virusom Zapadnog Nila nisu detektovani na području Rasinkog okruga. Iako zvanično nema zaraženih komaraca, prisustvo virusa potvrđeno je kod jedne domaće životinje, a zbog sumnji da je zaražena i jedna osoba, uzorak krvi poslat je na analizu na Institut „Torlak“\nU kruševačkom Zavodu za javno zdravlje kažu da su od početka ovogodišnje sezone komaraca, na Torlak poslata dva uzorka krvi, gde je kod jednog pacijenta nalaz bio negativan, dok se drugi rezultat čeka. U međuvremenu, prisustvo virusa Zapadnog Nila potvrđeno je kod jednog konja na teritoriji kruševačke opštine.\nEpidemilozi kažu da to što nema zvanične potvrde prisustva zaraženih komaraca ne isključuje njihovo prisustvo. Ističu i to da nema mesta panici jer, kako objašnjavaju, virus Zapadnog Nila kod većine inficiranih protiče asimptomatski.\nPredrag Pavlović, epidemiolog\n– Kod 80 odsto zaraženih ne javlaju se nikakvi simptomi a osoba nakon toga stiče imunitet na taj virus. Oko 20 odsto zaraženih ima blagu kliničku sliku u vidu glavobolje, mučnine i povraćanja, a ponekad sve to može biti praćeno otokom limfnih žlezda ili osipom na grudima, leđima ili stomaku. Ovi simptomi obično prolaze u roku od nekoliko dana, u retkim slučajevima i više nedelja – kaže epidemiolog Predrag Pavlović, dodajući da simptomi groznice Zapadnog Nila nastaju tri do 14 dana nakon uboda zaraženog komarca.\nPrema njegovim rečima, do razvoja teške kliničke slike dolazi kod jednog obolelog na 150 inficiranih, uglavnom kod osoba starijih od 60 godina i onih koji boluju od hroničnih bolesti.\n– Kod takvih osoba, pored groznice i glavobolje, dolazi i do pojave ukočenosti vrata, dezorjentacije, kome, mišične slabosti i paralize. Ovakvi simtomi mogu da traju i nekoliko nedelja, a moguća su i trajna neurološka oštećenja – kaže on.\nPavlović objašnjava da su rezervoari zaraze ptice a da se komarci zaraze prilikom sisanja njihove krvi, te da tako zaraženi prenose infekciju na ljude i druge životinje. Bolest se, kako kaže, ne prenosi sa čoveka na čoveka, s tim da se u veoma retkim slučajevima može preneti transfuzijom zaražene krvi, transplatacijom tkiva zaraženih osoba, te za zaražene majke na dete tokom dojenja.\nPrema njegovim rečima, ne postoji specifična terapija za zaražene niti vakcina protiv groznice Zapadnog Nila. Bolest se, kako kaže, obično završava potpunim oporavkom, gde se u slučaju teže kliničke slike oboleli hospitalizuju.\n– Jedina prevencija bolesti koji izaziva virus Zapadnog Nila je sprečiti ubod komarca. Savet je da se prilikom boravka u prirodi koriste repelenti na otkrivenim delovima tela (ne koristiti repelente kod dece mlađe od dva meseca), te da se nosi odeća koja pokriva noge i ruke. Takođe, treba izbegavati boravak u prirodi u vreme najintenzivnije aktivnosti komaraca ( u sumrak i zoru), posebno treba izbegavati šume i močvare jer su to područja sa velikim brojem insekata, a na vratima i prozorima domova trebalo bi postaviti zaštitne mreže protiv komaraca – kaže Pavlović.\nS obzirom na to da komarci legu jaja u stajaćim vodama, savet je i da se najmanje jednom nedeljno prazni voda iz saksija za cveće i posude za hranu i vodu za kućne ljubimce, te da se iz dvorišta uklone sve nepotrebne posude koje se pune kišnicom.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, do 7. jula ove godine na teritoriji Srbije registrovana su 102 slučaja obolevanja od groznice Zapadnog Nila, sa devet smrtnih ishoda koji se mogu dovesti u vezu sa obolevanjem od groznice Zapadnog Nila, tri u Južnobačkom okrugu, pet na teritoriji Grada Beograda i jedan u Južnobanatskom okrugu.\nU Rasinkom okrugu u ovoj godini do sada zvanično nije registrovan nijedan slučaj obolevanja, a prema podacima kruševačkog Zavoda za javno zdravlje, jedini registrovan slučaj zabeležen je 2013.godine kada je bolest zvanično potvrđena kod jedne osobe.\n02.12.2021 0 152\n18.11.2021 1 186\n04.11.2021 0 246


UNS :: UNS vesti :: Krajnović: Izmene Krivičnog zakonika precizirati da štite novinare Milić: Šta kažu novinari? Beljanski: Potrebna temeljna prerada Nacrta\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | Krajnović: Izmene Krivičnog zakonika precizirati da štite novinare Milić: Šta kažu novinari? Beljanski: Potrebna temeljna prerada Nacrta\nUrednik subotičke.rs i član Uprave UNS-a Branko Žujović, koji je vodio okrugli sto, na početku je ukazao da mu je zbog novinarskog posla prećeno mesecima i da mu je pretila osoba, kako je naveo „iz državnog aparata“. Taj krivični postupak je okončan, naveo je Žujović, ali se pokazalo da je ta osoba mogla to da čini „mesecima i godinama skoro bez konkretnih posledica".\nŽujović je u uvodnom delu podsetio da se UNS izborio 2009. godine za izmenu člana 138 Krivičnog zakonika koji za pretnju novinarima predviđa kaznu od šest meseci do pet godina zatvora. Međutim, naveo je, pokazalo se da ta izmena jeste bila korak, ali ne dovoljan u krivično-pravnoj zaštiti novinara i ostalih medijskih radnika zbog sudske prakse.\nDržavna sekretarka Ministarstva pravde Livija Pavićević izjavila je da nije stigao nijedan pisani predlog na adresu Ministarstva od kako je javna rasprava o Nacrtu produžena.\n„Dve nedelje nije stigao nijedan pisani predlog na mejl koji je istaknut na sajtu Ministarstva pravde“, rekla je Pavićevićeva koja je pozvala da do 2. decembra, kada ističe rok drugog kruga javne rasprave, svi koji imaju dostave primedbe i predloge na Nacrt.\nPosebna savetnica potpredsednice Vlade i ministarke kulture i informisanja Gordana Predić navela je da je Akcionim planom za sprovođenje Medijske strategije predviđeno da dođe do razmatranja izmene Krivičnog zakonika i da je Ministarstvo kulture i informisanja samo u situaciji da prati šta se dešava.\n„Nosilac te aktivnosti je Ministarstvo pravde i na njima je da završe taj postupak. Dobro je što je produžen rok, bitno je da se o tome razgovara, samo bi trebalo da rezultira konkretnim predlozima“, rekla je Predićeva.\nPomoćnik ministra pravde za normativne poslove Jovan Ćosić podsetio je da je u prvom krugu javne rasprave stiglo 11 predloga od raznih predlagača i objasnio da procedura podrazumeva da se sve što je pristiglo razmotri. Potom će uslediti, kako je naveo, konsultacije sa Stalnom radnom grupom za zaštitu i bezbednost novinara, a zatim će Ministarstvo pravde pripremiti Nacrt zakona koji će biti razmatran na Vladi koja utvrđuje predlog koji ide u Skupštinu.\n„Cilj nam je da unapredimo bezbednost novinara kroz izmenu Krivičnog zakonika. Važno je da rešenje koje ćemo predočiti Narodnoj skupštini bude deo opšteg konsenzusa“, rekao je Ćosić.\nAdvokat UNS-a Nenad Krajnović je govoreći o konkretnim članovima Krivičnog zakonika koji se menjaju naveo da je potrebno da se zaštita suzi na novinare, i da formulacija „lice koje obavlja poslove od javnog značaja“ bude precizirana tako da se zaštita daje osobama koje obavljaju posao od javnog značaja u oblasti informisanja u vezi sa poslovima koje obavljaju.\nGovoreći o članu 138 za koji su, pored člana 135, takođe predložene izmene Krajnović je rekao da je u razgovorima i slušajući prethodni okrugli sto u Beogradu bilo posebno reči o uvedenim terminima „sloboda“ i „imovina veće vrednosti“.\n„Jedan od predloga koji sam imao u vidu je da se uz slobodu veže i bezbednost, kao ustavna kategorija. Da se štiti sloboda i bezbednost novinara“, rekao je Krajnović.\nKrajnović je naveo da je prihvatljivo uvođenje zaštite imovina veće vrednosti u članu 138 Krivičnog zakonika.\nOsvrnuvši se na to da je predlog izmena člana 149 izazvao najviše polemika i da su se neke od primedbi odnosile na to da se uvodi `delikt mišljenja`, odnosno da se krivično-pravna zaštita može obrnuti i postati sredstvo napada na novinare, predložio uvođenje formulacije o ugrožavanju lica koje je „urednički oblikovanu informaciju ili mišljenje objavilo putem medija“.\nPredstavnik Nezavisnog društva novinara Vojvodine u Stalnoj radnoj grupi za bezbednost i zaštitu novinara i advokat Veljko Milić rekao je da se u javnosti moglo čuti da su izmene Krivičnog zakonika zapravo pokušaj vlasti da pred izbore ograniči slobodu izražavanja i da o tome nema ni govora. On je naveo da Ministarstvo pravde nije dodalo ni zarez na predlog izmena Krivičnog zakonika koji je konsenzusom prihvatila Stalna radna grupa, a na kom je radio profesor Zoran Stojanović.\n„Inicijativa je potekla od Stalne radne grupe u kojoj su predstavnici svih relevantnih novinarskih i medijskih udruženja u Srbiji, tužilaštva i policije. Grupa radi od 2017. godine i bavi se različitim pitanjima bezbednosti novinara“, rekao je Milić.\nNaveo je da se može pročitati u izveštajima Evropske komisije i drugih međunarodnih institucija da u Srbiji postoji veliki broj odbačenih krivičnih prijava za krivična dela izvršena na štetu novinara.\n„Mnoge od tih krivičnih prijava su odbačene zbog toga što radnje koje se prijavljuju kao krivična dela trenutno nisu sankcionisane krivičnim zakonodavstvom jer su se sredstva komunikacije toliko modernizovala da neki načini komunikacije ostaju ispod radara“, rekao je Milić.\nŠta misle novinari?\nMilić je rekao da kada je analizirao predlog izmena Krivičnog zakonika nije video probleme jer se u članu 149, stavu dva, koji se pokazao kao sporan u javnoj debati, nalazi nekoliko pravnih instituta kao što su grubo vređanje, zlostavljanje, drsko ili bezobzirno ponašanje koji već postoje u našem pravnom sistemu.\n„Imali smo slučaj novinarke Brankice Stanković kojoj je svašta pevano na utakmici i jedan od navijača je osuđen zbog nasilničkog ponašanja. To je krivično delo protiv javnog reda i mira. Imamo situaciju da je isti navijač sve te uvrede što je izrekao na sportskoj priredbi poslao SMS porukom, Brankica Stanković bi mogla da piše privatnu krivičnu tužbu i da u postupku koji se ne vodi po službenoj dužnosti traži zaštitu. Zbog toga smo smatrali da su ovakve izmene neophodne“ rekao je Milić\nRukovodio se time da će sud u svakom konkretnom slučaju, kako kaže, prilikom tumačenja da li ima grubog vređanja, zlostavljanja, drskog ili bezobzirnog ponašanja da se vodi praksom Evropskog suda za ljudska prava koja je uspostavljena kada je u pitanju sloboda izražavanja.\n„Sada kada je javna rasprava otvorena, video sam dosta osnovanih primedbi, međutim najčešće te primedbe ne dolaze od novinara“, rekao je Milić.\nTražio je da novinari pravnicima kažu da li ih ovakve izmene stavljaju u opravdan strah da će biti krivično gonjeni i da neće svoj posao moći slobodno da obavljaju jer će morati da biraju svaku reč kako se neko ne bi osetio grubo vređanim, ili ove izmene shvataju kao nešto što bi moglo da im zaštiti bezbednost.\nPotpredsednik CEPRIS-a i advokat Slobodan Beljanski, koji je kritikovao predložene izmene Krivičnog zakonika, rekao je da ne sumnja da je Nacrt potekao iz dobrih namera, ali da je rezultat daleko od nečega što je dobro, u pravnom, političkom i sociološkom smislu.\n„Pravnici moraju da uzmu u obzir ekstremnu varijantu, mogućnost da se takav propis ili zloupotrebi ili da se upotrebi za svrhu koja je potpuno različita od one zbog koje je donet. U svakoj odredbi koja se menja našao sam upravo takvu mogućnost“, rekao je Beljanski.\nKonstatovao je da ako bi se sa ovakvim izmenama usvojio član 135, bez bližeg određivanja, lica koja se bave poslom od javnog značaja bila bi neopravdano stavljena u povlašćen položaj.\nNaveo je da može da se složi sa intervencijom advokata UNS-a Krajnovića, koja je išla u tom pravcu bližeg određivanja.\nGovoreći o izmenama člana 138 Beljanski se osvrnuo na uključivanje pojmova „sloboda“ i „imovina veće vrednosti“ i rekao da problem stvara tumačenje „slobode“.\n„Pojam slobode u Krivičnom zakoniku nije određen. Moguće ga je tumačiti na četiri načina“, rekao je Beljanski.\nAko bismo se priklonili Ustavom zajamčenim slobodama, rekao je Beljanski konstatujući da je to najprirodnije, ostaje pitanje šta bi se sve moglo smatrati pretnjom da će se napasti nečiji slobodan razvoj ličnosti, nečije dostojanstvo, sloboda misli ili savesti.\n„Smatrao sam da bi ovako prošireno krivično delo bez bližeg objašnjenja pojmova u praksi moglo da posluži za suzbijanje kritike iskazane na način svojevrsno neodmeren, ili žustar i vatren“, rekao je Beljanski.\nBeljanski je naveo da se u prvi mah čini opravdanim zaštita psihičkog integriteta novinara i svih drugih lica koje objavljuju napise od javnog značaja. Ali, ako se stavite u ulogu mogućeg učinioca takvog krivičnog dela, videćete da prvi utisak vara.\n„Previđa se da u zavisnosti od povoda, načina izražavanja ili stila nekog lica pod udar zakona lako može doći i novinar, ali i svaki drugi autor koji reaguje na takve napise“, naveo je Beljanski .\nOn je rekao da je nedavno jedan advokat premijerku nazvao „pokvarenom glupačom koja izigrava glupog Avgusta“, jedan lekar je smatra „bahatom i neodgovornom“, predsednik jednog udruženja je za nju rekao da „laže“ i „pita se da li će ona pred Narodnom skupštinom odgovarati za iznošenje neistina i obmanjivanje celokupne javnosti“.\nOsoba koja obavlja funkciju premijera, nastavio je Beljanski, svakako će ove uvrede doživeti kao grubo vređanje koje joj značajno ugrožava spokojstvo, a onda bi oni koji su to izrekli mogli da dođu pod udar izmenjenog zakona.\nBeljanski vidi problem u upotrebljenim pojmovima „mišljenje“ i „informacija“.\n„Postoji li išta što bismo mogli nazvati mišljenje od javnog značaja. Mišljenje je vrednosni sud koji nema veritet informacije. Sme li se Krivičnim zakonom štiti ikakvo i ičije mišljenje, a da nas takva zaštita ne vrati u doba partijskog dogmatizma“, rekao je Beljanski i naveo da se tom dopunom ugrožava sloboda izražavanja.\nNedavno je nakon informacija o držanju vijetnamskih radnika u Zrenjaninu u nehumanim uslovima, ekipa jedne televizije prikazala stvar u sasvim drugom svetlu, saopštavajući da oni uživaju sva prava i da su zadovoljni, naveo je primer Beljanski.\n„Neko ko bi za tu televiziju napisao da se služi mangupskim obmanjivanjem javnosti ili sluganjskim dezinformacijama, ili bi ispred te televizije nosio transparente sa tim natpisima rizikovao bi da se njegov postupak tretira kao ometanje informisanja učinjeno grubim vređanjem ili drskim ponašanjem i da bi to značajno ugrozilo spokojstvo kritikovanih novinara, pa bi i on došao pod udar ove odredbe“, izneo je Beljanski.\nBeljanski je rekao i da način krivičnog gonjenja nije dobro rešen u ponuđenom predlogu izmena Krivičnog zakonika.\n„Tužilac bi pošao od nekog šablona, šta bi se obično smatralo ugrožavanjem spokojstva, a ne od subjektivnog osećaja lica koje je ugroženo. Naravno da se i jedno i drugo mora uzeti u obzir. Ali, ovde bi izostalo ono što je neophodno za krivično gonjenje i za upotrebu pojma spokojstvo koji je fluidan i neprimeren krivičnom zakonodavstvu, sve bi to prešlo u ruke javnog tužioca i bilo bi gonjeno bez osećaja povređenog da je povređen“, rekao je Beljanski o uvođenju gonjenja po službenoj dužnosti tamo gde ga nije bilo.\nOn se založio za temeljnu preradu Nacrta.\nNa pitanje da li novinarima treba krivično-pravna zaštita i rešenje kakvo su za sebe izborili advokati u Srbiji advokati Milić i Krajnović su bili saglasni da ni advokatima nije bila potrebna posebna zaštita u smislu posebnog krivičnog dela i da to ne treba ni novinarima.


Ove utakmice Superlige ispituje srpska policija! - Sportske.net\nOve utakmice Superlige ispituje srpska policija!\nList "Blic" saznaje koji mečevu su predmet istrage, uz duel na "Vračaru" između OFK Beograda i Zvezde.\nRumuni o revanšu - "Beogradski PAKAO!"Partizane, ovo je sudija - "ne voli" domaće ekipe!Partizanov evropski junak, cimer na ceni!Pjana se ne vraća!Prle i Tihi su nas naučili, Otpisani uvek pobeđuju!\nU pitanju su mečevi iz ovog i prošlog šampionata. Osim duela na "Vračaru", već je pominjan i duel između Partizana i Metalca koji je šampion lako dobio.\nIz prošlog prvenstva pod lupom je pobeda Spartaka protiv Donjeg Srema od 3:2 iz 28. kola, Subotičani su slavili golom iz penala u nadoknadi.\nZatim Borac protiv Novog Pazara, Čačani su dobili sa 1:0, meč je takođe rešen iz penala, a gosti su imali mnogo primedbi na suđenje.\nU 25. kolu je Radnički iz Niša savladao već otpisane Kragujevčane na "Čika Dači" sa 2:1, a sporna su i dva meča OFK Beograda, poraz od Donjeg Srema 4:0, ali i pobeda nad Borcem od 1:0 u 20. kolu, kada su Čačani imali primedbe na arbitražu sudije Trailovića.\nDakle, to su mečevi o kojima su stigle prijave, sada je na policiji, bilo je dosta povika prošle sezone, ali ne samo prošle, na serije pobeda nekih timova kod kuće koji su na kraju izborili opstanak, tako da je teško verovati da su samo ovih sedam sumnjive.\nA da li ima dokaza?\nPa to je pitanje za državu, ovako će sve ostati na tračevima i poluinformacijama...


Moguće otvaranje avio linije Sarajevo-Budimpešta\nPredsjednik Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine Bruno Bojić sa suradnicima primio je u posjetu Leventea Magyara, zamjenika ministra vanjske trgovine i inostranih poslova i državni sekretar za ekonomsku diplomaciju Mađarske sa suradnicima. Glavna tema sastanka bila je unapređenje ekonomskih odnosa dvije zemlje i povećanje obima vanjskotrgovinske razmjene.\nPredsjednik Bojić se zahvalio na posjeti i izrazio zadovoljstvo prijateljskim odnosima dvije zemlje, te izrazio nadu da će posjeta Bosni i Hercegovini rezultirati unapređenjem ekonomskih odnosa dvije zemlje koji, ukoliko se posmatra robna razmjena, ne oslikavaju mogućnosti i potencijale.\nPredsjednik Bojić upoznao je državnog sekretara sa ulogom i aktivnostima Komore, gospodarskim potencijalima i mogućnostima za investiranje u Bosnu i Hercegovinu. S tim u vezi, predsjednik Bojić je informirao goste o održavanju “Sarajevo Business Foruma” početkom maja mjeseca i pozvao sve zainteresirane iz Mađarske da učestvuju i predstave svoje investicione projekte brojnim prisutnim visokim zvanicama, državnicima i investitorima iz cijeloga svijeta. Također, on je kazao da je Vanjskotrgovinska komora BiH, između ostalog, stavila na raspolaganje sve svoje kapacitete gospodarskim delegacijama iz inostranstva za održavanje bilateralnih sastanaka u vrijeme održavanja Foruma.\nNa sastanku je ocjenjeno da Bosna i Hercegovina i Mađarska imaju potencijala za suradnju u sektoru građevinarstva, metalske i auto industrije, te poljoprivredno-prehrambenom sektoru, a posebno su otvorene mogućnosti za suradnju kompanija dvije zemlje na trećim tržištima.\nZamjenik ministra Magyar je naglasio kako s mađarske strane postoji interes za povećanjem saradnje sa Bosnom i Hercegovinom, te da je Mađarska spremna staviti na raspolaganje svoja znanja i iskustvo u oblasti ekologije i zaštite okoliša, kao i drugim oblastima gospodarske suradnje. Također, on je izrazio nadu da će otvaranje avio linije Sarajevo – Budimpešta, koja je u obustavi dvije godine, olakšati povezivanje i suradnju privrednika dvije zemlje.\nZaključeno je da će u narednom periodu biti poduzete aktivnosti koje će doprinijeti daljnjem jačanju i razvoju gospodarskih odnosa kao i unaprijeđenju i poboljšanju uvjeta za inteziviranje svih drugih oblika suradnje, za što postoji obostrani interes.


Altiparmakov: Mere pomoći privredi dobre, moramo da štedimo\n12.June.2020 14:11 BEOGRAD - Član Fiskalnog saveta Nikola Altiparmakov kaže da su prve mere državne pomoći privredi bile potpuno opravdane i dobre, ali i naveo da takve netargetirane i darežljive mere ne možemo ponoviti u drugom krugu, jer za to ne postoji fiskalni prostor, a da nove mere ne treba donositi do jeseni dok se ne sagledaju optimalna rešenja.\nNa onlajn konferenciji "Kako najbolje iskoristiti pomoć EU?" na kojoj je bilo reči o ekonomskim merama za odgovor na pandemiju u Srbiji, Altiparmakov je rekao da je prvi državni paket mera pomoći privredi podigao javni dug sa 50 na 60 odsto BDP.\nBrza pruga BG-BUD najveći projekat u Jugoistočnoj Evropi\n10.June.2020 13:37 BEOGRAD- Brza pruga Beograd-Budimpešta najveći je projekat u jugoistočnoj Evropi i simbol čeličnog prijateljstva Srbije i Kine, rekla je danas potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović na sastanku sa generalnim direktorom kineske kompanije "Čajna rejlvej internešenel kompani" (CRIC) Hu Sjaojungom.\nMihajlović je tokom razgovora sa Huom o realizaciji tog projekta istakla da je izgradnja te pruge simbol prijateljstva i dobrih odnosa dve države i srpskog i kineskog naroda.\n10.June.2020 11:12 BEOGRAD - Ugovor o projektovanju i izgradnji brze saobraćajnice od Iverka do Lajkovca i reguluaciji reke Kolubare, vredan 158 miliona evra, potpisan je danas u Beogradu.Komercijalni ugovor potpisali su potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, direktor "Puteva Srbije" Zoran Drobnjak i direktor kompanije "Čajna Šandong" Džang �ančao.\nUgovori za podršku razvoja preduzetništva\n11.June.2020 14:42 BEOGRAD - Beogradski sekretar za privredu Milinko Veličković potpisao je danas ugovore o dodeli finansijskih sredstava za podršku razvoja preduzetništva na teritoriji grada Beograda za 2020. godinu.\nVeličković je rekao da su subvencije bespovratne i da su predviđene za kupovinu osnovnih sredstava, za podsticaje za novo zapošljavanje, za samozapošljavanje, obuke, podršku sektoru koji se bavi inovativnom delatnošću, kao i za promociju preduzetništva, saopštila je Gradska uprava.\nZa čistiju Srbiju-2,6 milijardi dinara podsticaja reciklerim\n9.June.2020 14:31 BEOGRAD - Ugovore o dodeli ukupno 2,6 milijardi dinara podsticajnih sredstava za tretman otpada danas su sa Ministarstvom zaštite životne sredine u Beogradu potpisale 22 firme.\nRecikleri: Državni podsticaji pokrili 69% prerađenog otpada\n9.June.2020 16:51 BEOGRAD - Udruženje reciklera Srbije saopštilo je danas da će državni podsticaj od ukupno 2,6 milijardi dinara pokriti 69 procenata od ukupno prerađenih 92.000 tona otpada.\nKompanije recikleri danas su potpisali ugovore o isplati podsticajnih sredstava za prerađeni otpad u 2019. godini a ostalo je neisplaćeno podsticaja za 29.000 tona prerađenog otpada, saopštili su oni.\nBritanske aviokompanije žale se vladi zbog mera karantina\n7.June.2020 19:28 LONDON - Tri britanske avio-kompanije uputile su protest vladi zbog, kako kažu, "potpuno neopravdanih i nesrazmernih" mera karantina koje sutra stupaju na snagu u Velikoj Britaniji.\nFoto Tanjug / R.Prelić ilustracija\n6.June.2020 14:02 PODGORICA - Evropski proizvođač aviona Erbas spreman je da tuži avio-kompanije koje odbijaju da ispune obaveze iz potpisanih ugovora i preuzmu naručene avione, rekao je danas direktor kompanije Gijom Fori, preneo je crnogorski portal Bankar me.\n1 ... 8 9 10 11 12 13 14 15 16 ... 1081


Savršeno rušenje mosta visokog preko sedamdeset metara\nNemački stručnjaci za eksplozive postavili su novi rekord nakon što su srušili jedan most na autoputu, smešten na severozapadu zemlje...\nOvo je najveći most ikada srušen na ovaj način u Nemačkoj, a kako bi njegovo rušenje bilo još komplikovanije, kontrolisana detonacija sedamdeset metara visokog mosta, izvedena je odmah do novog koji je izgrađen kao zamena i otvoren pre svega nekoliko meseci.\nMala grupa posmatrača okupila se kako bi gledala spektakularan pad i inžinjeri su zamolili ljude da ostanu na trista metara udaljenosti od lokacije, dok je saobraćaj privremeno suspendovan na autoputu. Ekspert za eksplozive, Mihael Šnajder dao je signal da se eksploziv postavljen u šesnaest stubova mosta aktivira, kako bi most pao na prethodno postavljenu podlogu nemenjenu izbegavanju oštećenja okolne infrastrukture i građevina.\nMost koji meri, 485,5 metara u dužini i 71,9 metara u visini, pao je potpuno čisto i po planu uz upotrebu 120 kilograma eksploziva. Linda Jang, jedan od posmatrača, izjavila je kako je čitava scena bila potpuno neverovatna, dok je na nju najveći utisak ostavila glasna detonacija. „Verovatno ovako zvuču u ratu, što je potpuno zastrašujuće. Drago mi je da je ovaj most pao kako je planirano i da je sve ispalo kako treba“, izjavila je.


Bordo i Plavi složni: U derbiju nema favorita - Klix.ba\nUtakmica gradskih rivala\nBordo i Plavi složni: U derbiju nema favorita\n4.11.2011. u 12:35\nU prostorijama ASA Auta danas je održana zajednička konferencija za medije predstavnika Željezničara i Sarajeva, uoči gradskog derbija koji se igra sutra na stadionu Grbavica.\nDirektor FK Sarajevo Dino Selimović je ponovio da neće biti organizovanog dolaska navijača bordo tima, ali ni dolaska članova Upravnog odbora i rukovodilaca kluba, koji će se solidarisati sa navijačima. "Na stadionu će biti prisutan samo jedan predstavnik kluba kako bi se ispoštovao protokol", rekao je Selimović, koji se prvi obratio predstavnicima medija. On je rekao da je ekipa u karantenu.\nKako se to obično i govori pred derbi i Selimović je rekao da će u derbiju odlučivati nijanse. Direktor FKS je apelovao na navijače oba tima da ne prave probleme i ne dovedu u pitanje takmičenje. Selimović je podsjetio na korektan odnos uprave Željezničara, kada su u pitanju navijači, kao i na to da su oba kluba poslala pisma NSBiH u kojim su dali određene garancije kako bi navijači oba tima prisustvovali utakmici.\nNovinarima se potom obratio Jirži Plišek, trener bordo tima, koji je rekao da ih očekuje velika utakmica. "Priželjkujemo da navijači oba tima budu zadovoljni i da gledaju dobru utakmicu. Neka pobijedi bolja ekipa", rekao je Plišek. Na podsjećanje novinara da se vraća na Grbavicu, Plišek je rekao da je to za njega davna prošlost i da će kao trener Sarajeva tražiti pobjedu. Sarajevo dan uoči derbija ima određenih problema sa povrijeđenim igračima. Vučina Šćepanović, Damir Kojašević i Emir Obuća su lakše povrijeđeni i nisu sto posto spremni za utakmicu.\nČeški trener je rekao da je Željo dobra ekipa, posebno iz prekida, i da su u dobroj formi. Govoreći o neriješenim rezultatima u posljednjim mečevima gradskih rivala, Plišek je rekao da ako treba biti neriješeno, neka bude 3:3.\nDirektor Željezničara Dželaludin Muharemović je rekao da će na prilazima i ulazima na stadion biti rigorozne kontrole navijača kako bi sve prošlo bez incidenata. "Navijači FK Sarajevo neće moći ući sa dresovima, šalovima i transparentima, a dio sjeverne i istočna tribina, namijenjeni za gostujuće navijače bit će zatvoreni", rekao je Muaharemović. Trener Plavih Amar Osim rekao je da na derbiju pravila ne važe i da Željezničar, iako u dobroj formi, ne može na sebe preuzeti ulogu favorita. I Osim se osvrnuo ne česte neriješene rezultate na derbijima.\n"Najbolje je da pustimo u prvih deset minuta da bude 1:1 pa da onda krenemo sa utakmicom. U ekipi su svi spremni i nema povreda", rekao je Osim uoči gradskog derbija čiji je sponzor kompanija Škoda.\n''BiH je jača u odnosu na prošli baraž''\n04.11.2011. u 13:12\nYaya Toure: Sretan sam zbog Džekine forme\n04.11.2011. u 12:34


Duplo slavlje Luisa Ibanjeza! - Sportske.net\nZvezda ubedljiva u Pančevu, povratak MatosaStvara se ''EVROPSKA Zvezda'' - U januaru još pojačanja!Ko je bio u izlogu na derbiju?Zvezda - Derbi napunio džepove!SL - Pregled kola i tabela, Partizan sve dalje od vrha\nJedan od aktera 149. ''večitog derbija'' i debitant u duelima crno i crveno-belih bio je i Argentinac Luis Ibanjez, letošnje veliko pojačanje Crvene zvezde.\nIako je pre duela sa Partizanom bio povređen, Ibanjez je u derbiju opravdao očekivanja i na kraju se sa svojim klupskim drugovima radovao ubedljivoj pobedi od 3-1.\nAli, za razliku od svojih saigrača, Ibanjez je proteklog vikenda imao dvostruki razlog za slavlje. Naime, i u Argentini se igrao veliki derbi između njegovog nekadašnjeg kluba Boke Juniors i River Plate, a slavila je Boka rezultatom 1-0.\nNaravno, posle ovakvog epiloga Ibanjez je presrećan, a s obzirom na sjajno iskustvo koje mu je doneo srpski ''večiti derbi'', već sada ga je stavio u rang sa argentinskim ''Superklasikom''.\n''Mnogo sam srećan što sam uspeo da se vratim na teren i da pobedimo na ovakav način. Nemam reči da opišem atmosferu, navijanje, podršku... Ostao sam bez teksta, tresla se Marakana... Srpski 'Klasiko' je čudo, baš kao i onaj naš, argentinski 'Superklasiko'. Ispunjena mi je velika želja - da se probudim u ponedeljak sa pobedama Zvezde i Boke Juniors u derbijima'', ističe Ibanjez, a prenose ''Novosti''.


Rad na crno na Balkanu normalna pojava - Zenicablog\nRad na crno na Balkanu normalna pojava\nPoslodavaci nisu jedini odgovorni za to što na Balkanu ima toliko rada “na crno”, jer su generacije radnika u tom regionu, ali i drugde, odavno zaboravile na poznate sindikalne zahtjeve koje simbolizuju tri osmice: osam sati rada, osam sati odmora i osam sati kulturnog obrazovanja, ocjenjuje Radija slobodna Evropa (RSE).\nU Bosni i Hercegovini, između 150.000 i 200.000 osoba radi “na crno” i taj broj je u stalnom porastu – sa 20 na 23 odsto, prema podacima Međunarodne organizacije za rad.\nZbog nemaštine i potrebe za pukim preživljavanjem, u BiH ne biraju poslove, dok poslodavci mogu da biraju ko će im raditi za male plate, bez doprinosa i radnog vremena, navodi izvještač RSE iz Sarajeva, a prenosi mjesečnik Evropski puls Centra za građansko obrazovanje.\nUkoliko u BiH inspekcija utvrdi da radnik radi bez ugovora o radu, propisana je zakonska kazna iznosi od 1. 000 do 7. 500 evra.\nJedan od razloga koji podstiče poslodavce u FBiH da ne rade po zakonu su izuzetno visoke dažbine koje se plaćaju državi – oko 70 odsto poreza i doprinosa po radniku.\nU Srbiji četvrtina zaposlenih radi “na crno”, pokazuju zvanični podaci, a uzroke za sve veći broj ljudi u toj kategoriji sagovornici vide u ekonomskoj krizi, ali i u odnosu države prema ovom problemu, navodi se u tekstu.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku Srbije, krajem 2014. “na crno” je radilo 600.000 ljudi, od ukupno 2,4 miliona zaposlenih, što je oko 24 odsto.\nVesna Pantelić iz Zavoda za statistiku, kaže da je kroz anketu o radnoj snazi zabilježeno da sve više ljudi radi “na crno”.\n“Godina 2014. je karakterisana rastom zaposlenosti i padom stope nezaposlenosti, ali to je značilo konstantan rast neformalnog sektora, tako da je broj lica zaposlenih u sivoj zoni povećan za 110.000 od oktobra 2013, pa do kraja 2014”, navela je Pantelić.\nSa druge strane, sindikati tvrde da je realna situacija još gora. Podatak da samo 250 republičkih inspektora rada ima zadatak da kontroliše čak 360.000 poslodavaca, koliko ih je registrovano u Srbiji, pokazuje manjkavosti sistema i na osnovnom nivou.\n“Sasvim sigurno da država ‘žmiri’ na jedno oko, a ponekad i na oba, i toleriše takvu situaciju, pošto bi striktnije kontrole ugrozile veći broj privrednih subjekata koji kako tako opstaju, a i dio ljudi koji zaraljuju hleb na ovaj način”, izjavio je Nemanja Nenadić iz organizacije Transparentnost Srbija.\nSaradnik Ekonomskog instituta Miladin Kovačević smatra da će se stvari promjeniti čim budu sprovedene stukturne reforme.\n“Opterećenja na rad su zaista velika. Za svakog zaposlenog, na njegovu platu, morate dodati još 43 odsto da bi ste platili samo doprinose i porez na platu te naknadu za nezaposlenost. Kada dodate lokalne takse, dolazi se do nekih 100 odsto opterećenja”, rekao je Kovačević.\nKazne za poslodavce kod kojih rade neprijavljeni radnici su do 16.500 evra. Međutim, u praksi se izriču minimalne kazne, često i ispod zakonskog minimuma, pa samo i opomene.\nNevladin sektor i sindikati nadaju se da bi značajan doprinos u borbi protiv rada “na crno” mogao da ima Zakon o zaštiti uzbunjivača, koji važi i u javnom i u privatnom sektoru, koji će garantovati pravnu zaštitu svima koji prijave nezakonitosti.\nU Hrvatskoj oko osam odsto zaposlenih prima dio ili cijelu mjesečnu platu “na ruke”, pokazali su evropski podaci za 2013.\nKada je prošla godina proglašena godinom borbe protiv rada “na crno” u Hrvatskoj, upozoravalo se da je država zbog rada na crno i utaja u protekloj deceniji izgubila više od 5,3 milijarde evra doprinosa.\nŠef Inspektorata rada u hrvatskom Ministarstvu rada Ilija Tadić kaže da su prošle godine inspektori “ulovili” 774 neprijavljena radnika sa hrvatskim državljanstvom i 93 neprijavljena stranca, dok je za prethodne tri godine godišnji prosjek bio 1.121 hrvatski državljanin “ulovljen” u radu “na crno” i 388 neprijavljenih stranaca.\nUzroci smanjenja su ozakonjenje sezonskog rada u poljoprivredi, obaveza momentanog prijavljivanja novozaposlenog radnika na penziono osiguranje, zakonsko omogućavanje dodatnog rada penzionerima i već zaposlenima, veća fleksibilnost radnog vremena…\nU slučaju pronalaženja radnika “na crno”, u Hrvatskoj slijedi zatvaranje biznisa na 15 dana, ili na 30 dana ako se radi zatečenim stranim državljanima i prekršajna prijava. Ali, “pečaćenje” se može i izbjeći, ako poslodavci za svakog od nezakonito zaposlenog radnika ili stranca uplati u državni budžet po 30. 000 kuna, objasnio je Tadić.\nU Savezu samostalnih sindikata Hrvatske, nasuprot ocjeni državnih institucija, procjenjuju da se proširenost rada “na crno” nije bitnije smanjila od početka krize. Po kriterijumima te sindikalne organizacije, rad “na crno” nije samo neprijavljeni rad.\nPrema njihovom mišljenju, rad “na crno” i neplaćeni rad – kada radnik radi prekovremeno ili za vrijeme praznika a taj rad mu nije adekvatno plaćen, najštetniji su i najpogubniji pojavni oblici za zdravlje radnika, za njihovu egzistenciju, za penzioni i zdravstveni sistem, a konačno i za sam budžet.\nNauka poručuje da – kada se radi o svim segmentima sive ekonomije, pa i o radu “na crno”, treba riješavati uzroke, a ne posljedice. Najbolji lijek za smanjivanje sive ekonomije i rada “na crno” je izlazak iz krize i privredni oporavak, konstatuje Radio slobodna Evropa.\nTagoviBalkan bih rad na crno


Bihać: Građani donose hranu i vodu migrantima - mojusk.ba\nGrupa građana danas je donijela hranu i vodu migrantima koji se nalaze nadomak Graničnog prelaza Izačić, na granici između Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\nMigranti poručuju da nema odustajanja u njihovom cilju, a to je prelazak granice i ulazak u Hrvatsku, članicu Evropske unije. Situacija je, kako javlja reporterka N1 Adisa Imamović, mirna.\nGrupa migranata juče je prešla put od Bihaća do Izačića, a i usput su im se pridruživali i drugi migranti.\nKordon graničnih policajaca spriječio im je prolaz na oko 200 metara prije graničnog prelaza, potom su počeli pregovori da se migranti vrate ka Cazinu, ali ih je većina odlučila da ostane i prenoći pod vedrim nebom.\nVeća grupa migranata juče je vraćena i sa graničnog prelaza Maljevac kod Velike Kladuše.


You are at:Home»Vijesti»Šemsudin Dedić: Vlast USK rado primala donacije za migrante, a sad je promijenila mišljenje\n“Vrlo rado su prihvatali donacije od domaćih i međunarodnih institucija, štitili visoke i priviligirane zakupnine za privatne objekte u kojima su smješteni migranti (zakupnine od 15.000 eura pa naviše) itd.”, istakao je Dedić.\n“Vlada FBiH je u 2019. godini doznačila 4 miliona KM za podršku u rješavanju migrantske krize, a Vlada Unsko-sanskog kantona još nije dostavila odgovor o utrošku ovih sredstava, bez obzira na veliki broj urgencija.\nZanimljivo je da su nakon 18 mjeseci čekanja jučer objavljeni podaci o utrošku sredstava Vlade USK, a još zanimljivija je stavka o 560 hiljada KM utrošenih za projektnu dokumentaciju ‘Bihać siguran grad’ umjesto za migrantsku krizu, o čemu gradska vlast u Bihaću nema nikakvih saznanja”, kazao je Dedić.\n“Premijer USK je zloupotrijebio razgovor s reisu-l-ulemom , pokazujući na takav način da politika ASDA i njenih predstavnika ne bira sredstva napada na institucije i autoritete kako bi opstala na vlasti. Ružnićeve netačne i zlonamjerne tvrdnje da je neko prodao Unsko-sanski kanton slične su prozivkama koje smo skupo platili u prošlosti”, zaključio je Dedić.\nPodsjećamo, premijer USK Mustafa Ružnić nedavno je izjavio da sve ukazuje na to da požar u kampu Lipa kod Bihaća 23. decembra prošle godine, nisu izazvali migranti, nego neko kome odgovaraju “visoke kirije u Biri”.


Ministar Radulović u razgovorima sa poslanicima EP: Crna Gora je važan prijatelj EU\nMinistar Radulović u razgovorima sa poslanicima EP...\nMinistar Radulović u razgovorima sa poslanicima EP: Crna Gora je važan prijatelj i partner EU, budućnost Evrope uz Zapadni Balkan\nObjavljeno: 15.06.2021. • 13:00 Autor: MINISTARSTVO VANJSKIH POSLOVA CRNE GORE / SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nCrna Gora je važan partner i prijatelj Evropske unije u Regionu koji ima veliki geopolitički značaj za evropsku budućnost – konstatovano je na današnjem sastanku ministra vanjskih poslova Đorđa Radulovića sa poslanikom Evropskog parlamenta Toninom Piculom. Šef crnogorske diplomatije boravi u Briselu, kao član delegacije na NATO samitu održanom juče, koju je predvodio predsjednik Vlade Zdravko Krivokapić.\nMinistar Radulović ukazao je na značaj koji proces evropske integracije ima za stabilnost i društveni napredak naše zemlje, istakavši da je crnogorsko društvo naklonjeno političkom Zapadu, te da građani Crne Gore svoju budućnost vide isključivo u Evropi.\nMi smo dio bogatog evropskog nasljeđa i vjerujemo da svoju posvećenost zajedničkoj budućnosti dokazujemo naporima koje svakodnevno preduzimamo u okviru reformskih procesa, naglasio je on.\nPoslanik Picula pozdravio je intenziviranje aktivnosti i sveukupnih napora Crne Gore u pretpristupnim pregovorima, izrazivši uvjerenje da će otvoreniji pristup dovesti do kvalitetnijih reformi, te konkretnih rezultata u oblastima koje su temelj demokratskih procesa. Kako je istakao, EU će podržati sva nastojanja naše države, usmjerena ka članstvu u EU.\nTokom boravka u Briselu, šef crnogorske diplomatije sastao se i sa poslanikom Evropskog parlamenta Dejvidom MekAlisterom. Tom prilikom, ministar Radulović je informisao sagovornika o reformskim procesima u zemlji, izrazivši uvjerenje da će u ostvarenju glavnog vanjskopolitičkog cilja Crne Gore – članstva u EU, politička i ekspertska podrška naših partnera ostati neupitna.\n„Sprovođenje evropskih politika je srž naših reformi, a za dostizanje najviših standarda očekujemo dalju pomoć naših prijatelja iz Evrope”, naglasio je šef crnogorske diplomatije.\nPoslanik MekAlister je podsjetio da Evropa stoji uz region Zapadnog Balkana, te da će nastaviti da promoviše evropsku agendu na ovim prostorima. U tome je, kako je naglasio, uloga Crne Gore veoma važna, kao države koja je pokazala zrelost i odgovornost u dosadašnjim pregovorima, uzimajući u obzir svaku konstruktivnu kritiku i sugestiju. Radujemo se zajedničkoj budućnosti i vjerujemo da je jedinstvo Evrope jedino moguće promovisanjem proširenja naše porodice na Zapadni Balkan, poručio je MekAlister.\nTokom sastanaka bilo je riječi o predstojećoj Međuvladinoj konferenciji, koja je planirana za 22. jun, kao i o aktuelnim dešavanjima na evropskoj političkoj sceni sa fokusom na epidemiju i ekonomski oporavak.\nĐorđe Radulović Dejvid MekAlister Tonino Picula


BSK slavio u Novom Sadu – Borča\nFudbaleri BSK Borče pobedili su u Novom Sadu Donji Srem sa 1:0 u prvoj utakmici 28. kola Super lige Srbije i tako načinili bitan korak u borbi za opstanak u najjačem rangu takmičenja.\nIzabranici Bogića Bogićevića slavili su golom Ajazdina Nuhija u 61. minutu iz jedanaesterca. Minut ranije fudbaler BSK-a Srđan Ajković iznudio je penal, kada ga je u šesnaestercu oborio Marko Prljević, zbog čega je defanzivac Srema dobio žuti karton.\nU prvom poluvremenu, ekipa BSK-a u dva navrata je mogla da dođe do prednosti, ali su igrači Donjeg Srema uz dosta sreće uspeli da ne prime gol, pošto su dvaput vadili loptu sa gol linije. Domaćin se u prvom poluvremenu uglavnom oslanjao na šuteve sa distance u kojim nisu imali uspeha.\nU drugom poluvremenu nije bilo mnogo uzbuđenja, gosti su nakon datog gola, zatvorili prilaze golu i tako Donji Srem naterali da pokušava udarcim iz daljine.\nBSK je ovom pobedom napredovao, makar do sutra, za jedno mesto na tabeli, pa sada zauzimaju 13. mesto sa 29 bodova, pet više od Radničkog, koji je u zoni ispadanja, dok je Donji Srem 10. sa 31 poenom.


07.12.2017 21:05, Novosti\nBritanski list Kembridž njuz (Cambridge News) jučerašnjom naslovnom stranom privukao je nesvakidašnju pažnju za lokalne novine, ali ne iz dobrih razloga - na naslovnoj strani umesto udarnog naslova objavljeno je uputstvo urednika kako naslov treba da izgleda. Umesto naslova preko cele strane 2 MILIONA FUNTI ZA ŠKOLU SA \_'SEKS JAZBINOM\_' , Kembridž njuz je objavio je 100 TAČAKA S KRAJA NA KRAJ OVDE, što je trebalo da znači naslov sa slovima visine 3,5 centimetra preko cele širine strane.\nPročitajte još: Naučnici od piva prave benzin Ne samo da je naslov pogrešan, već je i podnaslov takođe sadržao uputstvo. Da onaj ko je puštao novine u štampu baš ništa nije gledao, svedoči dodatna omaška u podnaslovu, pošto na mestu gde je trebalo da bude broj strane na kojoj se nalazi tekst, nema nikakvih cifara, već piše STRANA OVDE.\nPročitajte još: Ovako se prave pice u svemiru (VIDEO) Glavni urednik Kembridž njuza Dejvid Bartlet izvinio se čitoacima, navodeći da je reč o tehničkom problemu. Omaška kembriške novine se proširila društvenim mrežama, a jedan korisnik je naveo da nikad nije video da toliko ljudi kupuje Kembridž njuz.


Foto: Tanjug/Arhiva | Vulin: Formiran slučaj Aleksić, počelo je da se odmotava\nTanjug 19.01.2021 20:59\n"Dobili smo odgovarajuća saznanja, počelo je da se odmotava. Tužilaštvo je to odmah razumelo i naložilo hapšenje. Mi smo slučaj formirali, pravosuđe će dalje reći", rekao je Vulin za TV Kurir, govoreći o slučaju Miroslava Aleksića.\n"Jedan monstrum zbog kog mi je žao što je ukinuta smrtna kazna, pa ne možemo da ga osudimo, silovao je svog trogodišnjeg sina i dvogodišnju ćerku. On će, ako Bog da, robijati doživotno", rekao je Vulin, ali je zamjerio pojedinim medijima koji su "objavili inicijale te dece, jer će ih to sada pratiti ceo život".\nNapominje i da predsjednik, Aleksandar Vučić "nije bez razloga objavio rat mafiji i da je u poslednjih nekoliko meseci mnogo toga urađeno od hapšenja Darka Eleza i razbijanja njegove grupe, preko hvatanja velike bande Pink pantera, pa do hapšenja narko dilera i rešavanja više ubistava".\nOcjenjuje i da "najveći deo zla koji dolazi u našu zemlju u smislu kriminala potiče iz Crne Gore, od kavčana i škaljaraca".\nOcijenio je i da je njegov prethodnik Nebojša Stefanović ostavio dobro stanje u policiji, "mnogo se ulagalo, plate su velike za naše prilike".


Svim sredstvima spriječiti smanjenje radničkih i sindikalnih prava | Banjaluka.net\nSvim sredstvima spriječiti smanjenje radničkih i sindikalnih prava\nPredsjednik Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske Dragan Gnjatić rekao je danas u Sarajevu da će sindikat iskoristiti sva legalna sredstva sindikalne borbe da spriječi donošenje novog zakona o radu u Republici Srpskoj kojim bi bila smanjena radnička i sindikalna prava.\nOn je istakao da je ubijeđen da će sindikat u ovoj namjeri i uspjeti, podsjećajući da se novi zakon o radu u Republici Srpskoj najavljuje godinama, ali da se sindikat, za sada, uspješno bori protiv toga.\nGnjatić je učestvovao na konferenciji “Značaj socijalnog dijaloga u sektoru obrazovanja u BiH” koja je okupila članove svih organa sindikata iz BiH, a održana je povodom obilježavanja 5. oktobra – Svjetskog dana nastavnika, pod motom “Jačanje kapaciteta nastavnika, kao uslov izgradnje održivog društva” i “Kvalitetan socijalni dijalog nema alternativu”.\nNa konferenciji je istaknuto da se na Svjetski dan nastavnika u BiH uglavnom govori o sve težem ekonomskom i socijalnom položaju nastavnog kadra što je u direktnoj vezi sa kvalitetom nastavnog procesa.\nPredstavnici sindikata obrazovanja iz FBiH istakli su da mnogi strahuju da će primjena novog Zakona o radu u ovom entitetu dodatno pogoršati stanje.\nPredsjednik Samostalnog sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja FBiH Selvedin Šatorović rekao je da se očekuje usklađivanje postojećih kolektivnih ugovora sa novim zakonom o radu i da taj proces bude završen do 20. decembra, onako kako je to Zakon utvrdio.\nNa konferenciji je istaknuto da kvalitetno obrazovanje ne može biti pruženo bez obezbjeđenja pristojnih uslova rada, profesionalne autonomije i kontinuiranog profesionalnog razvoja nastavnog osoblja.


Predsednik Privredne komore Srbije obišao kompaniju Imlek u kojoj su zdravlje i bezbednost prioritet | Ekspres.net\nPredsednik Privredne komore Srbije obišao kompaniju Imlek u kojoj su zdravlje i bezbednost prioritet\nIzvor: Imlek promo\nPredsednik Privredne komore Srbije, Marko Čadež, danas je posetio najveći proizvodni pogon kompanije Imlek, u Padinskoj Skeli, kako bi podstakao vakcinaciju zaposlenih koja se u toj kompaniji sprovodi još od početka imunizacije u našoj zemlji. Prilikom obilaska lokacije predsednik PKS uverio se u poštovanje svih mera u cilju očuvanja zdravlja zaposlenih, dok je u razgovoru sa generalnim direktorom Imleka, Bojanom Radunom, potvrđeno da je odziv zaposlenih u toj kompaniji za vakcinaciju izuzetno visok i da se sama imunizacija privodi kraju. Prilikom posete, u upravnoj zgradi Imleka u Padinskoj Skeli, postavljen je i vakcinalni punkt Instituta za javno zdravlje „ Dr Milan Jovanović Batut“ u kojem su svi zaposleni koji još uvek nisu primili vakcinu mogli da izvrše vakcinaciju.\n„Prioritet naše kompanije od proglašenja pandemije Korona virusa, pre nešto više od godinu dana, bila je bezbednost i očuvanje zdravlja naših zaposlenih. Podsticaj na imunizaciju i vakcinaciju zaposlenih jedna je u nizu preventivnih mera koje smo sproveli u svim našim proizvodnim pogonima i na svim nivoima. Zdravlje i bezbednost na radu zaposlenih ključni su za stabilno snabdevanje tržišta našim proizvodima i neometano poslovanje. Ovom prilikom pohvalio bih i veliko zalaganje predstavnika Privredne komore Srbije zahvaljujući kojima smo već na početku procesa imunizacije bili u mogućnosti da obezbedimo našim zaposlenima, ne samo u Srbiji već i u zemljama regiona u kojima imamo proizvodne pogone, mogućnost da se vakcinišu i na taj način sačuvaju svoje zdravlje i pokažu odgovornost prema zajednici“, istakao je Bojan Radun, generalni direktor kompanije Imlek.\n„Iskoristio bih priliku da pohvalim kompaniju Imlek, koja je od početka insistirala da zaposleni budu zaštićeni. Zahvalio bih i zaposlenima koji su bili spremni da se vakcinišu, svesni šta to znači za očuvanje poslovanja firmi. Od esencijalne je važnosti da nastavimo sa normalnim životom I budemo jači, a Imlek je upravo jedna od kompanija koja je u najtežim vremenima modernizovala proizvodne procese I narasla, ne samo na tržištu Srbije, već i čitavog regiona“, istakao je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije.\nPrivredna komora Srbije Imlek vakcinacija


Đukanović: Otvoreni Balkan je politički marketing, a ne ozbiljna inicijativa - Kosovo Online\n27. Novembar 2021. • 14:00\nIzvor: Kosovo Onlajn/RTCG\nĐukanović je kazao i da ideja "Otvorenog Balkana" nije konzistentno formulisana, niti je jednako ponuđena svim akterima.\n“Veliko je pitanje ne samo formulisanja, već i kredibilnosti njenog autora. Pridružujem se onima koji misle da je reč o političkom marketingu, pre nego o ozbiljnoj inicijativi”, naveo je Đukanović.\nOn je poručio da Crna Gora ide evropskim putem iz najdubljeg uvjerenja.\n“Ako nema mesta, mi ćemo i tada nastaviti evropskim putem, ne zbog članstva, već zbog nas. Kada bi, neko u EU odlučio da označi kraj naših napora, mi ne bismo promenili strateški kurs”, naveo je Đukanović.\nOn je ocenio da je sadašnja struktura evropskih institucija više okrenuta ka Zapadnom Balkanu nego prethodna, dodajući da su poruke ohrabrenja koje region čuje praćene „nekim porukama iz ne manje važnih evropskih centara”.\nTo, kako je poručio, dovodi do gubitka povjerenja u evropsku perspektivu regiona.\nMilo Đukanović Crna Gora Otvoreni Balkan\nMaljići: Ujedinjenje Albanije i Kosova nerealno, "Otvoreni Balkan" prilika da region ubrza ka EU\nPolitički analitičar Škeljzen Maljići smatra da zajedničke sednice vlada Kosova i Albanije mogu da imaju pozitivne efekte, kao što bi imalo i priključivanje Kosova regionalnoj inicijativi “Otvoreni Balkan”.\nRama: "Otvoreni Balkan", ne možemo više da čekamo EU\nEskobar: "Otvoreni Balkan" biće potpun sa svih šest ekonomija


Jedno od ruki otkrovenja ove sezone ostaje u Njujorku\nMomak koji na prošlogodišnjem draftu nije uopšte ni izabran od strane nekog od timova, Alonzo Trir, nastaviće da sanja svoj NBA san – Njujork Niksi su odlučili da produže saradnju s njim na još godinu dana.\nAlonzo Trir je pred početak prošle sezone potpisao takozvani “two way” ugovor sa Niksima, na osnovu kojeg je trebalo da veći deo provede u filijali ove franšize, Vestčester Niksima. U ugovoru je postojala opcija tima da se saradnja produži na još godinu dana.\nNakon svog debija u najjačoj ligi na svetu i jednog odličnog nastupa u pobedi nad Atlantom, kada je zabeležio 15 poena, 4 skoka i 2 blokade, mladi Trir je sve češće dobijao priliku, u razvojni tim se praktično nije više ni vraćao i do kraja sezone je u klubu koji nastupa u najpoznatijoj dvorani na svetu postao jedan od bitnijih igrača sa klupe i nezamenjivi član rotacije tima.\nJedan od glavnih razloga zbog čega mladi bek nije draftovan prošle godine, iako je njegov talenat neosporan, je i problem koji je u par navrata imao sa nedozvoljenim supstancama. Naime, dok je pohađao univerzitet u Arizoni, Trir je čak dva puta bio uhvaćen da koristi nedozvoljene supstance i oba puta je to bila jedna vrsta steroida. Prethodni put se to dogodilo u februaru prošle godine, kada je dobio zabranu da do kraja te sezone nastupa za svoje Vajldketse, nakon čega se odlučio da svoju sreću okuša na predstojećem draftu, uprkos činjenici da su mu šanse da dobije priliku u NBA ligi, zbog sumnjive prošlosti, bile svedene na minimum.\nNiksi su rešili da rizikuju i treba istaći da su i timski doktori doprineli odluci da se u klubu odluče za ovog momka, kao i da se ne ponovo prethodne greške, s obzirom da se verovalo da je u oba slučaja kod uzimanja tih steroida, došlo do nesporazuma i da Trir nije ni svestan bio koje supstance je unosio u svoj organizam.\nAlonzo Trir je prethodne sezone na poziciji beka šutera za Njujorčane odigrao 64 utakmice, na kojima je prosečno beležio 10.9 poena, uz sasvim solidnih 44.9% u šutu iz igre, kao i 39.5% za tri poena. Ostvarivao je i po 5 skokova i 3 asistencije po meču, za 22 minuta igre u proseku.\n400 pobeda za Tibodoa


Objavljeno: 11.03.2013, 10:09:43\nFiskalni savet o krizi javnog duga\nFiskalni savet predstaviće danas svoju ocenu fiskalnih trendova na početku 2013. godine i potrebne reforme kako bi se izbegla kriza javnog duga.\nObjavljeno: 10.03.2013, 13:49:29 , 13:51:21\nPoljoprivrednici nemaju novca za prolećnu setvu\nUprkos dobroj ponudi na kruševačkim pijacama, poljoprivredni proizvođači, zbog slabe prodaje, nisu uspeli da uštede dovoljno sredstava za prolećnu setvu, pa mnogi razmišljaju o uzimanju kredita kako bi mogli da nastave sa poslom.\nObjavljeno: 10.03.2013, 13:46:36 , 13:46:59\nEkonomisti za prevremenu otplatu pojedinih dugova\nEkonomisti ocenjuju kao dobar i koristan predlog ministra finansija i privrede Mlađana Dinkića da Srbija prevremeno otplati spoljni dug vredan 430 miliona dolara, uz napomenu da se tu radi o zatvaranju kredita uzetih pod manje povoljnim uslovima onima koji bi bili povoljniji, a s obzirom da je na međunarodnom finansijskom tržištu pala cena zaduživanja.\nObjavljeno: 10.03.2013, 11:26:41 , 11:26:55\nDomaća tekstilna industrija na izdisaju\nDomacha tekstilna industrija je na izdisaju i ukoliko drzzava ne ressi brojne probleme u toj oblasti, od kojih je na prvom mestu siva ekonomija, legalni proizvodjacci konfekcije neche opstati, izjavio je danas direktor klastera "Ssumadija tekstil" Miodrag Ilich.\nObjavljeno: 10.03.2013, 11:17:21 , 11:17:33\nU "Stepi" do kraja jula biće useljeno svih 4.616 stanova\nU novom naselju Stepa Stepanović u Beogradu do kraja jula biće useljeno svih 4.616 stanova, najavio je danas direktor Građevinske direkcije Srbije Nebojša Ssurlan.\nObjavljeno: 10.03.2013, 11:02:46 , 11:03:31\nBroj registrovanih automobila u blagom porastu\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, broj putničkih automobila i teretnih vozila registrovanih tokom 2012. godine u Srbiji veći je za oko dva odsto, nego prethodne godine.\nObjavljeno: 10.03.2013, 10:44:11 , 10:47:16\nSinergijom svih činilaca društva do reindustrijalizacije\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija i privrede Aleksandar Ljubić izjavio je danas da će Nacionalni plan za reindustrijalizaciju Srbije biti završen u narednih mesec i po dana i da će u njemu posebna pažnja biti posvećena prioritetnim oblastima privrede - automobilskoj i IT industriji, poljoprivredi i odbrambenoj industriji.\nObjavljeno: 10.03.2013, 09:53:56 , 10:47:07\nSlaba ponuda stočne hrane, kukuruz pojeftinio\nPonuda žitarica i ostalih komponenti za pripremu stočne hrane na pojedinim prodajnim mestima u Srbiji bila je dosta slaba u februaru, kao i prethodnog meseca.\nObjavljeno: 09.03.2013, 13:18:47 , 13:19:30\nIz Kolubare u ovoj godini 5,7 miliona tona uglja\nU Rudarskom basenu Kolubara za prva dva meseca ove godine iskopano je oko 5,7 miliona tona uglja, ili oko 4,4 odsto više od plana, obajvilo je to preduzeće.\nObjavljeno: 09.03.2013, 12:39:25 , 12:40:27\nI ove godine umesto "Prve šanse" - stručna praksa\nZa program "Prva šansa", kroz koji je do sada prošlo više od 40.000 mladih, ni ove godine nema dovoljno sredstava, ali će za one koji nemaju posao biti organizovana ...


Delić: Povećani podsticaji za očuvanje starih tradicionalnih zanata\nAdnan Delić je dodao da će u narednom periodu biti isplaćene subvencije minimalnih plaća za juni i juli 2020. godine\nMINISTARSTVO PRIVREDE Delić: Povećani podsticaji za očuvanje starih tradicionalnih zanata\nAdnan Delić, ministar Ministarstva privrede, danas je održao press konferenciju na kojoj je prezentirao nove mjere za olakšavanje poslovanja privrednicima KS u uslovima pandemije.\nMinistarstvo privrede KS danas je objavilo Javni poziv za dobivanje podsticajnih sredstava za očuvanje starih tradicionalnih zanata-obrta za 2021. godinu. Pravo učešća imaju svi podnosioci zahtjeva koji kao osnovnu djelatnost obavljaju stare i tradicionalne zanate-obrte.\nKriteriji za dobivanje sredstava\nKriteriji za dobivanje sredstava su da pružaju usluge i izrađuju proizvode starih i tradicionalnih zanata pretežnim udjelom ručnog rada, u manjim serijama, stvarajući finalni proizvod, da zanatsku djelatnost-obrt obavljaju kao osnovno zanimanje, da imaju stručnu osposobljenost za obavljanje obrta ili obrt obavljaju najmanje pet godina i da je sjedište obrta i prebivalište obrtnika u Kantonu Sarajevo. Rok za podnošenje prijava na ovaj javni poziv je 30 dana od dana njegove objave.\n- Ono što je važno napomenuti da su sredstva povećana u odnosu na prošlu godinu za 100.000 KM i ukupno će po ovom javnom pozivu biti dodijeljeno 250.000 KM - naglasio je ministar Delić.\nOn je dodao da će u narednom periodu biti isplaćene subvencije minimalnih plaća za juni i juli 2020. godine. Kako je naveo, ukoliko se svi uslovi ispune, danas će biti objavljena lista poslovnih subjekata koj su ostvarili pravo na subvenciju, a sve u cilju ublažavanja negativnih posljedica pandemije. Po nalogu Ministarstva privrede za obradu podataka je bila zadužena Privredna komora KS koja i realizuje isplatu odobrenih sredstava za koju očekujemo da će se obaviti u narednih 10 dana.\nAdnan Delić potvrdio da će biti novi ministar privrede Kantona Sarajevo\n09.12.2020 u 19:42\n- Za ove namjene je izdvojeno 8.650.000 KM. Bilo je mnogo zahtjeva, njih 4.315, ali dodatnim pregledima je ustanovljeno da je 3.321 poslovni subjekt ispunio kriterij javnog poziva a da 994 prijave ne ispunjavaju jedan ili više uslova - naglasio je Delić i dodao da odbijeni imaju pravo žalbe u roku od sedam dana.\nMinistarstvo privrede je u fazi nacrta odluke o podsticaju poljoprivredne proizvodnje za 2021. godinu. Danas bi trebala biti objavljena preliminarna odluka koja se odnosi na iznose novčanih poticaja, minimalne uslove za opočetak proizvodne, za investiranje i rokove podnošenja samih zahtjeva za 2021. godinu.\n- Koristim priliku da pozovem sve poljoprivredne proizvođače sa područja Kantona Sarajevo da svoje prijedloge i primjedbe na ovu prijedlog odluke dostave u Ministarstvo, bilo putem maila [email protected], pošte ili lično na pisarnicu Kantona Sarajevo. Mi ćemo 27. februara organizovati i javnu raspravu na ovu temu. Nakon što akumuliramo sve sugestije i primjedbe do 08.03.2021 godine, Ministrastvo će donijeti konačnu odluku. Izdvojena su veća sredstva za ovu namjenu u odnosu na predhodnu godinu. Obaveze Ministarstva privrede su otprilike 500.000 KM i one će biti isplaćene iz Budžeta za 2021. godinu - istakao je ministar Delić.\nŠto se tiče umanjenja naknade pravnim subjektima za općekorisne funkcije šuma za 50%, Vlada KS je jučer usvojila Zaključak koji će biti upućen SKS kako bi se privredni subjekti rasteretili ovog parafiskalnog nameta. Po ovom osnovu se u proteklih nekoliko godina u Budžet prikupljalo oko šest miliona KM i ovim umanjenjem će privrednici biti rasterećeni za oko tri miliona KM. Glavna poruka je da eko sistem šuma ne smije da trpi zbog ove promjene i ukoliko se desi da nedostaje sredstava, ona će biti namirena iz Budžeta KS.\nNajaktuelniji problem otkup, ima viška 100 tona krompira\n02.02.2021 u 11:03\nPojednostaviti zakonske procedure za instaliranje električnih punionica\n29.01.2021 u 13:13\nAdnan Delić Ministarstvi privrede Podsticaji Tradicionalni zanati


Tanjug 27. novembra 2020. 17:31\nTIRANA – Albanski parlament doneo je odluku o formiranju anketne komisije za izveštaj Dika Martija na predlog koordinatora poslaničke grupe vladajuće Socijalističke partije u Albaniji Taulanta Bale, prenosi MIA.\nKomisija bi trebalo da potvrdi ili opovrgne navode u izveštaju Martija da su za vreme rata na KiM na teritoriji Albanije počinjeni ratni zločini protiv čovečnosti.\nOdluka je doneta sa 83 glasova ‘za’, deset protiv, kao i deset uzdražanih.\nČlanovi komisije će biti izabrani na narednoj sednici albanskog parlamenta.\nObrazlagajući predlog, Bala je rekao da će komisija ispitati tvrdnje Dika Martija da su na teritoriji Albanije počinjeni zločini protiv čovečnosti za vreme rata OVK, što, kako je naveo, nema nikakav osnov.\n“Svi se mi slažemo da u Albaniji nikada nisu počinjeni ratni zločini. Borba za slobodu i nezavisnost nikada nije ratni zločin. U ovom kontekstu želeo bih da imam konstruktivnu diskusiju sa koordinatorima poslaničkih grupa u cilju izbora najboljih devet poslanika koji će biti deo ove komisije”, kazao je Bala.\nKomisija treba da pripremi detaljan izveštaj o svim pitanjima za koja se tvrdi da je Albanija umešana, od kampova za obuku u severnim delovima te zemlje, do takozvane žute kuće u selu Gur u opšini Burel na severoistoku Albanije, gde se tvrdi da su vađeni organi od zarobljenih Srba sa Kosova.\nNakon podizanja optužnice protiv lidera OVK između aktuelnih i bivših albanskih lidera pokrenuta je debata i međusobno optuživanje o tome ko je veći krivac što su danas u Hagu „ljudi koji su se borili za slobodu Kosova“.\nAlbanski premijer Edi Rama nekoliko puta javno je uputio pitanje bivšem albanskom premijeru Sali Beriši, kao i albanskom predsedniku Iliru Meti zašto su glasali za izveštaj Dika Martija u Savetu Evrope, dok je lidera opozicije Ljuljzima Bašu direktno optužio da je pomagao u istrazi Martija, što je Baša odbacio.\nAlbanska opozicija saopštila je da prethodna vlada Albanije nikada nije glasala za izveštaj Martija, već za rezoluciju kojom se zahteva istraga o pitanjima pokrenutim u tom izveštaju koji inkriminišu OVK, te da je njihov cilj bio da se dokaže pravednost rata OVK.


Čomski: Zapad je izazvao izbeglički talas | NS Reporter\nDatum: 03 септембра, 2016\nBERLIN – Američki lingvista i filozof Noam Čomski kaže da su pojedine zapadne zemlje svojom politikom izazvale izbeglički talas u regionu, a među njima su Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija i druge evropske zemlje, prenosi danas “Dojče vele”. Čomski je u intervjuu za qantara.de, portal DW-a koji se bavi dijalogom sa islamskim svetom, podsetio da izbeglice pretežno potiču sa Bliskog istoka, ali i iz Afrike, gde Evropa ima svoju dugu priču.\n“Poslednji vekovi su bili obeleženi iskorišćavanjem i pljačkanjem afričkog kontinenta. Posledice se osećaju sve do danas i spadaju u uzroke bega mnogih Afrikanaca u Evropu”, navodi on.\n“Iračani i dalje beže iz svoje zemlje pred sektaškim sukobom koji pre invazije na taj način nije postojao. Kada se sve to bolje osmotri onda se vidi da postoje određene države koje su svojom politikom izazvale izbeglički talas u regionu, a među tim državama su SAD, Velika Britanija i druge evropske zemlje”, objašnjava američki lingvista.\nNa pitanje šta na Bliskom istoku ostaje iza američkog predsednika Baraka Obame, kome se uskoro završava mandat, Čomski odgovara da je pozitivno u njegovoj vladavini to što nije upotrebljavao ekstremno nasilje i agresiju, kao što je njegov prethodnik učinio zloćudnom invazijom Iraka, “najvećim zločinom ovog veka”.