Prostorni planovi – Urbanistički zavod Beograda\nIzradi i dopuni Regionalnog prostornog plana administrativnog područja grada Beograda pristupilo se na osnovu Odluke Skupštine grada Beograda od 16. decembra 2009. godine („Službeni list grada Beograda“ broj 57/09), a prema odredbama Zakona o planiranju i izgradnji („Službeni glasnik RS“, br. 72/09, 81/09, 64/10 i 24/11), kao i prema Statutu grada Beograda („Službeni list grada Beograda“ broj 39/08). Osnovni cilj izrade Izmena i dopuna Regionalnog prostornog plana AP Beograda bio je usklađivanje Regionalnog prostornog plana AP grada Beograda („Službeni glasnik RS“ broj 10/04) sa Zakonom koji je donet 2009. godine, nakon usvajanja Plana, ali i sa izmenama Statuta grada Beograda. Istovremeno cilj izrade ovog dokumenta je i preispitivanje planskih rešenja definisanih u osnovnom dokumentu, kao i harmonizacija sa planskim rešenjima iz prostornih planova gradskih opština Surčin, Obrenovac i Lazarevac, Prostornim planom područja posebne namene infrastrukturnog koridora Beograd – Južni Jadran, deonica Beograd – Požega i Prostornim planom područja eksploatacije Kolubarskog lignitskog basena. Na kraju, od posebnog značaja je i usaglašavanje sa novim Prostornim planom Republike Srbije („Službeni glasnik RS“, broj 88/10). U skladu sa tim, osnovni cilj zaštite, prostornog uređenja i razvoja grada Beograda u korelaciji sa njegovim metropolitenom jeste organizovano aktiviranje regionalnih prostornih potencijala grada Beograda, zasnovano na principima održivog razvoja, čime će biti povećana njegova privlačnost i obezbeđeni uslovi za dostizanje standarda evropske metropole. Osnovni cilj je praćen sledećim strateškim zadacima prostornog razvoja Grada: Redefinisanje i pozicioniranje metropolitena Beograda u odnosu na evropsko okruženje i definisanje njegovog mesta i uloge u evropskom kontekstu Uspostavljanje efikasne i održive saobraćajne infrastrukture i odgovarajuće uključenje u evropsku saobraćajnu mrežu (TENs i TINA) Prestrukturiranje i unapređenje ekonomskih struktura radi povećanja ekonomske konkurentnosti metropolitena Veća kohezija prostora, preko razvoja i usavršavanja mreža infrastrukture unutar grada Beograda, odnosno povećanje stepena pristupačnosti infrastrukturi za sve stanovnike sela i gradskih naselja Definisanje odgovarajuće zemljišne i stambene politike u skladu sa ciljevima ekonomskog i socijalnog razvoja Čuvanje i poboljšanje prirodnih i kulturnih vrednosti kao i specifičnosti predela i jačanje identiteta grada Beograda Zaštita, obnova i unapređenje prirodne i životne sredine, degradirane i ugrožene uticajem ljudskih aktivnosti Profilisanje beogradskog metropolitena kroz specijalizaciju ekonomskih aktivnosti, naročito uslužnih delatnosti\nGrafički deo čine referalne karate u razmeri R 1:100000 – Referalna karta 1 „Osnovna namena zemljišta“, Referalna karta 2 „Mreža naselja i infrastrukturni sistemi“ i Referalna karta 3 „Turizam i zaštita prostora“.\n„Službeni list grada Beograda“, br. 38/11. Izmene i dopune Regionalnog prostornog plana AP Beograda usvojene su na sednici Skupštine grada Beograda održanoj 21.09.2011. godine i objavljene u „Službenom listu grada Beograda“, br. 38/11.\nPPGO Lazarevac ima za ciljeve usaglašavanje važećeg plana sa novim Zakonom, razradu i implementaciju rešenja definisanih dokumentima višeg reda, kontrolu širenja građevinskog zemljišta, definisanje uslova za direktnu primenu pravila Plana, usaglašavanje strateške potrebe Republike Srbije za eksploatacijom lignita sa aktivnostima od lokalnog interesa i valorizaciju uloge opštine Lazarevac u prostornom razvoju regiona Beograda. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 09.03.2012. godine donela je Prostorni plan gradske opštine Lazarevac koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 10/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Plan namene prostora“, Referalna karta 2a „Infrastrukturni sistemi“, Referalna karta 2b „Plan mreže naselja, funkcija i javnih službi“, Referalna karta 3 „Zaštita prostora i turizam“ i Referalna karta 4 „Sprovođenje Plana“.\nProstorni plan za deo gradske opštine Surčin ima za cilj kontrolu širenja građevinskog zemljišta, definisanje strateškog okvira za valorizaciju položaja i uloge opštine u prostornom razvoju regiona Beograda i definisanje pravila izgradnje i uređenja tako da se mogu direktno primenjivati. Planom su razrađena načela prostornog uređenja, utvrđeni ciljevi prostornog razvoja, organizacija, zaštita i korišćenje prostora, kao i drugi elementi značajni za prostorni razvoj opštine Surčin. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 09.03.2012. godine donela je Prostorni plan za deo gradske opštine Surčin koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 10/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Namena prostora“, Referalna karta 2a „Mreža naselja i saobraćaj“, Referalna karta 2b „Infrastrukturni sistemi“, Referalna karta 3 „Zaštita prostora i turizam“ i Referalna karta 4 „Karta sprovođenja“.\nPPO Barajevo izrađen je na premisi da opština ima značajnu ulogu u policentričnom razvoju regiona Beograda, kao jedan od centara južne osovine (Obrenovac, Lazarevac, Barajevo, Mladenovac). Opština je planirana kao pristupačna i konkurentna, atraktivna za investiranje u poljoprivredu i MSP, sa identitetom zasnovanim na turističko-rekreativnim i prirodnim vrednostima. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 27.09.2012. godine donela je Prostorni plan gradske opštine Barajevo koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 53/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Plan namene prostora“, Referalna karta 2a „Mreža naselja i saobraćaj“, Referalna karta 2b „Infrastrukturni sistemi“, Referalna karta 3 „Zaštita prostora i turizam“ i Referalna karta 4 „Karta sprovođenja“.\nU pogledu prostornog razvoja dugoročna vizija gradske opštine Sopot je da bude sekundarni centar Beogradskog regiona na bazi iskorišćenja potencijala prirodnih, turističkih i privrednih vrednosti uz očuvanje i unapređenje kvaliteta životne sredine. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 27.09.2012. godine donela je Prostorni plan gradske opštine Sopot koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 54/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Namena prostora“, Referalna karta 2a „Mreža naselja“, Referalna karta 2b „Infrastrukturni sistemi“ i Referalna karta 3 „Turizam i zaštita prostora“.\nProstorni plan gradske opštine Mladenovac je osnovni planski dokument za usmeravanje i upravljanje dugoročnim održivim razvojem lokalne zajednice koji nudi viziju prostornog razvoja u kojoj je opština Mladenovac prostorno i funkcionalno pozicionirana i afirmisana među opštinama regiona Beograda, što će postići valorizovanjem geostrateškog položaja, prirodnih i turističkih potencijala i povezivanjem sa širim okruženjem, sa posebnim akcentom ka razvijanju turizma (banjskog, zdravstvenog, izletničkog, kulturno-manifestacionog, lovnog) i poljoprivrede. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 27.09.2012. godine donela je Prostorni plan gradske opštine Mladenovac koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 53/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Plan namene prostora“, Referalna karta 2b „Infrastrukturni sistemi“, Referalna karta 3 „Turizam i zaštita prostora“ i Referalna karta 4 „Karta sprovođenja“.\nPPO dela opštine Grocka daje razvojni i planski osnov za korišćenje, uređenje i zaštitu prostora u skladu sa principima održivosti, u svemu prema odrednicama i smernicama evropskih i nacionalnih dokumenata i strategija. Dugoročna vizija razvoja opštine je da bude prostorno – funkcionalno pozicionirana opština, na bazi valorizacije sopstvenog geostrateškog položaja u makroregionu Beograda i širem okruženju. S tim u vezi, opšti razvojni cilj je usklađivanje razvoja opštine na osnovu sopstvenih potencijala i poljoprivrednog, saobraćajnog i kulturnog umrežavanja u makroregion Beograda, uz očuvanje i unapređenje ekonomskih, ekoloških i socijalnih vrednosti. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 27.09.2012. godine donela je Prostorni plan dela gradske opštine Grocka koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 54/2012\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Namena prostora“, Referalna karta 2a „Mreža naselja“, Referalna karta 2b „Infrastrukturni sistemi“, Referalna karta 3 „Turizam i zaštita prostora“ i Referalna karta 4 „Karta sprovođenja“.\nOpština Obrenovac prerasta u regionalni razvojni centar južnog suburbanog pojasa administrativnog područja grada Beograda. Ona ima prepoznatljivu ulogu u razvoju Beograda po osnovu svojih energetsko-industrijskih potencijala, geografskog i saobraćajnog položaja, mreže naselja i centara, voda, zemljišta, turističkih potencijala, mreže socijalnih, obrazovnih, kulturnih, sportskih i drugih institucija i organizacija. Područje opštine Obrenovac ogleda se u najgušćoj mreži elektroenergetskih objekata i infrastrukture u Republici Srbiji. Skupština grada Beograda na sednici održanoj 30.05.2013. godine donela je Prostorni plan gradske opštine Obrenovac koji je objavljen u „Službenom listu grada Beograda“ broj 30/2013.\nGrafički deo Plana čine referalne karate u razmeri R 1:50000 – Referalna karta 1 „Namena prostora“, Referalna karta 2 „Mreža naselja, funkcija, javnih službi i infrastrukturnih sistema“, Referalna karta 3 „Turizam i zaštita prostora“ i Referalna karta 4 „Karta sprovođenja“.


Osveštan spomenik za 359 srpskih boraca | Palelive.com\nPočetna Regija Kalinovik Osveštan spomenik za 359 srpskih boraca\nKALINOVIK – U Kalinoviku je danas osveštan spomenik za 359 srpskih boraca iz ovog mjesta i drugih krajeva Republike Srpske, koji su u proteklom odbrambeno-otadžbinskom ratu poginuli na kalinovačkom ratištu.\n„Upisano je i ime Stanislave Koprivica, koja je imala 15 godina kada je 1995. ubila granata na mjestu pored sadašnjeg spomenika“, dodala je Komlenovićeva.\nPotom je na polju Gvozno u blizini Kalinovika sedmu godinu zaredom održana je manifestacija „Dani koševine Gvozno-moba-ozon 2019“, na kojem su snage odmjerili kosci pristigli iz raznih krajeva Republike Srpske, među kojima i Savo Vlačić iz Han Pijeska i Gojko Lopatić iz Mokrog.\nU sklopu manifestacije „Dani koševine Gvozno-moba-ozon 2019“ održane su i Viteške igre u kojima su organizovana nadmetanja u bacanju kamena sa ramena, potezanju klipa te navlačenju konopca, a priređen je i ručak za sve prisutne.\nPrethodni članakOdržani skokovi sa ćuprije\nNaredni članakUspješne operacije fočanskog hirurga odvele u Japan


VN Nemačke 1. Trening - AUTOMOBILI\n20/01/2021 8:33:21 PM\nNASLOVNA / F1 / VN Nemačke 1. Trening\nStanje motora pred Hockenheimring\nNico Rosberg ima specijalnu kacigu za ovu trku u znaku skoro završenog Svetskog prvenstva u Fudbalu i 4 prvog mesta za Nemačku!\nNico Rosberg uspeo je da završi prvi trening ispred Lewisa Hamiltona.\nVreme pred početak prvog treninga za VN Nemačke bilo je izvanredno. Ujedno ovo je bila i prva sesija na kojoj su svi timovi na stazi pojavili bez FRIC sistema. U Williamsu Susie Wolff dobila je priliku da se nađe u bolidu umesto Valtterija Bottasa a Giedo van der Garde je u Sauberu zamenio Estebana Gutierreza.\nOdmah u svom instalacionom krugu Susie Wolff je imala problem sa menjačem. Ipak, ona se posle 15 minuta vratila na stazu i uspela da zabeleži najbrže vreme od 1m22.481s. Magnussen je bio sledeći vlasnik najbržeg kruga (1m20.471s) ali je Nico Rosberg preuzeo vodeću poziciju u vremenu od 1m20.337s. Ipak, u na isteku prvih pola sata najbrži je bio Sebastian Vettel koji je za 42 hiljaditinke bio brži od Nica Rosberga.\nDrugi deo treninga počeo je Ricciardovim brzim krugom koji je krugom od 1m19.697s dospeo na prvu poziciju, ali je Rosberg u sledećem pokušaju bio brži za četiri desetinke. Ipak, Nemac u Merecdesu je koji momenat kasnije uspeo da se domogne prvog mesta jer je stazu Hokenhajm obišao za 1m19.276s. Fernando Alonso je još jednom pokazao dobre performanse pa je veći deo treninga presedeo na trećem mestu iza Mercedesovog dvojca, jer je Nica u stopu pratio Lewis Hamilton.\nDo kraja treninga vozači su isprobavali strategiju ne mekim gumama, ali se vremena nisu bitno menjala.\nPrethodno Još uvek nije kraj za Lanciju\nSledeće Prvi srpski električni automobil konačno predstavljen


Još jedna zemlja stavila Srbiju na "zelenu listu"\nJoš jedna zemlja stavila Srbiju na „zelenu listu“\nSvet Autor:Tanjug25. jun. 202111:41\n„Ovim se odobrava klasifikacija zemalja/područja prema kumulativnoj stopi slučajeva kovid-19 kako bi se lica koja stižu u Rumuniju razvrstala i podvrgla karantinu“, navodi se u odluci CNSU, a prenosi rumunska agencija Ađerpres.\nU „zelenoj zoni“ s najpovoljnijom epidemiološkom situacijom nalazi se još nekoliko zemalja iz regiona, poput Crne Gore, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije i Albanije.\nNa „crvenoj listi“, na kojoj su zemlje sa visokim rizikom od kovida, nalaze se 23 zemlje, među kojima su Indija, Sejšeli, Urugvaj, Mongolija, Kolumbija, Maldivi, Bahrein, Namibija, Argentina, Surinam, Kuvajt, Oman..\nRumunija je objavila i ažuriranu „žutu zonu“, na kojoj se nalazi 14 država.\nSva lica koja dolaze u Rumuniju iz zemalja koje nisu obuhvaćene „zelenom zonom“ podvrgavaju se 14-dnevnom karantinu.


VIDEO Riskantno preticanje završilo frontalnim sudarom - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nNo, u posljednjem trenutku oba su vozila uspjela malo promijeniti smjer pa su tim manevrom ublažili posljedice frontalnog sudara. Oba vozača su hospitalizirana, težina njihovih povreda nije poznata, ali nisu životno ugroženi.\nKako je incident izgledao u praksi provjerite u videu:\nOznačeno: preticanje, sudar\nKriza u Italiji – Najava većih nevolja u Evropi?\nItalijanski predsjednik Sergo Mattarela imenovao je bivšeg zvaničnika Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Carla Cottarellija za privremenog nestranačkog premijera sa zadatkom da pokuša formirati novu vladu i uvede red u politička i ustavna previranja, skoro tri mjeseca od parlamentarnih izbora. Nakon imenovanja za privremenog premijera, Kotareli je novinarima rekao da će se novi izbori održati na […]\nPosted on 13. Juna 2017. Author leftor


Srpski naučnik Miloš Popović pretočio statističke podatke u karte koje jezgrovito govore o crnoj istoriji zemalja bivše Jugoslavije\nSrpske mape pune krvi, patnje i stradanja\nPoznata je izreka da slika govori više od hiljadu reči. Pošto živimo u svetu u kome se čini da imamo sve manje vremena (ili nam se vreme sve više skraćuje novim obavezama i stvarima koje nam se nameću kao bitne), postalo je važno da se jasno, sažeto i brzo sapšti informacija.\nVažnu ulogu u ovome ima data, konkretno, analiziranje podataka i pravljanje data-mapa koje jezgrovito i slikovito pokazuju činjenice i prikazuju informaciju koja želi da se plasira.\nMi Srbi, nažalost, nismo se pokazali naročito vični predstavljanju sebi i svetu nama važnih informacija i podataka. Ili ne reagujemo uopšte, ili kada reagujemo – to bude kasno i neprikladno.\nTako, dok su devedesetih o nama plasirani negativni tekstovi u svetskim medijima i knjige na svetskim jezicima, mi smo se bavili unutrašnjom propagandom. Kada se svet okrenuo dati – za koju mnogi ističu da je ključna za razumevanje dešavanja i procesa, pravljenje plana i plasiranje informacija – mi smo tek malo počeli sa izdavanjem neretko preobimnih i teško čitljivih knjiga o nama.\nO kvalitetu naših zvaničnih sajtova neprijatno je čak i da se govori. Recimo, deluje krajnje ironično da Ministarstvo spoljnih poslova Srbije ima odeljenje za digitalnu diplmatiju, a pritom niti ima nalog na Tviteru, niti ima sajt koji je prijemčivo dizajniran i pre svega koristan. (Iskreni da budemo, i sajt ovog lista je u istom košu).\nZato se čini kao veoma zanimljivo i korisno ono što je jedan mladi srpski naučnik, Miloš Popović, nedavno počeo da radi – da pravi mape koje prikazuju ključne podatke i događaje važne za region, Srbiju i srpsko društvo.\nMiloš Popović je konsultant američkog Univerziteta Kolumbija na projektu koji se bavi kulturološkim pitanjima u aktuelnom kinesko-američkom rivalstvu. Posle diplomiranja na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, magistrirao je i doktorirao na Centralnoevropskom univerzitetu u Budimpešti i bavi se bezbednosnim pitanjima. Od prošle godine, preko svog sajta www.milosp.info i društvenih mreža, počeo je da objavljuje statističke mape o važnim događajima i fenomenima na našim prostorima.\n- Sa mapiranjem sam krenuo prošle godine i do sada sam napravio preko 30 mapa. Sve mape su georeferentne, što znači da se koordinatni sistem mape, uz mala odstupanja, odgovara koordinatama na terenu. Skoro sam počeo da pravim i interaktivne mape na kojima korisnici mogu da prelaskom miša preko određenog lokaliteta na mapi vide više podataka o određenom mestu. Sve mape su na mom profesionalnom vebsajtu www.milosp.info. Mapiranje mi je pomoglo da razumem raštrkane podatke i iskoristim ih za sopstveno naučno istraživanje jer proučavam političko nasilje koga je na Balkanu nažalost bilo u izobilju. U narednom periodu ću pisati nekoliko radova o nasilju na prostoru bivše Jugoslavije zahvaljujući mapama.\nSvedok: U mapama koje objavljujete pozivate se na zvanične statističke podatke. Međutim, koliko su oni pouzdani i kako to utvrđujete?\nMiloš Popović: Ljudska greška kod sakupljanja podataka o društvenim pojavama je neizbežna. Ponekad je to proizvod pukog neznanja, rđavih definicija i merila, ali može biti i posledica namere da se podaci iskrive u ideološke svrhe. Budući da ne postoje potpuno pouzdani podaci moj izbor je da ih objavim, a potom možemo diskutovati šta je u njima problematično. Do sada sam naišao na svakakve podatke ali najkvalitetniji su po pravilu oni na kojima je radilo dosta sakupljača i koji imaju kontrolore. Tu bih istakao podatke Ministarstva Pravde Srbije i tadašnjeg Izvršnog Veća Vojvodine čiji su istraživači do 2010. sakupili detaljne podatke o 60.000 žrtava komunizma posle 1944. godine, kao i rad Vlade Slovenije na sakupljanju podataka o tajnim grobnicama komunističkog režima.\nS: Šta Vas je posebno iznenadilo u podacima koje ste analizirali?\nM.P: Kada brojeve iz tabela predstavite na mapi onda postaje frapantan nivo nasilja od početka Drugog svetskog rata, preko komunističke vladavine pa sve do raspada Jugoslavije i devedesetih. Tu je, prvo, veliki broj zloglasnih italijanskih, nemačkih i ustaških logora, stratišta i jama tokom rata u kojima je stradalo mnogo nevinih. Zatim sledi posleratno nasilje komunističke vlasti u kojima je poginulo na desetine hiljada ljudi u Srbiji sa preko 200 tajnih grobnica rasutih po celoj zemlji. Jedna od frapantnih stvari je da su komunisti koristili neke od nacističkih logora kao što su Banjica, niški Crveni Krst, Borski rudnik i Trepču za kažnjavanje ili eksploatisanje političkih protivnika. Zanimljiv mi je bio i podatak o Titovim staljinističkim čistkama u kojima je na Golom Otoku završilo gotovo 16 hiljada ljudi, uglavnom Srba i Crnogoraca. Nasilje i ratno stradanje su takođe frapantni kada se pogledaju mape stradanja u Oluji, u ratovima u Sloveniji, Hrvatskoj i BiH, sve žrtve na Kosovu kao i NATO bombardovanje. Kada sve to pretočite u mape kao što sam uradio onda shvatite da je ovaj prostor natopljen krvlju, patnjom i stradanjem.\nS: Doktorirali ste u inostranstvu, saradnik ste uglednog Univerziteta Kolumbija, aktivni u stručnim diskusijama, ali i na društvenim mrežama. Kako Vi gledate na način na koji Srbija predstavja sebe i svoje podatke i činjenice svetu?\nM.P: U razvijenim zemljama, javni i privatni sektor izrađuju i koriste digitalne mape za strateško planiranje u oblastima od prostornog uređenja, do borbe protiv kriminala i zaštite životne sredine do demografije. U nerazvijenim zemljama kao što je Srbija digitalizovane i georeferentne mape su retkost. Poznato mi je da samo katastar koristi digitalne mape kojima je pristup ograničen. Republički zavod za statistiku ponekad koristi mape u svojim publikacijama, ali ne i na sajtu koji obiluje korisnim demografskim podacima koji vape za vizuelnim prikazom. Privatni sektor takođe ne koristi mape iako raspolaže sa impresivnim podacima iz istraživanja javnog mnjenja. Moj utisak je da tabele dominiraju kao način prikazivanja podataka što je zaostao pristup podacima u svetu koji se izrazito oslanja na vizualizaciju podataka.


Srbiji ne preti bankrot, 'samo' kolaps\nOvakvu "prognozu" dali su konsultant Evropskog ekonomskog instituta iz Brisela Dragomir Janković i saradnik beogradskog Centra za slobodno tržište Aleksandar Stevanović.\nKomentarišući mogućnost da se Srbija zaduži kod "bratskih zemalja", dvojica ekonomista ističu da je ekonomija vrlo surova i da ne postoje "bratski" krediti, i da su sigurni da Srbija nema šanse za povoljne kredite od Rusije, Kine ili od Azerbejdžana.\n- Srbija je pokazala veliku sposobnost da iz egzotičnih i sličnih zemalja dobija sredstva. Naprimer, imate ovu noviju ljubav s Azerbejdžanom. Ne bi me čudilo da pronađu i nove “bratske zemlje“ koje bi nam formalno dale jeftine kredite, koji - kad se sve sabere - bivaju skuplji - kaže Stevanović.\nJanković ističe da bi ekonomski kolaps značio potpuni haos u privrednim aktivnostima, naplatama poreza, ali i u svim onim aktivnostima iz kojih se finansiraju država i privreda.\n- Srbija kao država neće bankrotirati, ali će ući u vrlo ozbiljan ekonomski kolaps, iz kojeg će teško izaći bez ozbiljnih i radikalnih mera, koje bi, pre svega, podrazumevale štednju, racionalno trošenje i racionalno zaduživanje - rekao je Janković.\nJanković i Stevanović su saglasni da se u Srbiji neće dogoditi "grčki scenario", jer se srpski i grčka situacija ne mogu uporediti ni po nivou zaduženosti, ni po načinu zaduženosti, ni po režimu otplaćivanja, ali ni po značaju koji Srbija i Grčka imaju kako za EU, tako i za međunarodnu ekonomiju.\n- Evropa je znala kakvi su mangupi u Srbiji, kakav je kvalitet svih naših vlada i nisu nam dozvolili da se zadužimo kao Grčka. Pogotovo niko nije verovao u verodostojnost naših finansijskih izveštaja kao što je verovao onim kojima je Grčka obmanjivala EU. Zbog toga nikad nismo bili u mogućnosti da uzmemo onoliko kredita koliko su uzeli Grci - rekao je Stevanović i naveo da da država ne može bankrotirati kao kompanija, ali da država koja je u bankrotu nije privlačna za strane investicije i treba joj 5-6 godina vrlo kredibiltetne ekonomske politike kako bi vratila poverenje međunarodne zajednice.\n- To preti Srbiji, takva mogućnost je vrlo realna, a bojim se da ćemo mi pred tom činjenicom još neko vreme gurati glavu u pesak - rekao je Stevanović.\nJanković i Stevanović očekuju povećanje inflacije u Srbiji i ocenjuju da srpska vlada svojim najavama o smanjenju cena energenata i životnih namirnica, ili isplate 13-te penzije, pokazuje da ne drži stvari pod kontrolom i da joj izmiču ekonomski instrumenti.\n- U Srbiji, recimo, postoji mit da ne možete imati stabilnu valutu ako nemate jaku ekonomiju, što je vrhunska besmislica. Nikome ne pada napamet da pogleda najbližeg suseda - BiH, zemlju sa nikakvom ekonomijom, kao što je i Srbija, ali stabilnim novcem - zaključio je Stevanović.


Svetski dan biološke raznovrsnosti 2021. - Institut za javno zdravlje Kragujevac Untitled Document\nSvake godine 22. maja, širom sveta obeležava se ″Međunarodni dan biološke raznovrsnosti″, čija je tema ove godine „Marinski ekosistemi“, a sa slognom „Jedan okean - mnogo života“. Cilj obeležavanja međunarodnog dana biološke raznovrsnosti je skretanje pažnje javnosti na značaj očuvanja biološke raznovrsnosnosti.\nBiodiverzitet, odnosno biološka raznovrsnost podrazumeva raznolikost živih organizama, kao i raznolikost unutar različitih vrsta. Zaštita biodiverziteta je briga celog čovečanstva i integralni deo održivog razvoja. Radi opstanka naše planete i kvaliteta života čoveka i prirode, svet bi trebalo da se usmeri na dva glavna cilja: očuvanje i racionalno korišćenje prirode, što je od suštinske važnosti za održivi razvoj, iskorenjivanje siromaštva i postizanje Milenijumskih ciljeva razvoja, jer se 40% globalne ekonomije zasniva na biološkim proizvodima i procesima.\nOčuvanje biodiverziteta podrazumeva obnavljanje narušenih ekosistema i prirodnih staništa, kao i očuvanje i oporavak biljnih i životinjskih vrsta. Svakoj četvrtoj vrsti sisara na Zemlji preti istrebljenje, a pred izumiranjem je i 50% biljaka.\nPošto je globalna zajednica pozvana da preispita svoj odnos prema prirodnom svetu, jedno je sigurno: i pored svih naših tehnoloških dostignuća u potpunosti smo zavisni od zdravih i živopisnih ekosistema za naše zdravlje, vodu, hranu, lekove, odeću, gorivo, sklonište i energiju. Slogan „Mi smo deo rešenja“ naglašava nadu, solidarnost i važnost zajedničkog rada na svim nivoima da izgradimo budućnost života u skladu sa prirodom.


Кајари: КБС не могу на север Косова без мог одобрења\nHomePolitikaKajari: KBS ne mogu na sever Kosova bez mog odobrenja\nNovi komandant Kfora, mađarski brigadni general Ferenc Kajari, izjavio je da bi za raspoređivanje snaga KBS na severu Kosova bilo potrebno njegovo odobrenje kao komandanta Kfora.\n„Trenutna bezbednosna situacija je generalno stabilna, a Kfor nastavlja da svakodnevno sprovodi svoj mandat – koji proističe iz Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 iz 1999. godine, da doprinosi bezbednom i bezbednom okruženju, kao i slobodi kretanja na Kosovu, za dobrobit svih zajednica koje ovde žive”, rekao je Kajari u intervjuu za Kosovo onlajn, prenosi Tanjug.\nOdgovarajući na pitanje da li postoje okolnosti pod kojima bi Kfor dozvolio snagama KBS da dođu na sever Kosova, Kajari kaže da Kosovske bezbednosne snage, prema ranijem dogovoru, moraju da budu ovlašćene od komandanta Kfora pre bilo kakvog raspoređivanja na severu Kosova.\n„Kosovska policija može slobodno da se kreće po celom Kosovu. NATO očekuje da lokalne institucije nastave da se pridržavaju tog sporazuma. U svojim prvim nedeljama sastao sam se sa ključnim rukovodiocima institucija na Kosovu, koji su me uverili da će pre bilo kakve akcije postojati odgovarajuća koordinacija sa Kforom i da će raspoređivanje KBS-a na severu Kosova i dalje biti zasnovano na prethodnom obaveštenju i odobrenju od strane komandanta Kfora”, rekao je on.\nKajari je dodao da neće komentarisati politička pitanja jer, prema njegovim rečima, dodatna vrednost Kfora počiva na njegovoj nepristrasnosti i usredsređenosti na svakodnevnu primenu mandata UN.\n„Ovo je ključno za bezbednost svih zajednica koje žive na Kosovu i za stabilnost širom regiona. Naravno, mi pažljivo pratimo situaciju i održavamo vidljivo, snažno i agilno prisustvo na terenu, širom teritorije Kosova”, istakao je on.\nOdgovarajući na pitanje da li će Kfor nastaviti da radi na zajedničkim patrolama sa Vojskom Srbije, Kajari navodi da KFOR ima dugogodišnju, odličnu saradnju sa Vojskom Srbije, na svim nivoima odgovornosti, počev od komandanta Kfora do patrolnih jedinica.\n„Kforova zajednička komisija za zajedničku implementaciju osnovana je u skladu sa Kumanovskim sporazumom 1999. godine, u cilju stvaranja efektivne saradnje sa Vojskom Srbije. Govorim redovno sa načelnikom odbrane Srbije – generalom Milanom Mojsilovićem koristeći dobro uspostavljenu liniju komunikacije koju su uspostavili moji prethodnici na čelu KFOR-a”, kazao je on i dodao da će KFOR nastaviti da blisko sarađuje i sa Vojskom Srbije i sa Kosovskim bezbednosnim organizacijama na obezbeđivanju bezbednosti širom Kosova.\n„Tako će se sinhronizovane patrole sa Vojskom Srbije nastaviti duž administrativne granice”, rekao je komandant Kfora.


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST POVODOM MEDIJSKIH ISTUPA MINISTRA VRANIĆA OKO VAKCINACIJA GRAĐANA\nInformacioni sistem za praćenje procesa vakcinacije u potpunosti ispravan\nNakon što smo proteklih dana ponovo proveli detaljne analize rada informacionog sistema kako bismo opet provjerili insinuacije koje su tokom prošle sedmice plasirane u javnost od strane ministra zdravstva Kantona Sarajevo Prof.dr. Harisa Vranića a u vezi su navodnim problemima u radu informacionog sistema u procesu vakcinacije u KS, sa zadovoljstvom možemo potvrditi da nije bilo nikakvih propusta ili nedostataka u radu informacionog sistema.\nSve softverske aplikacije i cjelokupan informacioni sistem Zavoda zdravstvenog osiguranja KS rade bez ikakvih poteškoća ili problema, a u cjelokupan sistem je uvezano 30 ustanova, na 350 geografskih lokacija, sa preko 4.500 korisnika (zdravstvenih radnika) svaki dan i isti neprekidno radi na principu 24/7/365.\nDodatni dokaz tome je i preko 82.000 registrovanih sugrađana za proces vakcinacije koji su svoju prijavu dostavili putem online aplikacija, te preko 15.000 sugrađana koji su putem Vibera pozvani sa dodijeljenim terminima za vakcinaciju. Sve navedeno se realizovalo upravo kroz aplikacije informacionog sistema u Zavodu zdravstvenog osiguranja KS, te je sasvim jasno da izrečene tvrdnje ministra Vranića nisu osnovane.\nDuboko vjerujemo da svaki pojedinac koji učestvuje u procesu organizacije i operativnom radu procesa vakcinacije treba da ponese svoj dio odgovornosti koja treba da bude srazmjeran njegovoj ulozi u tom procesu. Svi eventualni propusti koji su se mogli desiti zasigurno nisu posljedica rada informacionog sistema, jer ukoliko se ispravno koristi upravo su aplikacije informacionog sistema garant koji uvodi red i transparentnost i spriječava malverzacije, ali je isto tako prijeko potrebno da osobe zadužene za proces organizacije vakcinacije omoguće da se isti koristi na predviđeni način.\nNajvažnije od svega je istaći da proces informatizacije zdravstva uvodi transparentnost u procese rada, pa tako i liste čekanja (čak i za vakcinaciju) i da informacioni sistem predstavlja ključni element u borbi protiv korupcije i malverzacija u zdravstvu. Svaki događaj u informacionom sistemu jasno identifikuje ko je i šta uradio, kada i kome. Izbjegavanjem njegovog korištenja stvaraju se uslovi za moguće nezakonite ili sumnjive radnje tokom procesa vakcinacije.\nDužni smo upoznati javnost da proces vakcinacije niti njegova organizacije nije na bilo koji način u nadležnosti Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo, već drugih ustanova Kantona Sarajevo, ali shvatajući ozbiljnost situacije u koju smo dovedeni pandemijom virusa Covid-19, izrazili smo spremnost da pomognem Ministarstvu zdravstva i drugim ustanovama pružajući tehničku pomoć u cjelokupnom procesu.\nS obzirom na period u kojem se nalazimo, te da se još uvijek nismo odbranili od pandemije, pozivamo sve učesnike u ovom važnom procesu da se suzdrže od iznošenja neutemeljenih i paušalnih kvalifikacija. Važno je da svi radimo svoj posao u interesu građana Kantona Sarajevo, te da osiguramo da se vakcinacija što prije dovede do kraja. Trenutno smo nažalost, na začelju regiona po broju vakcinisanog stanovništva.\nMedije pozivamo da se suzdrže od prenošenja neistina te da prate rad svih strana u procesu i objektivno informiraju javnost o istom.


'Srbijagas' kupio 'Bijeljina-gas'\nRadio 021\t29.04.2019 18:57\nKompanija "Srbijagas" kupila je 80 odsto udela u kompaniji "Bijeljina-gas" osnovanoj 2009. godine radi gasifikacije grada.\nKako navodi Miloš Stevanović, savetnik generalnog direktora kompanije Dušana Bajatovića i "Srbijagasa" za investicije kompanije u Republici Srpskoj i BiH, na ovaj se način potvrđuje snaga veza Republike Srpske i Srbije i kroz energetski sektor.\n"'Srbijagas' ima nameru da završi projekat gasifikacije Bijeljine vrlo brzo, a strategija kompanije je dugoročnija i obuhvata širenje poslovanja u regionu, tako da Republika Srpska ima čast i zadovoljstvo da dočeka jednog od najvećih srpskih investitora koji ulaze preko Bijeljine i siguran sam da će nastaviti svoje širenje po celoj Republici", rekao je Stevanović, prenose Nezavisne.\nDo sada je vlasnik "Bijeljina-gasa" 80 odsto bila društvena kompanija "Novi Sad-gas", a 20 odsto grad Bijeljina.\n"Partner iz Novog Sada je poslednje tri-četiri godine imao poteškoća kada je u pitanju finansiranje projekta, a bio je dužan i 'Srbijagasu', tako da je faktički 'Srbijagas' za deo dugova kupio kompaniju 'Bijeljina-gas'", rekao je Stevanović.\nOn je dodao da je u "Bijeljina-gasu" već postavljena nova uprava i formiran Upravni odbor u kojem grad Bijeljina ima jednog predstavnika, a "Srbijagas" četiri i najavio da će novi direktor "Bijeljina-gasa" Blaženka Mandić već za nekoliko dana preuzeti poslovanje preduzeća. Stevanović ističe i da imenovanje Mandićeve, koja je zamenik generalnog direktora "Srbijagasa", pokazuje kolika je ozbiljnost i predanost kompanije da završi projekat u Bijeljini i nastavi širenje u Republici Srpskoj i BiH.


Nakon uspešnog nastupa u Briselu na balkanskom festivalu Balkan Trafik Festival, trubači iz Vladičinog Hana se spremaju put Budimpešte gde će imati važan nastup.\n- Posle duge pauze, gotovo svakodnevno nam stižu pozivi, što nas posebno raduje. Mi smo jedan od retkih orkestara koji nastupa na festivalima po inostranstvu, a da to nisu samo svadbe, što me posebno čini ponosnim - kaže Krstić.\nOn dodaje da je pored brojnih nastupa za njega važno što je njegov orkestar deo avangardne dens predstave "Sokolov let".\n- Sva ta nova iskustva obogaćuju naš repertoar i daju nam novu energiju i potrebu da se stalno usavršavamo - kaže Krstić i dodaje da se posle predtakmičenja u Surdulici nadaju takmičenju u Guči.\nSABOR TRUBAČA U GUČI OD 5. DO 7. AVGUSTA: Programski sadržaj ove godine koncipiran na izvornim tradicionalnim vrednostima ove manifestacije\n15. 04. 2022. u 13:37\nGOČ SVIRA "ĐURĐEVDAN": Srđan Todorović se na ulici pridružio trubačima\nMARKO TRNAVAC DOBITNIK "ZLATNE TRUBE": Sjajnom muzičaru priznanje "Večernjih novosti"\n15. 08. 2021. u 19:03 >> 20:05\ntrubači Bojan Krstić bojan krstić trubač trubač Bojan Krstić Guča turneja


Kompanija Sika nastavlja sa uspešnim projektima u regionu - PODOVI\nTermo i hidroizolacija Kompanija Sika nastavlja sa uspešnim projektima u regionu\nBeograd, avgust 2015. – Švajcarska kompanija Sika, svetski lider u hidroizolaciji i proizvodnji hemije specijalizovane za građevinarstvo i industriju prisutna je gde god da se grade najsavremeniji objekti u našem regionu.\nNajkvalitetniji Sika materijali koriste se za nastavak izgradnje jedne od najvažnijih tačaka na turističkoj mapi Crne Gore – Porto Montenegro. Investitor projekta Adriatic Marinas je u prvoj fazi izgradio 50.000 m2, dok je druga faza u procesu projektovanja i izgradnje. Planirano naselje koje će biti smešteno iza glavnih dokova podrazumeva luksuzni hotel od 150 soba, rezidencijalne zgrade sa oko 250 apartmana, konferencijski centar, trgovački trg, umetničku galeriju, muzej, sportski kompleks i 10.000 m2 prodajnog prostora.\nKompanija Sika učestvovala je i u realizaciji ostalih prestižnih turističkih projekata među kojima su Arsenal nautička baza u Tivtu, Hotel Regent, kao i Apartmanski blok – Vila Ksenija. U okviru ovih projekata stručnjaci Sike radili su na projektnoj dokumentaciji i pružili tehničku podršku izvođačima prilikom ugradnje Sika materijala.\n“Ovi elitni projekti su stub budućeg regionalnog razvoja, a najsavremenija rešenja kompanije Sika primenjena su u njihovoj realizaciji. Hidroizolacije za bazene i sanitarne blokove, lepkovi za keramiku, sistemi hidroizolacije terasa i krovova, su samo neka od njih. Poverenje koje nam ukazuju investitori ovako značajnih projekata su najbolja potvrda našeg kvaliteta i posvećenosti razvoju izuzetno kvalitetnih materijala”, kaže Dragan Maksimović, direktor kompanije Sika Srbija.\nOd novembra prošle godine u novoj fabrici Sika u Šimanovcima proizvodi se i izvozi na tržište regiona široka paleta proizvoda namenjena upotrebi u svim sferama građevinarstva.\nSika će uskoro predstaviti i novi Sika MaxTack® Ultra, lepak visokih performansi sa snažnim inicijalnim prijanjanjem za unutrašnju i spoljašnju upotrebu. Ovaj lepak je jednokomponentan i elastičan, ne sadrži rastvarače i dobro prianja na većinu standardnih površina. Omogućava unutrašnje i spoljašnje lepljenje raznih delova kao što su kablovske kanalice, akustične pločice, pragovi, ogledala, građevinski materijali, kao i krovne i zidne obloge i ploče. Ujedno, Sika MaxTack® Ultra omogućava fiksiranje bez šrafova i eksera, čak i pod opterećenjem.\nPrethodni tekstNova kolekcija vodootpornih laminatnih podova\nSledeći tekstPriprema podloge od šperploče za parket ili laminat


U Dom zdravlja stigli testovi za respiratorne infekcije i HPV vakcine - Novi Sad\nU Dom zdravlja stigli testovi za respiratorne infekcije i HPV vakcine\n19:11:00 08.11.2021, Komentara: 0\nNovi Sad - U ambulante Službe zdravstvene zaštite dece Doma zdravlja „Novi Sad“, početkom novembra stigli su brzi kombinovani testovi za detekciju Influence A, Influence B, Respiratornog sincicijalnog virusa (RSV) i SARS KoV2, za čiju nabavku je iz budžeta Grada izdvojeno 20 miliona dinara. Ovi testovi omogućavaju da izabrani, iskusni pedijatri, u svojim ordinacijama mogu brzo i lako da utvrde uzročnike akutnih respiratornih infekcija kod dece uzrasta do 14 godina i da ih, shodno rezultatima testiranja, pravovremeno leče.\n- Nabavka 8.000 testova sprovedena je u okviru projekta „Podrška epidemiološkom nadzoru nad akutnim respiratornim infekcijama u Gradu Novom Sadu u sezoni 2021/2022 godina“ koji realizuje Institut za javno zdravlje Vojvodine. Do sada je 42 dece testirano na ovaj način i pokazalo se da pedijatri mogu za nekoliko minuta da utvrde etiološke strukture virusnih uzročnika kod dece, a samim tim i da brže i kvalitetnije odluče pri izboru odgovarajuće terapije - izjavio je član Gradskog veća za zdravstvo dr Dragan Stajić.\nOn je dodao da su, istovremeno, u Dom zdravlja „Novi Sad“ stigle i četvorovalentne vakcine „Gradasil“ protiv HPV infekcija. Pozvao je roditelje dece uzrasta od 12 do 18 godina da se informišu i prijave svoju decu kod izabranog pedijatra za vakcinaciju, jer je to najvažnija stvar koju mogu da učine za njih.\n- Prevencija humanog papiloma virusa je jako značajna jer je ovaj virus među glavnim uzročnicima raka grlića materice i drugih karcinoma. U našoj zemlji godišnje od te opake bolesti oboli i do 1.500 žena a umre čak 600. Novi Sad je jedina lokalna samouprava u Srbiji koja već drugu godinu za redom omogućava besplatnu vakcinaciju, a za tu namenu ove godine izdvojili smo 15 miliona dinara. Trenutno raspolažemo sa 2.270 doza i najveće interesovanje je u uzrasnoj grupi od 12 do 15 godina - objasnio je Stajić.


Put ka Belkantu – Kulturni centar\nNikola Kitanovski, operski pevač (tenor) i profesor solo pevanja na FMU u Beogradu i Milivoje Veljić pijanista, u utorak, 10. maja u sali Gimnazije „Takovski ustanak“ od 19:30 sati priređuju koncert „Solo pesme i operske arije“.\nKoncert se organizuje u okviru projekta „Put ka Belkantu“, kojim se već deset godina pruža mogućnost mladim pevačima da javnim nastupima usavrše, a ujedno i osiguraju svoje novostečene veštine i znanja iz oblasti umetničkog pevanja. Na koncertu će nastupiti pevači iz klase profesora Nikole Kitanovskog, ali i odabrani studenti iz klase njegovih kolega sa fakulteta. Na repertoaru mladih umetnika: Ane Stanković – sopran, Mirjane Matić – sopran, Marije Čuposki – sopran, Ane Marčetić – sopran, Nevene Đoković – sopran, Ivane Ristić – sopran, Ljubomira Popovića – tenor i Vanje Biserčića – tenor biće odabrana dela: Tostija, Čajkovskog, Verdija, Rosinija, Dvoržaka …\nProjekat „Put ka Belkantu“ je prihvaćen i podržan od strane mnogih gradova u Srbiji, a neki od njih su više puta bili domaćini koncertima iz ovog ciklusa (poput Beograda, Novog Sada, Sombora, Kikinde, Vršca, Zrenjanina, Kragujevca, Kraljeva, Kruševca, Paraćina, Jagodine, Ćuprije, Valjeva, Niša, Banja Luke, Pančeva, Čačka, Gornjeg Milanovca).\nU saradnji sa Umetničkim ansamblom Ministarstva odbrane Republike Srbije „Stanislav Binički“, do sada je održano devet celovečernjih operskih gala koncerata. Dragoceno je angažovanje ovog ansambla koji bezrezervnom podrškom pevačima pruža nova umetnička iskustva.Posebna čast i privilegija za sve učesnike ovog projekta su rad i nastupi sa umetnikom dokazanog i ogromnog iskustva, dirigentom Vesnom Šouc, pod čijom dirigentskom palicom svaki gala koncert dostiže izuzetan profesionalni nivo, koji je uvek prepoznat i pozdravljen od strane publike.\nU jubilarnoj, desetoj godini postojanja, brigu o organizaciji koncerata projekta “Put ka Belkantu“ preuzima ARS CREATIVA – udruženje koje je takođe osnovao profesor Nikola Kitanovski.Desetogodišnji jubilej i serija nastupa biće zaokruženi završnim celovečernjim gala koncertom u Beogradu, u sali Kolarčeve zadužbine, sa orkestrom MO “Stanislav Binički“, u novembru 2016. godine.\nRTS Karavan “Najlepše narodne pesme” stiže u Gornji Milanovac


Svi za jednog, svako za sebe – ODKB – CfSP\nDragan Šutanovac 12/08/2020 Comments (0)\nU istoriji naše civilizacije, egzodusi naroda nažalost nisu nepoznanica. I danas smo svedoci izbegličkih kolona koje uvek sa sobom nose breme tuge, sećanja, bespomoćnosti i beznađa. Preko 100.000 Jermena napušta svoja vekovna ognjišta u regionu Nagorno-Karabaha ostavljajući domove, škole, crkve i grobove, budućnost i prošlost. Nažalost, mnogi od njih i dalje pokušavaju da pronađu svoje najmilije. I uvek se zapitamo da li je osvojena teritorija koja se u političkom narativu imperativno etablira kao personifikacija pobede, toga vredna.\nRazlozi zbog čega je Jermenija izgubila ovaj sukob i kako će korišćena vojna taktika uticati na buduće konflikte, analiziraće se detaljno u narednom periodu. Ono što se može već sada činjenično tvrditi je veoma loša obaveštajna i spoljnopolitička procena Jermenije, koja je očekivala konkretniju pomoć svojih saveznika, i vazduhoplovna nadmoć Azerbejdžana obezbeđena bespilotnim letelicama i sofisticiranom “pametnom” municijom. Jermenska iluzija o geopolitičkoj moći, strateško nerazumevanje situacije i političko gubljenje saveznika je na kraju rezultiralo evidentnim vojnim porazom.\nMirovni sporazum koji su obe strane potpisale na najvišem nivou, uz garanciju predsednika Putina lično, doneo je prekid ratnih operacija, ali i definitivno pokazao koji je interes Moskve. Operativni razvoj dejstava i vojna nadmoć je eksplicitno ukazivala na potpuni poraz Jermena što se i čekalo kako bi se za stolom pojavili globalni igrači. Iako se u mirovnom sporazumu ne spominju turski mirovnjaci, Ankara se nastoji nametnuti kao ravnopravan garant mira sa Moskvom projektujući tako i produbljujući svoj uticaj u tom delu sveta. Turski parlament je nedavno odobrio slanje mirovnog kontigenta koji će verovatno biti raspoređen zajedno sa ruskim snagama u Združenom posmatračkom centru van same teritorije Nagorno-Karabaha.\nAzerbejdžan je prihvatajući ponuđene uslove, veoma iskusno i odmereno osetio granicu kada ne treba da ugrožava ruske interese na Kavkazu, ali može se očekivati dalje spoljnopolitičko balansiranje Bakua između Moskve i Ankare. Mirovnim sporazumom su dobili svu teritoriju izvan i znatan deo teritorije samog Nagorno-Karabaha, ali i pravo izgradnje koridora do svog regiona Nahičivan. Iako je i predsednik Putin naglasio da status Nagorno-Karabaha nije rešen, azerbejdžanska pregovaračka pozicija je sada superiorna sa nedvosmislenim pravom na svu teritoriju oko oblasti koja će biti predmet pregovora. Cela situacija podseća na vreme završetka rata u Srbiji 1999. godine kada su poruke iz Moskve imale isti prizvuk i kada su se ruske trupe stacionirale oko aerodroma Slatina da bi se nakon manje od tri godine potpuno povukle sa Kosova. Kako stvari stoje, status Nagorno-Karabaha će se rešavati u decenijama koje dolaze tako da nikad ne bude rešen i da u isto vreme zavisi od spoljnog faktora koji će prevashodno biti vođen sopstvenim interesom. Međutim, kompleksnost rusko-turskih odnosa ostaje za sada konstanta sa spektrom različitih geostrateških interesa koji dve strane pozicioniraju i kao partnere i kao sukobljene strane. Južni Kavkaz predstavlja samo jednu epizodu u širem kontekstu tih odnosa. I bez obzira na često sukobljene interese, zajednički su posvećeno radili na sprečavanju uticaja trećih zemalja na Kavkazu poput SAD i Francuske koji su preko OEBS-ove Minsk Grupe nastojali da uspostave trajno rešenje.\nOno što u proteklom konfliktu zaslužuje pažnju jeste konzistentno ignorisanje ovog sukoba od strane Organizacije dogovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) koja je shodno članu 4. Kolektivnog bezbednosnog sporazuma iz 1992. godine imala obavezu da agresiju na Jermeniju percipira kao agresiju na sve članice ODKB. Činjenice govore u prilog tezi da su se borbena dejstva težišno vodila u i oko oblasti Nagorno-Karabah, ali i u prostoru pod eksluzivnim suverenitetom Jermenije! Jermenski avion SU-25 je oboren od turskog F-16 60 km u dubini jermenskog vazdušnog prostora, dok je 14. oktobra Baku zvanično saopštio da je bombardovao dva raketna položaja u Jermeniji. O dejstvima azerbejdžanskih bespilotnih letelica u vazduhoplovnom prostoru Jermenije dovoljno govori činjenica da su samo Rusi potvrdili obaranje devet letelica Barjaktar TB-2 u blizini ruske vojne baze Gjumri u Jermeniji. Međutim, umesto da ODKB aktivira član 4. Sporazuma, za šta je bilo više povoda, članice ODKB su bile posvećene logističkom snabdevanju Azerbejdžana. Naime, bizarno zvuči informacija da je Belorusija tokom borbenih dejstava snabdevala Azerbejdžan raketama 300 mm za samohodni višecevni lanser raketa Polonez kojeg su im prodali 2018. godine. Dakle, članica ODKB priskočila je u pomoć Azerbejdžanu, koji je tu organizaciju napustio 1999. godine, u napadu na Jermeniju koja je aktivni član ODKB.\nLogično je da zemlja sa resursima i geografskim položajem poput Jermenije, svoju bezbednosnu strategiju gradi kroz piramidu kolektivnog sistema bezbednosti i u tom smislu je ODKB bio optimalan izbor. Međutim, ispostavilo se da sve zemlje članice ODKB stavljaju svoje nacionalne, pa čak i ekonomske interese, ispred obaveza kolektivne odbrane. U specijalne veze sa Moskvom, Jerevan u kontinuitetu investira i nabavkama ruske vojne tehnike, poput nedavne kupovine četiri višenamenska aviona Su-30SM. Za 120 miliona dolara su dobili pomenute avione, ali ne i rakete za taj avion čiju je isporuku Moskva zabranila. Tako su Jermeni potrošili značajna sredstva za nabavku borbenih letelica sa zavidnim performansama koji su bili neupotrebljivi u ratnim dejstvima.\nNajveće poniženje ODKB je pretrpeo 09. novembra kada je oboren ruski helikopter Mi-24 iznad jermenske teritorije pri čemu su dva pilota poginula, dok je treći povređen. Ni to nije bilo dovoljno da se aktivira član 4. Kolektivnog bezbednosnog sporazuma, a Baku je pored izvinjenja, odmah ponudio i finansijsku kompenzaciju. Kalkulacija je jednostavna, šta ne može da se reši sa novcem, može sa mnogo novca – polovni helikopter Mi-24 košta oko 6 miliona dolara, naknada porodicama poginulih i plaćanje lečenja (prema ruskoj regulativi) oko 120.000 dolara, naknada moralne štete porodicama je oko 200.000 dolara. Ukoliko se tome dodaju i utrošena sredstva za obuku koja se procenjuju od 3 do 7 miliona dolara po pilotu (zavisno od specijalnosti), možemo suma sumarum predvideti da bi kompenzacija Bakua Moskvi iznosila oko 20 miliona dolara bez pdv koji će se tražiti kroz eventualnu isporuku naoružanja i opreme u budućnosti.\nUkoliko organizacija poput ODKB ne može svojim članicama isporučiti svoj osnovni proizvod – kolektivnu bezbednost, a pri tom jedna od saveznica neskriveno naoružava neprijatelja, zašto bi zemlje izvan tog saveza imale interes da na bilo kakav način sarađuju sa njom. I zašto bi se naša zemlja opredeljivala u strateškim dokumentima za proširenje i unapređenje saradnje sa ODKB. Osim ukoliko resorni ministar nadležan za strateške dokumente iz oblasti odbrane nije u njih ugradio partijski, umesto nacionalnog interesa.\nPrevious [Istraživanje] Spoljnopolitičke posledice Covid-19 krize po Srbiju\nNext [EKSKLUZIVNO] Šef NATO vojne kancelarije za vezu u Beogradu za cfsp.rs: Javnost ne vidi koliko NATO i Srbija rade zajedno


Kako piše portal “Radnik”, ovaj zakon se ne odnosi na radnike koji rade preko studentskih i omladinskih zadruga i firmi koje pružaju usluge preduzećima, kao što su higijeničari i radnici obezbeđenja koji mogu da rade po ugovoru о privremenim i povremenim poslovima bez prava na godišnji odmor i bolovanje. “Agencija sa ustupljenim zaposlenim zaključuje ugovor o radu na neodređeno ili ugovor o radu na određeno vreme”, piše u Nacrtu zakona o agencijskom zapošljavanju. To znači da će, ukoliko ovaj nacrt zakona bude i konačan, radnici angažovani preko agencije za privremeno zapošljavanje imati ugovor o radu na određeno ili neodređeno vreme sa agencijom, ali ne i druge ugovore o radnom angažovanju. U tekstu se navodi da je to pozitivan pomak imajući u vidu da su do sada agencijski radnici mogli da budu angažovani i preko ugovora o privremenim i povremenim poslovima koji, između ostalog, radnicima ne omogućava da ostvare pravo na bolovanje i godišnji odmor. Takođe, zakon predviđa da agencijski radnik ima iste uslove rada kao zaposleni kod poslodavca (koji obavlja istu ili sličnu vrstu poslova), odnosno, ima isto trajanje radnog vremena, prekovremeni i noćni rad, isto pravo na odsustvo i “elemente za obračun i isplatu zarade i naknade troškova”. Nacrtom zakona zabranjuje se da radnik preko jedne ili više agencija radi kod istog poslodavca više od dve godine po ugovoru o radu na određeno vreme, već ukoliko nastavi da radi kod tog poslodavca nakon isteka tog perioda ili perioda na koji je ustupljen, dobija ugovor na neodređeno vreme (ugovor “za stalno”) kod poslodavca kome je iznajmljen.\nMeđutim, u nacrtu zakona navedeno je da ovo pravo agencijski radnik može da ostvari samo na sudu, odnosno mora da pokrene radni spor protiv poslodavca kome je iznajmljen kako bi dobio ugovor “za stalno”. Takođe, ovo pravo da dobije ugovor na neodređeno vreme kod poslodavca kome je iznajmljen nemaju agencijski radnici koji imaju ugovor o radu na neodređeno vreme sa agencijom. Ugovor “za stalno” sa agencijom faktički radniku ne nudi nikakvu sigurnost, jer agencija može da otpusti radnika čim prestane potreba za angažovanjem u firmi kojoj je iznajmljen, piše “Radnik”.\nTrećina studenata doživela neki oblik seksualnog uznemiravanja na fakultetimaDogovoren sastanak o situaciji u "Južnim vestima"


Šapić: Hvala svim Beograđanima na podršci na proteklim beogradskim izborima - Beogradski Portal\nŠapić: Hvala svim Beograđanima na podršci na proteklim beogradskim izborima\nAleksandar Šapić, kandidat Srpske napredne stranke za gradonačelnika Beograda, zahvalio se najiskrenije, i od srca, na podršci svim Beograđanima na proteklim beogradskim izborima.\nČinjenica da smo uzeli skoro duplo više glasova od drugoplasiranog, u okolnostima, gde je protiv naše liste rađena do sada neviđena kampanja. Iz svih sfera društva, sa svih političkih instanci, različitog stranog faktora, ogromnog broja medijskih kuća, pa čak i od nekih ljudi bliskih našoj organizaciji, govori sama za sebe – napisao je Šapić u saopštenju i dodao da pored toga, nezapamćena izlaznost u novijoj istoriji, govori koliko je rezultat koji su napravili veliki, autentičan, a istovremeno i obavezujući, da će se u budućnosti još više, bolje i marljivije raditi.\nDa sve dobre stvari koje su rađene unapredimo ali, takođe, da pokažemo dovoljno pameti i samokritičnosti i da se suočimo sa greškama, koje moramo da popravljamo i dovedemo na najniži mogući nivo. Tako se ponašaju odgovorni ljudi kojima je interes svog naroda na prvom mestu, a ne njihova stranačka ili bilo koja druga pripadnost – istakao je Šapić.\nŠapić je naveo da će za njega svi Beograđani uvek biti jednaki i da će se jednako zalagati za interese svih naših sugrađana, ne deleći ih ni po jednom osnovu.\nDa ukazano poverenje opravdamo, a da takođe sve uradimo, da bismo sledeći put zavredeli poverenje onih koji nam ga ovoga puta nisu dali, poštujući maksimalno njihov izbor i čineći sve, da njihove primedbe čujemo i ozbiljno o njima razmislimo, navodi se u saopštenju.\nNa kraju želim da kažem, da ćemo učiniti sve da Beograd postane jedna prava evropska metropola, kojom će svaki Beograđanin, Srbin i građanin Srbije, biti zadovoljan i ponosan. Živeo Beograd, živela Srbija – zaključio je Šapić.


Do 10. septembra kandidatura za Povelju, Plaketu i Nagradu grada - Užicka Republika Press\nKomisija za javna priznanja i nagrade grada Užica, raspisala je javni poziv za podnošenje predloga za dodelu priznanja i nagrada za 2018. godinu. Povodom Dana grada biće dodeljene Povelja, Plaketa i Nagrada grada.\nPredsednik Skupštine grada i Komisije za dodelu priznanja, Branislav Mitrović je naveo da se Povelja dodeljuje za sveukupan doprinos razvoju grada, Plaketa za rezultate u dužem vremenskom period, dok se Nagrada dodeljuje za izuzetne rezultate u prethodnom period.\nKomisiju čine sodbornici Slavica Dimitrijević i Radivoje Papić, Zoran Stamatović, direktor Narodnog pozorišta i Zoran Jeremić, novinar i književnik.\nMitrović tvrdi da je komisija u prethodne dve godine na jedan poseban način istakli sve sugrađane koji su dali značajan doprinos gradu, dodajući da su rad i rezultati, postignuta ostvarenja pojedinaca i kolektiva bili jedina merila kojima se upravljala Komisija kod donošenja predloga za nagrađene.\nPredlozi se do 10.septembra podnose, na adresu ulica Dimitrija Tucovića 52, sa naznakom – predlog kandidata za nagrade.


Đukanović čestitao građanima Crne Gore Dan nezavisnosti: Vratili smo dug našim slavnim precima\nDan kada smo sa olovkom u ruci vratili državno i nacionalno dostojanstvo. Vratili dug našim slavnim precima i otvorili novu, evropsku perspektivu Crne Gore. Dostojni i svoje istorije i 21. vijeka, navodi se u Twitter poruci Đukanovića\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović čestitao je građanima Crne Gore 21. maj, Dan nezavisnosti.\nPredsjednik je istakao da je to dan kada je vraćeno državno i nacionalno dostojanstvo.\n"Dan kada smo sa olovkom u ruci vratili državno i nacionalno dostojanstvo. Vratili dug našim slavnim precima i otvorili novu, evropsku perspektivu Crne Gore. Dostojni i svoje istorije i 21. vijeka", navodi se u Twitter poruci Đukanovića.


Radulović: Otvorena pitanje granice sa Srbijom i Kosovom*\nTanjug 14. decembra 2020. 10:41\nPODGORICA – Crna Gora je ranije krenula u rešavanje pitanje granica sa susedima, ali su ostala neka otvorena pitanja, posebno sa Srbijom i Kosovom*, izjavio je ministar spoljnih poslova Đorđe Radulović.\nRadulović je za podgoričke Vijesti rekao da je za razgraničenje sa Srbijom Crna gora uputila inicijativu 2013. godine, ali do sada, kako kaže, nisu vođeni bilateralni pregovori.\n„Konkretno, sa BiH smo potpisali sporazum o državnoj granici 2015. godine, sa Kosovom takođe u avgustu 2015, a Sporazum je stupio na snagu 2018. Ova dva sporazuma su među prvim sporazumima ovog tipa na prostoru bivše Jugoslavije“, rekao je Radulović.\nKada je Prevlaka u pitanju, podsetio je da je na snazi Protokol iz decembra 2002. godine, potpisan između Savezne vlade SR Jugoslavije i Vlade Hrvatske.\n„Crna Gora i Hrvatska imaju drugačije stavove po ovom pitanju, ali su se u duhu dobre vere dogovorile da, ako ne dođe do bilateralnog sporazuma, ide pred Međunarodni sud u Hagu ili međunarodnu arbitražu, što je jedan od civilizovanih mehanizama rešavanja sporova i to nije strano ni među zemljama EU“, rekao je.\nŠto se tiče razgraničenja sa Albanijom, granica je, kaže Radulović, definisana protokolom Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (SHS) i Kraljevine Albanije 1926. godine, ali se smatra da su, raspadom Kraljevine SHS, nastale brojne države, pa je taj Sporazum potrebno potvrditi i bilateralnim sporazumom o državnoj granici između Crne Gore i Albanije.


Prijepoljski klubovi moraju da vrate novac u budžet – ZoomUe\nby Zoran Đurović · 12 априла, 2021\nPRIJEPOLJE – Opštinsko veće u Prijepolju usvojilo je izveštaj Komisije za kontrolu trošenja budžetskih sredstava u oblasti sporta za prošlu godinu. Prema nalazu stručne Komisije, najveći broj sportskih kolektiva u gradu na Limu koji su dobili novac u 2020. godini, sredstva nisu opravdali ili su pare potrošili neosnovano, pa će morati novac da vrate u opštinsku kasu, dok će protiv odgovornih lica u tim klubovima biti pokrenuti sudski procesi.\nRad dvadeset sportskih kolektiva u prošloj godini, sufinansiran je iz opštinske kase sa 17.450.000.oo dinara. Iako su klubovi bili u obavezi da narodni novac, troše u skladu sa važećim zakonskim propisima i dostavljenim revidiranim budžetima, to se nije desilo, pa će zbog toga u opštinsku kasu morati da vrate više od trećine dobijenih para.\n„Komisija je konstatovala da značajna novčana sredstva klubovi nisu opravdali u skladu sa Zakonom o sportu, Pravilnikom i Zakonom o računovodstvu i budžetskom sistemu. Komisija je mišljenja da se sva neopravdana sredstva moraju vratiti u budžet“, istakla je predsednica Komisije za kontrolu trošenja budžetskih sredstava u oblasti sporta Snežana Kijanović.\nKomisija je ustanovila da je bilo klubova koji zbog pandemije sa korona virusom nisu imali sportska takmičenja, međutim to ih nije omelo da neopravdano potroše više od 3,5 miliona dinara na ime hranarine. Da apsurd bude veći, deo sportskih klubova ugovore sa Opštinom je potpisivao i novac dobijao bez dostavljenog revidiranog budžeta, što je suprotno Zakonu o sportu.\n„Ako su pojedini klubovi odigrali samo par mečeva tokom sezone, onda su njihove aktivnosti bile znatno smanjene i dobar deo dobijenog novca su morali da vrate u budžet. Međutim umesto toga oni su isplaćivali hranarine, i to ne samo igračima već i službenim licima, sekretarima, generalnim sekretarima i ljudima koji rade kao obezbeđenje, što je potpuno protivzakonito“, rekao je član Komisije Luka Šuljagić.\nPredsednik opštine opštine, Vladimir Babić, kaže da lokalna samouprava neće gasiti nijedan klub, međutim da će sva odgovorna lica koja su nenamenski potrošila novac morati da odgovaraju.\n„Smatramo da je naša obaveza da tražimo da klubovi koji su nenamenski potrošili pare, sredstva vrate u opštinski budžet. Ta sredstva mi ćemo ponovo uložiti u sport, a ogovorne pojedince procesiurati“,naglašava Babić.\nU poslednjih nekoliko godina u prijepoljski sport lokalna samouprava je uložila više od 170 miliona dinara, međutim rezultati koje su ovdašnji klubovi ostvarili su daleko od očekivanih.\nTags: Bužet opštine PrijepoljeOpština Prijepoljesportski savez\nNagrada za zgradu ruskog Skolteka koju su izgradili „Putevi Užice“\nby Vesna Đurović · Published 4 фебруара, 2020\nNext story Užički karatisti ostvarili dobre rezultate u Raškoj\nPrevious story Danas poslednji dan za plaćanje treće rate poreza


Od mita do istine: Da li je Bermudski trougao zaista toliko opasan? - National Geographic Srbija\nPročitajte i Veliko otkriće: Naučnici rešili misteriju Bermudskog trougla?\nMeđutim, podaci koje čuvaju američka Obalska straža i vazduhoplovna Bezbednosna mreža ukazuju da se mnogi nestanci mogu objasniti učestalim olujama u toj oblasti, ali i lošim bezbednosnim uslovima samih letelica i plovila. Na sajtu Obalske straže, odgovor na najčešće postavljeno pitanje „Da li Bermudski trougao postoji?“ stoje sledeće reči: „Analizirajući tragove mnogih izgubljenih letelica i plovila u toj oblasti, ništa od dokaza ne ukazuje da su nesreće uzrokovane nekim drugim pojavama osim fizičkih.“\nOkeani i mora prekrivaju oko 70 odsto površine Zemlje, prosečne dubine oko 3,700 metara, a prema američkom Nacionalnom Okeanskom Servisu najdublja tačka nalazi se na 11, 000 metara. Mora u proseku sadrže 1,338 kubnih kilometara vode, te nije ni čudo što brodovi i avioni mogu lako da nestanu ne ostavljajući nikakvog traga spasilačkim ekipama.\nPročitajte i Pet lokacija koje su misterioznije od Bermudskog trougla\n„Veliki broj aviona i brodova prelazi oblast Bermudskog trougla, možda i više nego druge oblasti, pa nije ni čudo što se baš ovde najviše nesreća dešava“, napisao je Rosemberg.\nPročitajte i Novo objašnjenje misterije Bermudskog trougla\nPročitajte i Istina o Bermudskom trouglu\n„I šira javnost zna da metan isparava iz okeana, ali neke veće eksplozije poput onih iz ledenog doba nisu zabeležene“, napominje istraživač i geofizičar Karolina Rupel dodajući da s obzirom na to da mikrobi iz vode pretvaraju metan u ugljen-dioksid pre nego što on izbije na površinu, ne bi trebalo da očekujemo veće prirodne katastrofe u narednim stolećima.\nOluje Okean Metan Uragan Bermudski trougao Florida Misterije\nŠta se dešava kad se sudare dva uragana? (VIDEO)\n„Najusamljenije biće na svetu” možda to ipak nije


Ekonomska nezavisnost žena kao osnova svih prava\nDa li ste znale/i da će, ukoliko se napredak nastavi sadašnjim tempom, biti potrebno 70 godina da bi se prevazišao jaz u platama između muškaraca i žena u Evropi, a 40 godina da bi se izjednačio udeo u obavljanju kućnih poslova? Da li znate da žene 4 puta češće od muškaraca rade poslove sa pola radnog vremena, i da su neproporcionalno opterećene u plaćanju poreza?\nEkonomska nezavisnost je krucijalna za omogućavanje ženama da donose važne odluke u svojim životima ravnopravno sa muškarcima, i stoga je neophodna za postizanje rodne ravnopravnosti, poručuje Evropski ženski lobi. Ipak, stvarna i potpuna ekonomska nezavisnost žena nije realizovana ni u jednoj od država EU. Rodne razlike u platama, penzijama i broju osoba koje žive u siromaštvu ili rade bez nadoknade pokazuju da je ekonomska nezavisnost žena još uvek neostvarena, te da je najveći broj žena ekonomski zavisan od drugih.\nIz EWL procenjuju da u najveće prepreke ka ostvarivanju ekonomskih prava žena spadaju ograničen pristup poslovima sa dobrim radnim uslovima, rodna segregacija na tržištima rada, preterana zastupljenost žena u neplaćenom vođenju brige o drugima, kao i sistemi socijalne zaštite koji su oblikovani prema modelu u kome je muškarac onaj koji prehranjuje porodicu.\nEWL poručuje da ekonomska nezavisnost žena nije samo poslovno pitanje, već da je za njeno ostvarenje neophodno usvajanje drugačijeg skupa vrednosti od onog koji nameću aktuelni finansijski i ekonomski sistemi. Neophodno je izgraditi ekonomiju u kojoj su osnovne vrednosti solidarnost i transparentnost, a glavni cilj blagostanje svih, umesto profita za manjinu.\nEkonomska nezavisnost žena je prva tema kojom se Evropski ženski lobi bavi u okviru svoje kampanje obeležavanja dvadesetogodišnjice usvajanja Pekinške deklaracije. Ovde možete preuzeti pregled najvažnijih činjenica o ženama i njihovim ekonomskim pravima.\nSpisak tema kojima će se EWL baviti tokom narednih meseci možete pogledati ovde.\nMreža za evropski ženski lobi


Završen Arsenal fest: Živ je rokenrol, umro nije (FOTO) (VIDEO) - Scena - Dnevni list Danas\nPočetna » Scena » Završen Arsenal fest: Živ je rokenrol, umro nije (FOTO) (VIDEO)\nNastupom Marka Luisa na prepunoj Garden sceni koji se završio četiri sata iza ponoći kapije Arsenala festa u Kragujevcu zatvorene su do sledeće godine.\n1Piše: B.Č.B. 23. juna 2019. 15.36 Izmenjeno: 16.00\nTokom četiri dana festivala bilo je više od 30.000 posetilaca, a tokom jučerašnje večeri oko 10.000 ljudi.\nKiša je juče srećom zaobišla Kragujevac pa su posetioci Arsenala mogli punim plućima da uživaju u koncertima Partibrejkersa, jednog od najuticajnijih predstavnika američke “indi” rok scene u 21. veku Kurta Vajla, Goblina, Buč Kesidija, Vizelja, Ateist Repa i drugih muzičkih grupa.\nKurt Vajl je izjavio da je „Arsenal najbolji festival u čitavoj istočnoj Evropi i šire“. Autentični prostor Kneževog arsenala, raspoložena publika ali i raznovrsan program festivala sigurno su doprinele ovoj pohvali.\nNajviše pažnje što je bilo i očekivano privukao je koncert Partibrejkersa. Orilo se od pesama: „Lobotomija“, „Hiljadu godina“, „Hipnotisana gomila“i „Kreni prema meni“.\nNastup Partibrejkersa je još jednom dokazao da je pridev kultni uz ovaj bend neophodan kao i određena količina idolopklonstva koja je karakteristična za velike bendove ali i samog Caneta, kao i da je ovakva vrsta benda sa ovim repertoarom neophodan da „razdrma“ sve.\nSama pojava Caneta na sceni odmah je izazvala burne ovacije publike na koju je mogla da se primeni ona čuvena krilatica “od 7 do 77” godina.\nOvog puta Cane nije puno pričao na sceni, a publiku je pozdravio u svom prepoznatljivom tonu: “Braćo i sestre dobro veče. Ovde nam je uvek bilo lepo”.\nIako je bila željna, na kraju publika je ostala bez bisa, lepota i proklestvo nastupa na festivalima budući da treba pripremiti binu za sledećeg izvođača.\nFoto :Zoran Lazarević Laki\nFoto Zoran Lazarević Laki:\nTokom četiri dana Arsenal fest je pokazao da je publika i van Beograda itekako željna dobrih svirki na otvorenom kao i da je “rokenrol živ, umro nije”.\narsenal fest, goblini, koncerti, Kragujevac, partibrejkersiKragujevac\nEmotivno putovanje sa Parnim valjkom (VIDEO, FOTO)\n23. juna 2019. u 15.46\nKakav bedan zavrsetak teksta. Jok, ovi sto zive van Beograda su Indijanci I samo slusaju muziku za prizivanje kise.


Edo Maajka i Sassja u Mikser House-u 22. oktobra - Mikser House\nEdo Maajka i Sassja u Mikser House-u 22. oktobra\nO Balkanu Edo Maajka pripoveda od prve bačene rime. ,,Krv, suze i znoj – to je Balkan moj… ovaj Balkan je, ljudi, stvoren za rep“ stihovi su kojima je potpisao album ,,Stig’o ćumur“ davne 2006.\nPunih 10 godina i dva albuma kasnije, a nakon nekoliko godina provedenih u Izraelu, EDO MAAJKA se ponovo vraća na trusni Balkan gde nastavlja da se britkim jezikom obračunava sa ovdašnjim mentalitetom. Da se protiv boljki društva u regionu bori oštrim, ali šarmantnim i inteligentnim rimama.\nDa u tome ima ima i veliki broj vernih pratilaca i saveznika govori i publika koja ga je pomno pratila na festivalskoj letnjoj turneji, na kojoj se posebno izdvaja nastup na ovogodišnjem Love Festu. Beograđani godinama nisu bili u prilici da ga vide na solističkom nastupu. Morali su da putuju u susedne gradove i države.\nZato je po povratku u region, Edo Maajka odlučio da veliki koncert priredi upravo u Beogradu – u Mikser House-u 22. oktobra.\nPodršku na bini će mu, kao i uvek, pružiti ekipa iz FM Jama, dok će koncertno veče otvoriti i masu zagrejati jedna od „najjačih“ ženskih MC-a u regionu – Sassja.\nNjenu energiju je davnih dana prepoznao upravo Edo Maajka, ali i Frenkie, DJ Soul i cijela ekipa tuzlanskog FMJAM-a koji je prihvaćen kao jedan od najznačajnijih pokretača alternativne muzičke scene u ovom dijelu Europe. Sassjini počeci sežu u 2010. godinu kad je objavila prvi spot za pesmu “Ostavi da gori”, a do danas je snimila desetak singlova eksperimentišući s reggaeom, dancehallom, dubstepom…\nUlaznice po pretprodajnoj promo ceni od 600 dinara dostupne su u Mikser Hausu (Karađorđeva 46), kao i na svim GigsTix prodajnim mestima, redovna cena (od srede, 19. oktobra) biće 800 dinara, dok će na dan koncerta cena biti 1000 dinara.\n← Prijavite se za humanitarni umetnički konkurs PP Art\nProgram za oktobar →


Gejming i obrazovanje u Srbiji – Master 4.0 – NA TALASU #10 sa Nemanjom Đorđevićem i Mirkom Topalskim | Talas.rs\nProšle godine pokrenut je projekat Master 4.0 u saradnji Inicijative “Digitalna Srbija” i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kroz koji su uvedeni novi multidisciplinarni master programi koji povezuju fakultete i IT kompanije. Novina u drugoj, 2020. godini je uvođenje dva master programa u oblasti gejminga na univerzitetima u Beogradu i Kragujevcu.\nKakve novine donosi Master 4.0 i šta je motivisalo uvođenje gejminga u sistem visokog obrazovanja u Srbiji?\nŠta studenti mogu da očekuju i ko je sve uključen u realizaciju novih programa?\nKako će novi master programi uticati na tržište rada i gejming kompanije?\nZbog čega je važno povezivanje IT kompanija i univerziteta?\nKakvi su dalji planovi Inicijative digitalna Srbija kada je reč o odnosu formalnog obrazovanja i tržišta rada?\nŠta bi gejming kompanije želele da vide u Srbiji u daljem razvoju ove industrije?\nGosti: Nemanja Đorđević, programski direktor za obrazovanje Inicijative “Digitalna Srbija” i Mirko Topalski, CEO kompanije Playrix RS iz Novog Sada\nAutorka i voditeljka: Lana Avakumović, zamenica glavnog i odgovornog urednika Talasa


Vesti online / Vesti / Svet / Prorusi počeli da izdaju pasoše\nPodeljeni prvi pasoši NRD-a\nPrvi pasoš je izdat predsedniku NRD-a Aleksandru Zaharčenku na ceremoniji u sali imigracione službe u Donjecku, prenose agencije.\nZaharčenko je potom podelio 16 pasoša mladim prorusima koji su napunili 16 godina tokom konflikta započetog u aprilu 2014. godine i u kojem je poginulo oko 9.200 ljudi.\nRusija nije zvanično priznala tu teritoriju, tako da se ne zna da li će pasoš važiti u toj zemlji.\nAgencije javljaju da pasoš prorusa liči na ruski, sa dvoglavim orlom i crvene je boje, ali na koricama piše Narodna republika Donjeck.\nZaharčenko je rekao da građani na istoku Ukrajine ne moraju da vraćaju ukrajinske pasoše, ali su u obavezi da traže novi pasoš ako žele da izađu na glasanje.\n* Ukrajinci optužuju: Prorusi nas neprestano granatiraju, poginula tri vojnika\nSVET Traje rat na istoku Ukrajine, tri vojnika poginula\nSVET Narod u Donjecku i Lugansku bira vlast


[ antrfile ]KOSOVSKA MITROVICA - Osmodnevna kriza na severu Kosova, kojoj se kraj ne nazire, nije ugasila život u ovom delu pokrajine jer je za to vreme u mitrovičkom porodilištu svet ugledalo 18 novorođenčadi.\nNačelnik ginekološko-akušerskog odeljenja bolnice u Kosovskoj Mitrovici Dragiša Cvetnić izjavio je danas Tanjugu da je u prethodnih osam dana, koliko traje kriza na severu pokrajine, na ovom odeljenju rođeno 18 beba.\n"Primetili smo da je zbog situacije jedan broj trudnica iz Leposavića i Zubinog Potoka otišao da se porodi u Novi Pazar ili neke druge bolnice u centralnoj Srbiji. Tamo se zbog svega ovoga što se dešava sa prelazima trenutno osećaju sigurnije, što je i normalno. Inače, u prvoj polovini ove godine u mitrovičkoj bolnici svet je ugledalo ukupno 389 beba", rekao je Cvetnić.\nLjiljana Jeftić Ilić, rodom iz Novog Sada, koja je pre par dana dobila sina, kaže da je doživela najlepši trenutak u životu baš u Kosovskoj Mitrovici.\n"I pored ove situacije, bila sam hrabra da se ovde porodim. Mogla sam da odem negde drugo ali ja sam se odlučila da moj sin bude rođen na Kosovu. Oduševljana sam lekarima i babicama", rekla je ona.\nOna priznaje da se uplašila situacije, ali da je razmišljala pozitivno, da joj je najveća želja bila da rodi zdravo dete i da se nada da će se situacija smiriti.\nDečak još nije dobio ime, a majka kaže da bi volela da se zove Stefan ali da će odluka o tome biti doneta nakon dogovora sa suprugom.\nBabica Sofija Todosijević kaže za Tanjug da rade u otežanim uslovima zbog krize, ali da zalaganjem uspevaju da sve nadoknade.\n"Juče je osam majki sa decom otišlo kući i danas na odeljenju imamo šest novorođenčadi", rekla je Todosijevićeva.


Ublazavanje depresije, C2 Camu Camu za ublazavanje depresije\nPočetna > Koristi C2 Camu Camu > Antidepresiv\nDepresija je mentalno stanje koje se karakteriše dugotrajnim osećajem potištenosti, tuge, beznađa, pesimizma, obeshrabrenja i jednog opšteg stanja duboke praznine.\nOsoba u depresivnom stanju je letargična, ima problema sa snom, ili pojačanu potrebu za snom, nedostatak koncentracije, razdražljivost, iscrpljenost, nedostatak seksualnog nagona, osećaj krajnjeg očaja, osećaj beznadežnosti, strah od smrti, samoubilačke misli ili strah od izvršenja samoubistva, promene u apetitu, teškoće u donošenju odluka, stalne fizičke smetnje kao glavobolja, probadanja, zanošenje, hronični bolovi.\nAnksioznost je stanje koje se karakteriše osećajem unutrašnje uznemirenosti, uplašenosti, straha da će se nešto strašno dogoditi, uz psihomotornu napetost i unutrašnji nemir.\nOsoba često ima osećaj da će eksplodirati, da će izgubiti kontrolu nad sobom, da će joj se desiti nešto ”strašno”. Anksioznost nije vezana za konkretan objekat ili osobu.\nCamu camu - antidepresiv\nFarmaceutska industrija decenijama unazad najčešće koristi antidepresive sintetskog porekla kao rešenje za depresiju i anksioznost. Ti lekovi imaju svoje nus pojave a pre svega stvaraju zavisnost. Dugotrajnom upotrebom organizam se navikne i potrebne su sve veće doze leka. Na tržistu se nalazi veliki broj različitih vrsta lekova od kojih većina oštećuje jetru, stvara zavisnost, smanjuju vitalnost. Uzimanje sintetičkih antidepresiva je jedan začaran krug iz koga se teško izlazi.\nNovija istraživanja pokazuju da je u svetu porast depresije i ostalih psihičkih oboljenja alarmantan i zbog toga se u poslednje vreme intenzivno traga za prirodnim izvorima lečenja ovakvih stanja. Poslednja istraživanja potvrdjuju da je depresija bolest broj 1 u svetu i da se taj broj neprekidno povećava.\nC2Camu Camu se u mnogobrojnim studijama pokazao kao izuzetno jak antidepresiv, zahvaljujući svom sastavu.\nPored velike količine prirodnog C vitamina C2Camu Camu ima u svom sastavu kompleks nutrijenata koji jako efikasno utiču na smanjenje ili potpuni nestanak, depresije. Jako antioxidantno dejstvo u sinergiji sa još nepoznatim antioxidantima i fitonutrijentima, podstiče da mozak i njegove ćelije uspostave sopstveni hemijski balans. Tako se povećava lučenje veoma bitnog hormona, serotonina (hormona sreće) koji ima direktni uticaj na otklanjanje kako depresije, nervoze i anksioznosti tako i drugih poremećaja u funkcionisanju mozga.\nC2Camu Camu je prirodan antidepresiv koji pokazuje odlične efekte kao terapija u odvikavanju od raznih bolesti zavisnosti. Dugo korićenje lekova kod depresije stvara zavisnost, a upotrebom C2Camu Camu-a dolazi do oporavka, boljeg raspoloženja zahvaljujući lučenju serotonina i ostalih hormona kao što je dopamin. Sam organizam se lako oslobadja zavisnosti, jer se ćelije regenerišu i postaju otpornije na oksidativni stres. C2Camu Camu će tek u budućnosti dobiti svoje pravo mesto u efikasnom lečenju kako depresija tako i ostalih disfunkcija mozga.\nNakon samo jednog minuta od konzumiranja C2Camu Camu BIĆETE NASMEJANI BEZ RAZLOGA!\nCamu camu - antidepresiv 1


Medicinski radnici u Kliničko-bolničkom centru Zvezdara na odeljenju za lečenje obolelih od COVID-19 (30. april 2020)\nNivo spremnosti Srbije da odgovori na krizu izazvanu korona virusom rangiran je od srednjeg do visokog, saopštio je UNDP (Program Ujedinjenih nacija za razvoj) na osnovu svetske analize statističkih podataka.\nNajrazvijenije zemlje sveta, naveo je UNDP, imaju u proseku više od 30 lekara, 81 medicinsku sestru i 55 bolničkih kreveta na 10.000 stanovnika, dok najmanje razvijena ima 2,5 lekara, šest medicinskih sestara i sedam bolničkih kreveta na isti broj stanovnika.\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj objavio je krajem aprila dve nove analize statističkih podataka koje u prvi plan ističu velike razlike među zemljama u pogledu njihove sposobnosti da se nose sa krizom izazvanom pandemijom novog korona virusa i da se oporave od nje. U toj kategoriji nivo ranjivosti Srbije rangiran je od srednjeg do niskog, naveo je UNDP.\nU tri kategorije nivo ranjivosti Srbije ocenjen je kao srednje visok, saopštio je UNDP, a to je zavisnost od priliva doznaka, 8,56% BDP-a prema podacima iz 2018. godine,razvojna pomoć, 4,1% BND-a prema podacima iz 2017. godine, kao i broj stanovništva koje živi ispod granice siromaštva (sa 1,90 američkih dolara dnevno ili manje) kog ima 5,5% odsto prema podacima za period 2010-2018.\nUNDP-ova Analiza statističkih podataka o pripremljenosti sadrži indikatore za 189 zemalja, uključujući nivo razvoja, nejednakosti, kapacitet sistema zdravstvene zaštite i stepen povezanosti na internet, u cilju procene koliko je data zemlja u stanju da reaguje na višestruke uticaje krize poput ove koju je izazvao COVID-19.\nU Srbiji pretplatu za mobilni telefon ima 97,6 od 100 ljudi, širokopojasni pristup internetu 17,6 od 100 ljudi, prema podacima iz 2017. i 2018. godine, što predstavlja srednji, odnosno srednje visok nivo pripremljenosti na krizu, saopštio je UNDP.\nTa organizacija navela je da je zbog široko rasprostranjenih mera izolacije globalni digitalni jaz postao veći nego ikada jer 6,5 milijardi ljudi u svetu, 85,5 odsto svetske populacije, još nema pouzdan širokopojasni pristup internetu, što ograničava njihovu sposobnost za rad i nastavak obrazovanja u vreme krize.\nKako je pokazala analiza UNDP, posledicama krize najviše su izloženi oni koji već žive u siromaštvu, oko četvrtine svetskog stanovništva živi u uslovima višedimenzionalnog siromaštva ili su u riziku od siromaštva, dok više od 40 odsto svetske populacije nema nikakvu socijalnu zaštitu.


UNS: Lokalne vlasti da ne izostavljaju veb medije – Semendria\nUNS: Lokalne vlasti da ne izostavljaju veb medije\nUdruženje novinara Srbije (UNS) poziva gradske vlasti Smedereva da na Konkurs za javno informisanje koji se finansira iz budžeta prihvati i prijave internet medija.\nUNS ističe da ograničavanje prijave na Konkursu isključivo na štampane medije, radio i TV stanice predstavlja neopravdano isključivanje iz konkurencije veb medija koji mogu jednako kvalitetno da informišu građane kao i tradicionalni mediji.\nUNS apeluje i na druge lokalne samouprave da u konkursima za finansijsku podršku lokalnim javnim glasilima obuhvate i internet medije koji su u ekspanziji i mogu da uz male troškove informišu građane ne samo lokalno nego i globalno.\nGradska uprava Smedereva raspisala je javni konkurs za izbor pružaoca usluga iz oblasti javnog informisanja koji se finansiraju iz budžeta grada Smedereva, koji je ograničen samo na štampane medije, televizije i radio stanice.\n« Održana 15. Sednica Gradskog veća\nDevet godina od otvaranja Dnevnog boravka “Sunce” »


Državni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Zoran Kasalović izjavio je da će nacrti zakona o zaposlenima u javnim službama i o izmenama i dopunama zakona o platama obezbediti transparentan i pravičan sistem radnih odnosa i plata u javnim službama.\nOn je agenciji Beta, tokom trajanja završne javne rasprave o nacrtima tih zakona u Beogradu, kazao da predloženi propisi ne predviđaju smanjenje plata zaposlenih u javnim službama, već da one ostanu na nivou zatečenom u momentu početka njihove primene.\nKasalović je istakao da je uvažen veliki broj primedbi sindikata, a da se težilo izbegavanju dosadašnje situacije u sistemu koja je omogućavala da se za isti posao dobije veća plata ili da se ista zarada dobije za posao na kojem se radi nešto manje.\n"Sindikati su imali veći broj primedbi. Mislim da smo ovog puta uvažili sve primedbe sindikata. Naša je želja da svi zaposleni u javnom sektoru imaju čistu sliku i da u takvom sistemu kroz vrednovanje učinka svakog pojedinca podignemo kvalitet usluga u bolnicama, školama", rekao je i dodao da će visina minimalne cena rada i dalje biti tema razgovora Socijalno-ekonomskog saveta.\nJavna rasprava o nacrtima zakona o zaposlenima u javnim službama i o izmenama i dopunama zakona o platama počela je 18. avgusta i trebalo bi da bude završena u sredu, 6. septembra. Osim u Beogradu, organizovana je i u Novom Sadu i Kragujevcu.


SDP SBK: Građani Busovače ostaju bez zdravstvene zaštite - Hronika.ba\nSDP SBK: Građani Busovače ostaju bez zdravstvene zaštite\nUkupan dug Doma zdravlja Busovača je veći 2,8 miliona KM, a 80 posto duga je upravo dug prema Poreznoj upravi zbog neplaćenih dopirnosa!\nProblemi u Javnoj ustanovi „Dom zdravlja” Busovača ne prestaju, a svoj vrhunac su dostigli prije 15 dana kada je Porezna uprava blokirala račun Doma zdravlja. Ukupan dug Doma zdravlja Busovača je veći 2,8 miliona KM, a 80 posto duga je upravo dug prema Poreznoj upravi zbog neplaćenih dopirnosa, navode iz Kantonalnog odbora SDP BiH.\nNajodgovorniji za ovakvo stanje Doma zdravlja u Busovači su, pored direktora Omera Hadžiradončića i Upravnog odbora, i vladajuće političke opcije u Busovači – SDA i HDZ koji su upravljale ovom ustanovom zadnjih dvadesetak godina i kojima je ona služila i služi uglavnom kao ustanova za stranačko uhljebljavanje nesposobnih, a poslušnih kadrova, uz časne izuzetke. Zavod zdravstvenog osiguranja uredno je izdvajao sredstva za 68 uposlenika (po ugovoru) u svrhu isplate plaća i doprinosa ovim radnicima, ali je Dom zdravlja istovremeno imao i višak od 10-tak uposlenih po različitim osnovama što je za posljedicu imalo da nisu uplaćivani doprinosi, iako su plate radnicima redovno isplaćivane.\nPrethodni članakPrijavite se na praktičnu obuku za CNC operatera ili CNC programera\nNaredni članakSagledati mogućnosti povećanja izdvajanja za nabavku ortopedskih pomagala za RVI


Stefanović: Milanović podstiče „povampirenje fašističkih ideja“ – Balkanpress.rs\nPočetnaVestiStefanović: Milanović podstiče „povampirenje fašističkih ideja“\nOn je u pisanoj izjavi naveo da Srbija duboko veruje da svaki ratni zločinac mora biti procesuiran i da je to u potpunosti u skladu ne samo sa evropskim vrednostima, već i da je normalno u civilizovanom svetu.\nBombardovanje izbeglica ne može da bude normalno ni u jednom delu sveta, bez obzira da li su ga počinili piloti zemlje koja je danas članica Evropske unije, poručio je Stefanović i dodao da je ratni zločin zločin i ništa ne daje pravo na njega, niti od njega abolira, bili vi Hrvatska ili bilo koja druga zemlja.\nOčigledno je da Hrvatska ne želi i ne namerava da se suoči sa zločinima koje su počinili ljudi iz njenih redova, i to koliko vidim ne samo sa onima u „Oluji“, kazao je Stefanović.\nOn je istakao da predsednik Hrvatske Zoran Milanović danas, u 21. veku, opravdava bombardovanje Srbije u vreme Hitlera i podstiče povampirenje fašističkih ideja, što je više nego monstruozno i dovoljno govori samo za sebe.\nGovori da se do danas nisu suočili ni sa činjenicom da će nacistička NDH zauvek ostati poznata ne samo po pokušajima istrebljenja srpskog naroda, već i po koncentracionim logorima za decu, jedinim u Evropi, zaključio je Stefanović.\nBojkot srpskih sudija sa severa Kosova zbog presude Todosijeviću\nsreda, 25. avgusta 2021 : 14:06\nčetvrtak, 30. juna 2022 : 15:44\n, 11. dan: Srbija može do atletske medalje, Kolašinac ispao\nutorak, 3. avgusta 2021 : 15:06


EU i Norveška donirale respiratore i monitore vredne 4,5 miliona evra - European Western Balkans\nAutor EWB 30. 04. 2020. 26. 05. 2020.\nBEOGRAD – Prvih četrdeset od ukupno 100 monitora namenjenih za intenzivnu negu koji su nabavljeni sredstvima Evropske unije i Kraljevine Norveške stiglo je u Srbiju i biće isporučeno zdravstvenim ustanovama kao dopuna postojećoj opremi u jedinicama poluintenzivnog i intenzivnog lečenja i nege, navodi se u saopštenju Delegacije EU u Srbiji. Takođe, uz podršku EU i Norveške, Srbija će dobiti i 50 aparata za anesteziju koji uključuju respiratorni monitoring i sveobuhvatno praćenje vitalnih parametara, uz podsećanje da su već isporučena tri ovakva aparata, deset uređaja, a da se tokom prve nedelje maja očekuje preostalih 37 komada. Vrednost ove opreme iznosi 3,2 miliona evra.\nU Srbiju bi tokom prve polovine maja trebalo da stigne i 70 respiratora potrebnih pri kritičnom zbrinjavanju pacijenata pozitivnih na COVID-19, a ukupna vrednost ovih uređaja, od kojih je EU finansirala nabavku 50, a Kraljevina Norveška 20 komada, iznosi 1,3 miliona evra.\n“Zahvaljujući ovim finansijskim sredstvima, gotovo da nije prošao dan bez da je EU prevezla ili kupila neophodnu opremu za Srbiju. Prošle nedelje sam pozdravio dolazak 800.000 zaštitnih maski i drugog materijala. Čast mi je da danas prisustvujem ovoj svečanosti kako bih obeležio isporuku dodatne važne opreme: ukupno 125 uređaja za intenzivnu negu – 50 monitora za intenzivnu negu, 50 respiratora i 25 uređaja za nadgledanje, ventilaciju i anesteziju, deo je već stigao danas. Uz to, 100 kontejnera, 300 termometra, 100 koncentrata kiseonika i reagensi za testove, već se distribuiraju”, izjavio je šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\nFabrici dodaje da iako pružaju hitnu pomoć u kritičnoj fazi, takođe nastavljaju da jačaju zdravstveni sistem Srbije.\n“Ova oprema će i ubuduće biti veoma korisna. To je u skladu sa podrškom koju je EU pružala zdravstvenom sistemu Srbije u poslednje dve decenije. EU će i u budućnosti nastaviti da stoji uz Srbiju i njene građane. Naša solidarnost i saradnja obuhvataju širok spektar neposrednih inicijativa i akcija za borbu protiv COVID-19 i za podršku ekonomskom oporavku u Srbiji i regionu Zapadnog Balkana, koji EU finansira sa 3,3 milijarde evra, kako je juče najavila predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen. Drago mi je što će sledeće nedelje Samit lidera Zapadnog Balkana i EU još jednom potvrditi posebnu solidarnost i zajednički put EU i ovog regiona, a naročito Srbije”, istakao je Fabrici.\nKraljevina Norveška je na početku krize opredelila sredstva za hitnu pomoć u borbi protiv koronavirusa, navodi se u saopštenju.\n“Naša solidarnost sa Srbijom ima duboke korene u dugom prijateljstvu dva naroda, pa mi je izuzetno drago što možemo da pomognemo u suzbijanju krize kroz unapređenje kapaciteta jedinica za intenzivnu negu. Ovaj dan čekali smo nestrpljivo, jer kašnjenja su bila uzrokovana veoma teškim uslovima na međunarodnom tržištu sofisticirane medicinske opreme. Ali, svi ovi vredni uređaji koji su pristigli i koji će stići u Srbiju na narednim danima, značajno će unaprediti kapacitete za lečenje obolelih u Srbiji, a Norveška je spremna da doprinese i dugoročnim merama,” rekao je norveški ambasador u Srbiji Jern Eugen Jelstad.\nPredsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić, zahvalio se na donaciji i rekao da samo udruženi možemo da pobedimo pandemiju, prilikom obilaska dela prispele medicinske opreme u magacinu kompanije Milšped u Krenješevcima odakle se oprema u skladu sa procenama i potrebama Ministarstva zdravlja transportuje u zdravstvene ustanove u zemlji.\nSvu medicinsku opremu koju su donirale Evropska unija i Norveška, pre svega respiratori, monitori za praćenje vitalnih funkcija pacijenata, kao i aparati za anesteziju i potpornu respiratornu terapiju, predviđeni su za kraću ili dužu respiratornu podršku kod pacijenata koji pate od akutnog respiratornog distresa, spazma ili opstrukcije pa ova podrška zdravstvenom sistemu u Srbiji doprinosi ne samo u suzbijanju virusa COVID-19 već u njegovom sveobuhvatnom i redovnom funkcionisanju, navodi se iz Delegacije EU u Srbiji.\nAmbasada Kraljevine Norveške u BeograduCOVID-19Delegacija EU u SrbijiJern Eugen JelstadNorveškaRNE/BTDSem FabriciUNOPS


Foto: EuroAsia Interconnector\nEU je odlučila da podrži postavljanje podmorskog strujnog kabla od Kipra do grčkog ostrva Krita sa 657 miliona evra. Ta veza je deo projekta EuroAsia Interconnector za priključivanje Izraela na evropsku prenosnu mrežu.\nDržave članice Evropske unije su dale zeleno svetlo predlogu Evropske komisije za grant od 1,04 milijarde evra za četiri prekogranična projekta energetske infrastrukture i jednu studiju. Najveći deo, 657 miliona, ići će za planirani podvodni kabl između Kipra i Krita, najvećeg ostrva u Grčkoj.\nIzvršno telo EU je saopštilo da očekuje da će formalnu odluku doneti narednih nedelja. Sredstva će biti odobrena kroz mehanizam Connecting Europe Facility (CEF) za transevropske energetske mreže, u koji ulaze projekti od zajedničkog interesa ili PCI.\nZavršetak energetske izolovanosti Kipra\n„Poslednjih meseci smo se podsetili koliko je ključno dobro integrisano energetsko tržište EU da se obezbede priuštivi energenti i sigurnost snabdevanja, kao i zelena energetska tranzicija… Želim posebno da istaknem EuroAsia Interconnector što će dovesti do prekidanja energetske izolacije Kipra i povezati ga s ostatkom Evrope“, istakla je evropska komesarka za energetiku Kadri Simson.\nOsim toga, Kipar je za poduhvat odvojio sto miliona evra iz svog Nacionalnog plana za oporavak i otpornost. Vrednost čitavog EuroAsia Interconnectora je procenjena na skoro 1,6 milijardi evra.\nVrednost čitavog EuroAsia Interconnectora je procenjena na skoro 1,6 milijardi evra.\nGrant EU je namenjen za instaliranje dvosmerne veze između prenosnih mreža Kipra i Grčke. Sa svojih 898 kilometara podvodnih kablova na dubini do 3.000 metara ona će postaviti svetske rekorde među projektima svoje vrste, naglasili su komesari.\nZamisao je da se Krit, Izrael i Kipar povežu podmorskim kablovima za jednosmernu struju, sa visokonaponskim (HVDC) konvertorskim stanicama na svakoj spojnoj tački. U planu je interkonektor ukupnog kapaciteta jednog gigavata, uz mogućnost da se udvostruči. Predviđena je ukupna dužina od 1.208 kilometara.\nPočetak radova je zakazan za ovu godinu, uz ambiciju da se oni okončaju 2025 i da se kabl do polovine 2026. pusti pod napon. Međutim, na veb stranici projekta i dalje stoji da je planirano da se oba kraka – od Krita do Kipra i od Kipra do Izraela – završe do decembra sledeće godine.\nTurska je u martu protestovala protiv EuroAsia Interconnectora, uz obrazloženje da bi on prolazio kroz njen epikontinentalni pojas i da nikakvi radovi ne mogu da krenu bez njene dozvole.\nGrčka, Kipar žele zasebne podmorske strujne veze s Egiptom\nGrčka je već završila prvu od dve planirane strujne veze Krita s kopnenim delom zemlje. U razvoju su i projekti za podmorske električne kablove od Egipta do Kipra (EuroAfrica Interconnector) i od Egipta do Grčke.\nU okviru CEF-a, EU je izdvojila 170 miliona evra za drugu fazu projekta Baltic Synchronisation: jačanja mreže u Poljskoj i unapređivanja prenosne infrastrukture u Litvaniji, Letoniji i Estoniji. Kroz pomenuti mehanizam će sa 127 miliona biti podržana i Aurora, treći dalekovod između Švedske i Finske.\nZa povećanje kapaciteta podzemnog skladišta gasa Chiren u Bugarskoj određeno je 78 miliona evra. Preostala četiri miliona su za studiju za drugu fazu poduhvata Northern Lights u Norveškoj za transport ugljen-dioksida i privremeno skladištenje.\nTagovi: električna energija, EuroAsia Interconnector, interkonekcija, podvodni kabl\nPočetna » Vesti » Električna energija » EU će za podvodnu interkonekciju između Grčke i Kipra dati 657 miliona evra


(VIDEO) Održan još jedan kolegijum direktora javnih preduzeća sa Predsednicom opštine Apatin - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / (VIDEO) Održan još jedan kolegijum direktora javnih preduzeća sa Predsednicom opštine Apatin\n(VIDEO) Održan još jedan kolegijum direktora javnih preduzeća sa Predsednicom opštine Apatin\nKolegijum sa direktorima javnih preduzeća i ustanova uveden je po postavljanju Dubravke Korać za predsednicu opštine Apatin. Sastanci koje vodi predsednica opštine sa direktorima održava se svakog prvog i petnaestog u mesecu, a nakon današnjeg kolegijuma, medijima se obratila pomoćnica direktora Doma zdravlja Apatin Branka Bajić.\n„Odlična i efikasna ideja, imamo priliku svakih petnaest dana da čujemo druge, kao i da iznesemo svoje probleme i planove, što nam olakšava komunikaciju da budemo u toku sa svim zbivanjima, te da funkcionišemo kao tim“, rekla je Bajićeva.\nOna je dodala i da je prvi krug vakcinacije završen, poručeno je 1800 doza, što je veći broj nego ranijih godina, te da su podeljene nakon 5 dana.\n„Nije samo kod nas potražnja velika, to je situacija u celoj Srbiji, a su sve količine podeljene, velika je zainteresovanost građana“, istakla je Branka Bajić.\nNa kraju izlaganja, Bajićeva je rekla da je epidemiološka situacija u opštini Apatin zadovoljavajuća, jer aktivnih pacijenata na virus Korona nema.\nTags: Dubravka Korać, Kolegijum direktora, opština apatin


Zvezdino košarkaško proljeće...\nNajlepše cvetanje, u najvažnijim danima.\nPonedjeljak, 15.04.2019. | 22:15\nTermin „Zvezdino proleće“ odomaćio se među mnogobrojnim pristalicama kluba iz Ljutice Bogdana 1a još u vremenu kada je Gojko Zec pre više od tri decenije ekipu odveo sa začelja tabele do vicešampionske pozicije. Koristi se kao sinonim nadmoći crveno-belih na terenu u danima i mesecima kada sve oko nas cveta, uz svu raskoš igre, pomešane s dozom tvrdoglavosti i nepokolebljive želje da se svaki rival obriše kao gumicom.\nDok sadašnja fudbalska generacija vođena Vladanom Milojevićem rutinski šamara rivale u kontinuitetu na putu do nove šampionske titule svega pet kilometara severnije, u srcu ulice Čarlija Čaplina, proteklih sedmica navijači su svedoci buđenja svojevrsnog Zvezdinog proleća u košarkaškom ruhu. Najlepše cvetanje, u najvažnijim danima...\nJutro posle jedne od najdominantnijih pobeda u klupskoj istoriji, Crvena zvezda u očima regionalne javnosti izgleda kao Čikago Bulsi iz najboljih dana, a Budućnost na tek suvi prosek... Takav odnos snaga u borbi za najvažniji pehar ne pamte ni Jadranska liga, a ni mnogo kvalitetnija takmičenja širom planete.\nUprkos činjenici da su Budućnost progutali sa 57 poena razlike u dve utakmice, te da su prepune tribine dvorane Aleksandar Nikolić počastili s utakmicom kakva se ne pamti, igrači Crvene zvezde ostali su nogama čvrsto na zemlji, svesni da ništa još nije završeno.\n„Odigrali smo sjajan meč i drago mi je što smo pobedili na ovaj način. Bili smo još bolji nego u petak, ali je opet bilo nekih stvari koje smo mogli da uradimo bolje. U ovakvim serijama najbitnija je pobeda, a ova poslednja nas je približila cilju. Sada imamo dva dana za pripremu i odmor i mislim da možemo da završimo seriju“, rekao je kapiten Branko Lazić.\nJasno je i čak i najzagriženijim pristalicama crveno-belih da ni u jednom scenariju nije realno očekivati da njihovi idoli mogu da pokažu još bolje i više u odnosu na sve viđeno u smiraj nedelje za nama, iako Crvena zvezda uporno prkosnim svim pravilima i pokazuje taj istančani šampionski kvalitet! Dok su Partizan, Cedevita i Budućnost padali u formi, crveno-beli su posle dužeg perioda rada u „minus fazi“ potpuno okrenuli ploču i neverovatno lako se transformisali u mašinu za mlevenje mesa. Tokom uvodne dve utakmice polufinalne serije držali su nogu blago na papučici za gas i dozirali tempo, a posle lošeg izdanja u porazu na gostovanju Partizanu probili su blokade i pregazili sve pre sobom.\nDogode se, jednostavno, mečevi kada vam se sve zvezde poravnaju idealno, kockice poslože i otvore svi putevi. Crvena zvezda je upravo jedan takav odigrala u drugom finalnom okršaju i Budućnost poslala u prošlost... Nema sinoćnja pobeda nikakve veze sa astrologijom, niti su nebeske ili vanzemaljske energije zaista tako poklopile da bi uticale da Zvezda izgleda kao nezaustavljiva sila. Zvezda je taktički deklasirala protivnika, a Milan Tomić pokazao da se istrajnost i doslednost isplate.\nNije odustajao od svojih igrača ni posle nekih čudnih i teških poraza u Evrokupu, ni posle slabih izdanja u Nišu, čak ni kada su se večiti derbiji rešavali na jednu loptu, a Parni valjak izgledao kao neko ko bi mogao da ugrozi Zvezdine planove za povratak u Evroligu. Verovao je u proces, u ceo sistem i uz jedan dddatak na platni spisak i angažovanje iskusnog Kej Sija Riversa, koji je konačno počeo da se oslobađa lanaca i okova kako bi zaigrao u svom ritmu, doveo Crvenu zvezdu na samo pobedu od titule.\nPobeda sa 38 razlike protiv evroligaškog sastava i „obaranje“ napadački izuzetno potentnog rivala na samo 69 poena za utakmicu, proizvod je savršenog tempiranja forme i odbrane kao jasnog znaka nepobedivosti.\n„Poenta je da se forma tempira za najbitnije trenutke, ali nismo očekivali ovakve dve utakmice. Ipak, one su proistekle iz naše sjajne odbrane i velikog zalaganja“, objasnio je Lazić i dodaje:\n„Odbrana je ključ naše pobede. Napravili smo snažan pritisak na njihove bekove i neutralisali ih. Tako smo odredili dalji tok meča, a iz jake odbrane postigli smo mnogo lakih poena i dobili samopouzdanje. Nismo očekivali ovako lak posao, ali to je posledica timske igre i odbrane“.\nZvezdin vrtoglavi uspon forme prati i pomalo apsurdna statistika. Ukupni timski indeks u dve finalne utakmice iznosi 241! Poređenja radi, Budućnost je jedva tek na 108 indeksnih poena, u nedelju je ostala na samo 49. Crvena zvezda je postigla ukupno 198 poena - najbolji strelac Bili Beron ostao na samo pet poena iz igre u drugom meču, ukupno deset -, prosečno 99, dok je branilac titule stao na 141 poenu, odnosno 70,5 po utakmici. A ne treba podsećati da plavi dres nose bivši dvostruki šampion NBA lige, aktuelni MVP Jadranske lige, prošlosezonski najkorisniji igrač VTB lige, osvajač Evrokupa s Darušafakom, najbolji strelac ACB lige iz 2017. i osvajač svetske bronze sa Francuskom tri godine ranije, atletska mašina s ozbiljnim stažom u najjačoj košarkaškoj ligi sveta, čovek koji je lani doneo Budućnosti krunu...\nCrvena zvezda u ova dva susreta šutira zadivljujućih 67,7 odsto za dva (42/60), odnosno 51 odsto za tri poena (24/47), što je gotovo ravno čudu za tako važnu fazu sezone... Na to treba dopisati i 42 podeljene asistencije (Budućnost na 27), tek 18 izgubljenih lopti (Budućnost na 27), devet podeljenih blokada (Budućnost samo tri) i Podgoričani zapravo su jedino nadigrali Zvezdu u polju ofanzivnih skokova - 21, naspram devet crveno-belih.\nI pored svega napisanog, Zvezda još nije završila posao do kraja i čini se da je dug put do jadranskog trona. Povreda Stratosa Perperoglua i njegova poruka „Verujem da će saigrači završiti posao“ na društvenim mrežama došla je možda i kao potvrda da je završio svoje - u klubu se još nadaju čudu -, što stavlja ozbiljan teret na leđa kompletnog tima. U situaciji kada je Džo Regland već izvan takmičarskog sastava, preostali raspoloživi aduti u Tomićevom špilu nalaze se pred najvećim testom u dosadašnjim karijerama. Atmosfera se potpuno menja, Zvezda sada ide u grotlo Morače, gde će verovatno dobiti isti tretman kakav je Budućnost imala u Pioniru, a tada će ceo sastav biti na ispitu psihičke zrelosti.\nAko i ovu, poslednju barijeru na putu do cilja bude uspešno prešla, Crvena zvezda napraviće jedan od najvećih podviga u klupskoj istoriji. Ali, da vidimo šta dani pred nama donose...