U Sandžačkoj opštini Priboj nastavljen je proces izgradnje novih kuća za izbjegla i raseljena lica sa teritorije ove opštine. Realizacija Vladinog programa za povratak izbjeglih i raseljenih Bošnjaka opštine Priboj u periodu od 1991-1999.godine, vrši se preko Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, kojom rukovodi Ministar u Vladi i Predsjednik SDA Sandžaka dr. Sulejman Ugljanin. Novoizgrađene su kuće u selu Kukoroviće, opštine Priboj, a na taj način će se još više pospešiti povratak i poboljšati život povratnicima iz ovog kraja, koji su napustili svoja mesta u teškim vremenima devedesetih godina. “Ovo nam je od životnog značaja. Nemam riječi kako da opišem svoju zahvalnost, jer ovakvim odnosom i brigom, koja nam se djelima pokazuje, još više nas uvjeravaju da imamo kome da vjerujemo”- izjavio je jedan od mještana sela Kukoroviće. Dr. Sulejman Ugljanin, Predsjednik SDA Sandžaka i Ministar u Vladi Srbije, koji rukovodi Kancelarijom za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, u selu Živinice je još u decembru prošle godine, u opštini Priboj, svečano uručio ključeve za 11 novoizgrađenih kuća izbeglim i raseljenim Bošnjacima iz ovog kraja u periodu od 1991. do 1999. godine. Program će se realizovati u naredne četiri godine, a za njegovu prvu fazu u 2012. godini je izdvojeno 80 miliona dinara. Takođe, obezbeđeno je i 30 miliona za finansiranje projektne dokumentacije za putnu infrastrukturu.\nOdmah posle obimnih poslova na rekonstrukciji vodovodne mreže u najužem centru grada, za šta je utrošeno prema grubim računicama više od 30 miliona dinara, JKP „Lim“ je angažovano na izgradnji nove vodovodne mreže u dužini od 400 metara, u ulici Rajka Divca, u naselju Luke. Vrijednost ovih radova je 12 miliona dinara,a po riječima direktora JKP „Lim“ Aziza Hadžifejzovića, to je jedna od većih investicija kad je riječ o komunalnoj infrastrukturi. Istovremeno, još jedan ozbiljan posao vezan je za vodovod u prijepoljskoj opštini. Pošto je nova krovna konstrukcija na objektu u Seljašnici, zamenila onu staru koja je oštećena tokom snežnog nevremena, za šta je uloženo četiri miliona dinara, počinju i radovi na izgradnji objekta koji je vezan za sistem prečišćavanja, što će stvoriti uslove da Prijepolje konačno dobije pravu fabriku vode. Reč je o investiciji od pet miliona i 700.000 dinara, a sredstva je obezbjedilo Ministarstvo za građevinarstvo i urbanizam, istakao je Hadžifejzović. „Radovi koji će biti obavljeni odnose se na postrojenje za preradu i prečišćavanje vode. Konkretnije obuhvataju brzi taložnik, cevni mešač i flokulatore, što je direktno vezano i za filtriranje. To je bilo neophodno upravo za prečišćavanje vode u vreme velikih kišnih ili snežnih padavina kako bi se istaložila voda na samom objektu“, kaže Sabrija Hadžalić, dugogodišnji rukovodilac ove radne jedinice. Inače, sistemom gradskog vodovoda obuhvaćeno je oko 66 odsto ukupnog broja domaćinstava na području prijepoljske opštine. Svako ulaganje u fabriku vode značajno je za obezbeđivanje kvalitetnog vodosnabdevanja u gradu i prigradskim naseljima.


ŠKODA servis – Škoda Ćirinac – Ovlašćeni diler i serviser škoda vozila\nU našoj servisnoj mreži pružiće Vam usluge održavanja vozila u garantnom i vangarantnom roku, ali i druge usluge koje će osigurati dug vek i odlične performanse Vašeg automobila.\nDa bi Vaš automobil bio u dobrom stanju, ali i da bi zadržali pravo na reklamaciju i garanciju, potrebno je da ga redovno održavate u ovlašćenoj mreži servisera ŠKODA. Informacije o frekvenciji redovnih servisa, ali i o tome kako da pravilno koristite Vaš automobil, naći ćete u uputstvu za upotrebu koje ste dobili uz automobil.\nDa biste bili sigurni da je Vaš automobil spreman za nastupajuću sezonu, Vaš ŠKODA ovlašćeni serviser redovno organizuje sezonske akcije kada po povoljnim cenama možete pregledati i popraviti svoj automobil.\nVaš ŠKODA ovlašćeni serviser će na profesionalan način izvršiti popravku oštećene karoserije i laka prema tehnologiji koju propisuje proizvođač koristeći ŠKODA originalne delove. To garantuje bezbednost, ali i to da će Vaše vozilo zadržati vrednost koju ima.


Branković optužen za nesavjestan rad\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Branković optužen za nesavjestan rad\nSarajevo – Općinski sud u Sarajevu potvrdio je optužnicu protiv Nedžada Brankovića, bivšeg premijera FBiH, Namika Bušatlića, bivšeg direktora “Energopetrola” Sarajevo, te sedam članova Komisije za provođenje tendera za dokapitalizaciju “Energopetrola” zbog nezakonitosti kod dokapitalizacije ove sarajevske naftne kompanije.\nBranković je optužen za nesavjestan rad u službi, Bušatlić za zaključenje štetnog ugovora kao direktni izvršilac, a predsjednica i članovi Komisije (Kasema Ćatović, te Mirko Puljić, Sead Kreso, Ahmed Žilić, Anka Šešlija, Alma Haseta i Safet Proho) optuženi su za zaključenje štetnog ugovora kao pomagači.\nPrema optužnici Tužilaštva KS, ovim krivičnim djelima je načinjena šteta po FBiH i “Energopetrol” od 32 miliona KM.\nUgovor o dokapitalizaciji “Energopetrola” sklopljen je 2006. s konzorcijem INA-MOL, koji je trebalo da uloži 150 miliona KM u “Energopetrol”, a to je učinio tako što je firmi dao kredit u tom iznosu. Ugovor su potpisali tadašnji premijer FbiH rahmetli Ahmet Hadžipašić, Bušatlić, te predstavnici konzorcija, koji je nakon dokapitalizacije postao većinski vlasnik firme.\nBranković je optužen da je kao premijer kasnije propustio pokrenuti inicijativu za angažovanje revizorske kuće, koja je trebalo da sačini završni nalaz o ulaganju, pa Vlada nije pravovremeno mogla aktivirati bankovne garancije konzorcija. Branković je u petak ponovio da je u vrijeme sklapanja ugovora bio ministar prometa i komunikacija pa nije imao resornu nadležnost.\n“Može se reći da se ovdje nije radilo o dokapitalizaciji društva, što podrazumijeva sanaciju unošenjem živog kapitala od strane ponuđača, nego o finansijskom lizingu”, navedeno je u optužnici i istaknuto da su članovi Komisije, na čijem čelu je bila Ćatovićeva, znali da činjenjem ustupaka konzorciju čine štetu “Energopetrolu”, te da su ipak uredno naplatili svoje usluge za rad u Komisiji, a neki su nagrađivani i na druge načine.\n“Pred Vladom su iznošeni podaci o dugu ‘Energopetrola’ od 17 miliona KM, a što nije bilo prikazano u poslovnim knjigama, te se stvarala atmosfera da su članovi Komisije prinuđeni da prave ustupke konzorciju kako bi zadržali najboljeg ponuđača. Postavlja se pitanje kako za dugove nisu znali Safet Proho i Komisija kad je Proho bio vanjski revizor ‘Energopetrola'”, piše u optužnici.\nProhin advokat Asim Crnalić rekao je da će dokazati da njegov branjenik nije nanio štetu firmi i istakao da Tužilaštvo “brka dokapitalizaciju i privatizaciju”.


PCVesti - BizIT – Poslovna rešenja i svakodnevna implementacija\nby newsmasteron 10.11.2018 10.11.2018\nDrugog dana pete po redu regionalne biznis i IT konferencije BIZIT „Industrija 4.0“, održan je panel posvećen poslovnim rešenjima i svakodnevnoj implementaciji u našoj zemlji. Da li nam treba poslovno rešenje, da li ga držati u cloud-u ili na sopstvenom hardveru, kako proceniti šta nam je potrebno i koliko to platiti bila su pitanja na koja se u panelu tražio odgovor.\nNa pitanje da li informacioni sistem može da se iznajmi, da li je moguće ostati bez IT odeljenja u nekoj maloj kompaniji i koliko je taj sistem potrebno prilagođavati kako bi se sinhronizovao sa poslovnim procesima, odgovor je pozitivan. Kompanija može u potpunosti da iznajmi informacioni sistem. Ostatak sistema utiče na poslovne procese, pa od toga zavisi da li su i kolika prilagođavanja potrebna. „Svi ćemo da završimo na cloud-u, tu nema dileme“, smatra Miloš Bošnjak, direktor IIB-a.\nZajednički zaključak panelista je da svakako treba da se razmišlja o cloud-u ili hibridnom sistemu. Čak i ukoliko postoje samo dva računara u kompaniji, postoji veliki potencijal za komplikacije u svakodnevnom poslovanju, i zbog toga je, da bi se izbegle sve negativne strane situacije kada se raspolaže desetinama ili stotinama računara, cloud idealno rešenje.\nU panelu su učestvovali Miloš Bošnjak, direktor IIB-a, Petar Miljković, direktor kompanije GoPro, Marko Gerdijan, vlasnik kompanije Original, kao i Ana Brkić, direktor razvoja u kompaniji AB Soft, a moderator je bio Vojislav Gašič, zamenik glavnog urednika PC Press-a.\nThis entry was posted in Dogadjaji and tagged BIZIT, BIZIT 2018. Bookmark the permalink.\nSrbija, Jelena Janković i Ginisovi rekorderi\nDo kraja godine i zakazivanje poseta lekaru preko Interneta\nNagradna igra na PR Week-u


Čaj za skidanje sala sa stomaka | Magazin | Stil\nZDRAV NAPITAK POMAŽE DA SKINETE SALO SA STOMAKA: Prečica do vitke linije koja provereno deluje! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZDRAV NAPITAK POMAŽE DA SKINETE SALO SA STOMAKA: Prečica do vitke linije koja provereno deluje!\nEvo koji napitak može da vam pomogne da se rešite upornog sala sa stomaka!\nSkidanje sala sa određenog dela tela je teško jer prosto ne možete da odaberete odakle će se masti prvo topiti. Međutim, jedan zdravi napitak može da ubrza metabolizam i time vam pomogne da se rešite viška sa stomaka.\nReč je o čaju jer kofein i antioksidanti koje sadrže ovi napici ubrzavaju metabolizam i doprinose topljenju masti. Pored mršavljenja, čaj ima i brojne dobre efekte na zdravlje, počevši od toga da snižava krvni pritisak i smanjuje rizik od srčanih bolesti. Dakle, dve muve jednim udarcem!\nSad se verovatno pitate koji čaj je najbolje da pijete jer ih ima toliko? Čajevi koji sadrže najviše kofeina su zeleni, crni, beli i čaj od jasmina, a od pomenutih, zeleni čaj je najviše istraživan u kontekstu pomoći u mršavljenju.\nKofein u crnom čaju dokazano povećava bazalnu metaboličku stopu (količina kalorija koja je potrebna telu za obavljanje osnovnih funkcija) i smanjuje apetit, vremenom doprinoseći gubitku kilograma.\nStručnjaci ipak kažu da je zeleni čaj najbolja pomoć u topljenju masti jer je bogat EGCG-om, antioksidantom koji ima važnu ulogu u ubrzavanju metabolizma. Jedna studija je pokazala da četiri šolje zelenog čaja dnevno dobro utiču na kilažu, kao i na nivo šećera u krvi.\nUkoliko ne volite čajeve, znajte da je jedna studija koja je trajala 14 godina pokazala da i hrana bogata antioksidantima, uključujući katehine i flavonoide koji se inače nalaze u ovim napicima, takođe pomaže u mršavljenju.


Inovacije – DzodanBerry\nZahvaljujući kompaniji Zeleni Hit doo, DzodanBerry je prva ogledna plantaža za projekat Digital Farming, u sekciji voća. Projekat realizuje ugledni BioSense institut iz Novog Sada koji je Evropski centar naučne izvrsnosti za napredne informacione tehnologije u oblasti održive poljoprivrede, a kroz razvoj IT i poljoprivrede.\nU konkurenciji od oko 200 projekata iz cele Evrope – u kojima su učestvovale najjače evropske naučnoistraživačke institucije (među kojima su univerziteti iz Oksforda i Kembridža), Institut Maks Plank, Fraunhofer i drugi), kroz više faza takmičenja u protekle dve godine – projekat Antares srpskog BioSensa ubedljivo je osvojio prvo mesto, ispred svih zemalja Evropske unije, i to kao jedini finansirani projekat van EU. Partneri Instituta BioSens na projektu Antares, pored Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je i Institut Wageningen Research iz Holandije – vodeća svetska institucija u oblasti savremene poljoprivrede.\nDzodanBerry ima veliku čast i jedinstvenu priliku da spajajući tradicionalnu poljoprivredu i najsavremenija IT rešenja, inventivna i na globalnom nivou, unapredi proizvodnju na svojoj plantaži i poveća konkurentnost.\nKao prva digitalna plantaža, verujemo da osiguravamo izuzetno zdrave i ukusne borovnice koje će zadovoljiti i najzahtevnije konzumente.


Ročište osumnjičenom za ubistvo dvojice policajaca završeno, odluka Kantonalnog suda sutra do 12 sati – Haber.ba\nRočište osumnjičenom za ubistvo dvojice policajaca završeno, odluka Kantonalnog suda sutra do 12 sati\nU Kantonalnom sudu u Sarajevu završeno je ročište u kojem se, po prijedlogu Tužilaštva KS, traži određivanje jednomjesečnog pritvora Srećku Trifkoviću, koji se sumnjiči za ubistvo dvojice policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića.\nInače, odlukom Sudskog vijeća javnost je bila isključena s ročišta, a advokatica Srećka Trifkovića Tatjana Savić kratko je prokomentirala da, s obzirom na sudsku odluku da se javnost isključi, ne može ništa govoriti.\nOdluka Kantonalnog suda očekuje se sutra do 12 sati, piše “Source.ba“.\nPodsjećanja radi, Kantonalno tužilaštvo u Sarajevu predložilo je Kantonalnom sudu u Sarajevu određivanje jednomjesečnog pritvora osumnjičenom koji se dovodi u vezu s ubistvom i teškom krađom, prenosi Avaz.ba.\n– Pritvor je predložen zbog opasnosti da bi osumnjičeni boravkom na slobodi mogao utjecati na svjedoke, prikriti dokaze, zbog opasnosti da bi mogao ponoviti krivično djelo i istovremeno da bi boravkom na slobodi osumnjičenog moglo doći do uznemirenja javnosti – rekla nam je Azra Bavčić, portparol Tužilaštva KS.\nTeme:Alipašino Polje, osumnjičeni, policajci, ročište, Sarajevo, ubistvo


OPREZNO SA ZADUŽIVANJEM: Evo šta donosi trgovanje dugovima građana\n19.05.2016. 21:57h 17.03.2017. 11:40h\nPrvobitno je planirana samo prodaja problematičnih kredita preduzeća u Srbiji, a do kraja godine zakon bi trebalo da omogući bankama da i potraživanja od građana prodaju agencijama specijalizovanim za njihov otkup i naplatu\nDanas između jedne petine i jedne četvrtine građana i preduzeća u Srbiji kasne sa otplatom kredita. Prema podacima Narodne banke Srbije nenaplativo je 3,6 milijardi evra. Strategija države za rešavanje ovih problema, predviđa i da banke mogu da prodaju svoja potraživanja.\nPrvobitno je planirana samo prodaja problematičnih kredita preduzeća u Srbiji, a do kraja godine zakon bi trebalo da omogući bankama da i potraživanja od građana prodaju agencijama specijalizovanim za njihov otkup i naplatu.\nTo bi, prema oceni izvršnog direktora Erste banke Slavka Carića, moglo građanima da da veću fleksibilnost, i mogućnost da se izbegne sud i prinudna naplata.\nAgencije koje će biti regulisane, imaće veći manevarski prostor. Konkretno - možda će moći građanima koji ne mogu redovno da izmiruju kreditne obaveze da ponude da otplate manji deo duga, i da im se ostatak duga otpiše, ili će imati mogućnost da se na drugi način dogovore korisnikom problematičnog kredita.\nCarić naglašava i da će kada se banke oslobode balasata nenaplativih kredita, krediti biti povoljniji i za privredu i za građane. On podseća i da su kamatne stope na stambene kredite u Srbiji sada iste kao u zemljama Zapadne Evrope.\nNa pitanje kako da se građani zaštite od moguće promene kamatnih stopa u budućnosti, zbog promena na globalnom tržištu, Carić kaže da prilikom uzimanja kredita klijentima mora biti jasno da su izloženi takvim promenama, pa je najbolje da se sa bankom dogovaraju o fiksnoj kamatnoj stopi na neki kraći period, koji će se kasnije produžiti.\nCarić naglašava i da banke sada sve više kreditiriaju privredu i stanovništo, jer ljudi sve redovnije vraćaju kredite, a sa druge strane prinosi na obveznice koje nudi država su sve niže, što je dodatno motivisalo banke da više pozajmljuju privredi i građanima.\nPoseban problem u Hrvatskoj su i dalje velike zatezne kamate i drugi troškovi, pa početni mali dug ubrzo može da se pretvoriti u veliki problem, a nesolventni građani prisiljeni su da, kao građani drugog reda, godinama životare s blokiranim računima.\nBroj građana sa blokiranim računima i dalje svakodnevno raste, trenutno ih je preko 324.000, a još brže raste njihov dug. Ukupni dug im je 37 milijardi kuna, a glavnina tog duga, više od 23 milijarde kuna, odnosi se na dug prema financijskom sektoru.


4 Marta, 2018 Enes Novosti, Obavještenje, Zanimljivo\nČlan Predsjedništva BiH i predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović gostuje kao uvodničar sesije Asocijacije nezavisnih intelektualaca “Krug 99”, na kojoj je tema “Evropske integracije – evropski put BiH”.\nIzetbegović je kazao kako je do intervencije moralo doći, te da “na svu sreću nije bilo incidenata”.\n– Policija je morala intervenirati, jer je ovo okupljanje boraca nezakonito. Što se tiče njihovih zahtjeva, mi godišnje izdvajamo 650 miliona KM i privreda ne može više. Postoji neka granica, ali mislim da možemo nešto uraditi unutar ove cifre – naveo je Izetbegović.\nPrevious Post:Protest demobilisanih boraca u Bugojnu\nNext Post:Dino Merlin spektakularnim koncertom oduševio publiku u Varaždinu


U susret raspisivanju predsedničkih izbora u Srbiji, koji će biti održani na proleće, zahuktavaju se predsedničke kandidature.\nkandidat Srpske napredne stranke (SNS)\nMnogo voli posao predsednika Vlade i obavlja ga sa najvećim ponosom, ali je prihvatio kandidaturu kako bi obezbedio "stabilnost i kontinuitet za Srbiju".\n"Svi oni koji su uništavali zemlju i doveli je do ivice bankrotstva odjednom bi želeli da se vrate na vlast", kaže aktuelni premijer Aleksandar Vučić.\nNa vlasti je od 2012 godine, premijer postaje nakon vanrednih parlamentarnih izbora 2014. godine, da bi svoj mandat potvrdio i dve godine kasnije na još jednim vanrednim izborima iako za njih nije bilo valjanih razloga. Obećava da ako izgubi predsedničke izbore više neće biti premijer.\nHoće da vrati smisao instituciji predsednika i da bude garant da će ona biti u službi svih građana, a ne jednog čoveka. Podneo je ostavku na funkciju Zaštitnika građana, na kojoj mu je drugi petogodišnji mandat isticao 4. avgusta. Našao se na udaru vlasti zbog ukazivanja na kršenje zakona u nekoliko slučajeva, poput rušenja u Savamali.\n"Želim da se kandidujem da bi građanima Srbije vratio osmeh, dostojanstvo i budućnost i da u ime svih građana budem predsednik, kao zaštitnik Srbije svih nas", rekao je Janković. Njegovu kandidaturu podržala je Demokratska stranka.\nKandidovao se jer "voli Srbiju" i ne pristaje na njeno propadanje. U kampanju za predsedničke izbore ušao je nakon izgubljene trke za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija (UN).\n"Ja sam spreman da svoje znanje, iskustvo i međunarodne kontakte stavim na raspolaganje svom narodu", rekao je Jeremić koji je obavljao funkciju predsednika Generalne skupštine UN. Prethodno je u vreme vlasti Demokratske stranke i Borisa Tadića bio šef diplomatije Srbije.\nkandidat Srpske radikalne stranke (SRS)\nPet puta bio u ulozi kandidata za predsednika Srbije. Ubeđen je da njegovu pobedu na ovim izborima ne može niko da ugrozi osim Aleksandra Vučića, koga je politički podigao u devedesetim godinama prošlog veka.\nPo povratku iz Haškog tribunala, gde je prvostepenom presudom oslobođen optužbi da je govorom mržnje podsticao i podržavao ratne zločine u Hrvatskoj i BiH i proterivanje Hrvata iz Vojvodine, vraća svoju Srpsku radikalnu stranku u parlament. Poručuje da se nikada neće dobrovoljno vratiti u Haški tribunal, ni na izricanje žalbene presude.\nkandidat Pokreta Dveri\nPonudio opoziciji da bude zajednički kandidat. "Hoću da budem predsednički kandidat svih onih koji su otišli ili razmišljaju da odu iz Srbije", poručio je Obradović.\nNa prošlogodišnjim vanrednim parlamentarnim izborima Pokret Dveri koji predvodi, kao krajnje desno orijentisan i sa anti-EU i anti-NATO programom, ulazi u parlament Srbije.\nkandidat Demokratske stranke Srbije (DSS)\n"Predsednik mora biti neprikosnoveni arbitar, koji neće iskazivati svoje političke simpatije i antipatije prema bilo kojoj stranci", poručio je Popović. Bio je u dva navrata ministar u vladi Srbije.\nKaže da će se kandidatovati sa politikom Demokratske stranke Srbije koja je prošla put od one čiji je tadašnji lider Vojislav Koštunica pobedio na izborima Slobodana Miloševića do one koja svoj program bazira na protivljenju ulaska u EU i NATO.\nNajviše mu imponuje podrška običnog sveta. Na mestu je predsednika opštine Čajetina u četvrtom mandatu.\n"Ja sam pokazao u ovom periodu od 15 godina da pošteni, mirni i skromni ljudi mogu da zabeleže uspešne rezultate", kaže Stamatović, koji je, čini se, najveća opozicija republičkoj vladi na lokalu. Još nije poznato da li će ga podržati njegova Srpska narodna partija.\nnezavisna predsednička kandidatkinja\nKao svoju prednost navodi to što je i državljanka Sjedinjenih Američkih Država i što kao članica Republikanske partije ima mogućnost da kod nove američke administracije lobira za srpske interese. Predsednica je Srpskog instituta u Vašingtonu.\nU medijima se navodi da se od 1992. godine bavi srpskim pitanjem, najpre kao direktorka Srpske kancelarije u Vašingtonu, koju je tada otvorio Kongres srpskog ujedinjenja, a da je potom bila predstavnica Republike Srpske u Vašingtonu. Uzda se pre svega u glasova dijaspore, a građanima Srbije obećava ostvarivanje američkog sna u Srbiji.


četvrtak, 09. apr 2015, 21:02\nU emisiji Da možda ne, o raspravi o projektu Beograd na vodi.\nZašto se donosi poseban zakon koji će omogućiti izgradnju Beograda na vodi? Da li je ova raspava primer tradicionalnog osporavanja modernizacijskih namera da se nešto novo izgradi i promeni? Šta je sporno, kakve zamerke ima stručna i zainteresovana javnost? U emisiji govore:\nBranislav Popović, direktor Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda\nBojan Kovačević, član Akademije arhitekture Srbije\nU nastavku emisije o izveštajima Vojske Srbije o padu helikoptera. Da li sada znamo punu istinu o odgovornosti svih aktera, kako posade, tako i onih koji su komandovali? Ko je i na koji način naredio let, maršutu i sletanje? Postoji li politička odgovornost? U emisiji govore:\nGoran Jevtović, pukovnik u penziji\nMiroslav Lazanski, komentator lista Politika\nNaš heroj nedelje je Luka Stojanović.\nČetvrtak, 9. april, 21.00\n(četvrtak, 16. apr 2015, 13:03) - anonymous arh [neregistrovani]\nE vi ste izgleda imali problem sa athitektima pa tako komentarisete. Ovde se ne radi ni o kakvoj sujeti nego o poznavanju struke što se ne može reći za veći deo građana. Zašto uvek sve banalizujete ili i dalje devalvirate arhitektonsku struku .\n(petak, 10. apr 2015, 09:01) - pekar [neregistrovani]\nTooo care...inace ja poznajem Luku i to je jedna jako dobra osoba,a pre svega humana.Drago mi je sto postoje takve osobe.Bravo luka:)\n(četvrtak, 09. apr 2015, 22:46) - anonymous [neregistrovani]\nPa da li se vi nadate\nda ce Arapi uzeti obzira na vasu okolinu?\n(četvrtak, 09. apr 2015, 22:24) - Lignjoslav [neregistrovani]\npolitika i arhitektura\nArhitekta Bojan Kovačević je sjajan!!!\nViše verujem njemu nego svim političarima!\n(četvrtak, 09. apr 2015, 22:06) - anonymous [neregistrovani]\ncelu ovu frku oko Beograda na vodi dižu sujetne nadobudne arhitekte, zato što nisu angažovani !\n(četvrtak, 09. apr 2015, 14:33) - https://sites.google.com/site/borislavmaric66/ [neregistrovani]\nEkologija je postala neophodna nauka\nOsobe koje se žele baviti makroekonomijom moraju shvatiti da ekologija danas nije više "nebitna" nauka, kao što je bila u prethodnom milenijumu, nego je neophodna, pogotovo prilikom izgradnje objekata u centru velikih gradova!


DODIK ĆE ZAVRŠITI NA APARATIMA: Putin rekao da bi jedino migranti mogli spasiti rusku ekonomiju! - ArmijaRBiH.com\n6. July 2020. redakcija 0 Komentara\nKako prenosi “Sputnjik”, Putin je to rekao tokom sastanka sa radnom grupom za pripremu ustavnih amandmana.\n“Rusija je zainteresovana za dolazak migranata, ali onih koji su potrebni državi. Ne govorim o starijim ljudima, već o mladim, obrazovanim, zdravim ljudima koji su spremni ili da se obrazuju i utiču na tržište rada, ili da odmah počnu da rade, sa potrebnim kvalifikacijama”, dodao je on.\n“Što se tiče ekonomije, potpuno je jasno da nam sa razvojem ekonomije, već fale radnici. To postaje realan objektivan kočničar ekonomskog rasta u zemlji. To je jedan od ozbiljnih problema”, rekao je predsjednik.\n← JASNA PORUKA SA PROTESTA U SANDŽAKU: “Hvala Bosno” (FOTO)\nSkandalozna prijetnja Dragana Čovića: Nijedno imenovanje koje predlože Bošnjaci neće … →\n5. February 2019. redakcija 0\nVUČIĆ KONAČNO PRIZNAO PORAZ: „Mislio sam da je za Srbiju razgraničenje sa Albancima najbolje rešenje, a Šešelj je…“


Rakić i Federiči o bezbednosti, lokalnim izborima i Rezoluciji 1244\nPoštovanje Rezolucije 1244 mora biti primarna stvar jer su rezolucijom međunarodne snage КFOR-a nadležne za očuvanje mira i stabilnosti na Кosovu, zaključeno je tokom sastanka Ministra za zajednice i povratak i predsednik Srpske liste Gorana Rakića i komandanta КFOR-a na Кosovu Franka Federičija.\nFranko FederiÄi i Goran RakiÄ‡ (Foto MZZP)\nRakić i Federiči kako se napominje u saopštnju razgovarali si i o bezbednosnoj situaciji na Kosovu ali i predstojećim lokalni izborima.\nTom prilikom istakli su da je važno da izbori proteknu mirno i bez bilo kakvih incidenata.\nOvo je ujedno bio poslednji sastanak ministra Rakića sa komandatom Federičijem, koga će zameniti, mađarski brigadni general Ferenc Кajari, zaključuje se u saopštenju MZZP.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2151)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (631)


Kurti: Iza zahteva da uvedemo vanredno stanje krije se plan za razmjenu teritorija sa Srbijom - Sve o Srpskoj\nKurti: Iza zahteva da uvedemo vanredno stanje krije se plan za razmjenu teritorija sa Srbijom\nSJEDNICA O NEPOVERENJU VLADI KOSOVA* - SAD NA JEDNOJ, BERLIN I PARIZ NA DRUGOJ STRANI\nAljbin KURTI poslanicima u Prištini: „Teritorijalna razmena nije uspjela kao projekat ali nije umrla ni kao ideja. U Bijeloj Kući je pripremljen šampanjac za dogovor Kosova i Srbije, ali je stranama koje stoje iza navodnog dogovora potrebno nešto prije toga. Potrebna im je vanredna situacija, incidenti na terenu, treba im krvoproliće“\nKurti je kazao i da Srbija ne prihvata jednakost Kosova* sa njom. Više puta rekao da je nedavno pokušan puč u Republici Kosovo*, kada je sada već bivši ministar unutrašnjih poslova, Agim Veljiu, podržao Tačijev predlog da se uvede vanredno stanje\nNeslaganje je sada otvoreno i između EU, prije svega Francuske i Njemačke, sa jedne strane, i SAD sa druge. SAD su podržale održavanje sjednice o nepovjerenju Kurtijevoj vladi, dok su se Francuska i Njemačka prethodno postavile protiv, kao i izvjestilac Evropskog parlamenta za Kosovo, Viola fon Kramon, koja je jutros kritikovala američkog ambasadora u Prištini\nIZA zahtjeva za uvođenje vanrednog stanja na Kosovu, preko vanrednog stanja u javnom zdravlju koje je već uvedeno kao mjera, jeste plan za „razmjenu teritorija“, izjavio je u skupštini kosovski premijer Aljbin Kurti.\nTvrdi da su za sprovođenje ovakvog dogovora potrebni „incidenti i krvoproliće na terenu“.\nU toku je sjednica za izglasavanje nepovjerenja vladi u Prištini.\n„Teritorijalna razmjena nije uspjela kao projekat ali nije umrla ni kao ideja“, kazao je Kurti.\nTvrdi da je u Bijeloj Kući pripremljen „šampanjac uz dogovor Kosova i Srbije“, ali da je stranama koje stoje iza navodnog dogovora potrebno nešto prije toga:\n„Znate šta im je sada potrebno pre šampanjca?! Potrebna im je vanredna situacija, incidenti na terenu, treba im krvoproliće, kako bi na kraju rekli, nećemo nikako moći tako, bolje da potpišemo jedan takav dogovor“.\nKako je kazao, on je u to ubjeđen, a biće ubjeđeni i ostali „u nedjeljama koje dolaze“, ponovivši ono što je više puta isticao do sada, da je kao premijer sada „naučio više za ovih 50 dana nego puno godina prije“.\n„Za ovaj šampanjac je prethodno potrebna krv. Šampanjac za dogovor o teritorialnoj razmjeni koji je moto svih manipulacija i podstrekivanja“, istakao je kosovski premijer, dodavši:\n„Ovdje smo živi i odlučni smo da se tako nešto ne razmjeni uz šampanjac u Bijeloj kući, bez vlade se to ne može“.\nKurti je kazao da Srbija ne prihvata jednakost Kosova* sa njom. Za njega je politika borba, i on ima ličnu volju, rekao je, te da je u redu da bude pod pritiscima, ali je jasno i da u vrijeme kada vladi na koju je narod dugo čekao – dobro ide, i kada su dvije nedjelje odlučujuće u borbi protiv koronavirusa, motiv za opoziv vlade je drugačije prirode.\n„Vidio sam i imao sam više informacija više nego bilo kad. Ova vlada je reformistička a oni žele jedan drugi motiv“.\nTakođe je više puta rekao da je nedavno „pokušan puč u Republici Kosovo*“, kada je sada već bivši ministar unutrašnjih poslova, Agim Veljiu, podržao Tačijev predlog da se uvede vanredno stanje. Kurti je sa druge strane srećan što vanredno stanje nije uvedeno.\nKurti je praktično potvrdio ono što je kasno sinoć gradonačelnik Južne Mitrovice, Agim Bahtiri, koji se nedavno priključio njegovom Samoopredjeljenju, svjedočio za Kljan Kosova o navodnom dogovoru o podjeli Severa Kosova između Aleksandra Vučiča i Hašima Tačija, navodeći čak i navodne detalje o toj granici, a što datira još iz 2016.\nSjednici prisustvuje i Srpska lista, čiji je poslanik Igor Simić izašao za govornicu i saopštio da lista podržava opoziv vlade čiji je dio. Oni su se od formiranja ove vlade držali javno po strani i nisu uzimali riječ na sjednicama.\nZahtjev o glasanju nepovjerenja Vladi pokrenuo je još jedan koalicioni partner – LDK potpisom 44 poslanika, nakon što je Kurti smijenio ministra unutrašnjih poslova Agima Veljiua iz redova LDK, jer je javno podržao upravo uvođenje vanrednog stanja zbog koronavirusa, čemu se Samoopredjeljenje protivi.\nDvije stranke su od kraja izbora u oktobru prošle godine do posljednjeg trenutka, ispoljavale visoku dozu neslaganja i netrpeljivosti.\nNeslaganje je sada otvoreno i između EU, prije svega Francuske i Njemačke, sa jedne strane, i SAD sa druge.\nSAD podržavaju održavanje ove sjednice, dok su se Francuska i Nemačka prethodno odredile protiv, kao i izvjestilac Evropskog parlamenta za Kosovo*, Viola fon Kramon, koja je jutros kritikovala američkog ambasadora u Prištini.\nMinistarstva spoljnih poslova Njemačke i Francuske istakla su da je spor između Beograda i Prištine, „evropsko pitanje“, te da će EU raditi u „koordinaciji“ sa američkim partnerom, ali kada se za to stvore uslovi.\nTagoviAljbin Kurti EU Kosovo i Metohija Priština SAD Srbija


‘’Dijagonale’’ ucestvovale na medjunarodnom šahovskom festivalu u Splitu – Dijagonale\n02/03/2017 29/04/2017 admin admin Arhiva\nSredinom juna mjeseca šahovski klub i škola ”Dijagonale” i predsjednica kluba Radmila Miloševic pocastvovani su pozivom Fondacije Gari Kasparov da ucestvuju na Medjunarodnom šahovskom festivalu za mlade ‘’Adriatic 2016’’ u Splitu, vodecem evropskom neslužbenom turniru za mlade, koji pored ostalog propagira i projekat ‘’Šah uz školu’’ u Hrvatskoj. S obzirom na znacajnu ulogu ‘’ Dijagonala ‘’ u procesu uvodjenja šaha kao izbornog predmeta u crnogorske osnovne škole, poziv i ucešce na ovakvom turniru bio je prirodan epilog.\nU Split su krajem avgusta otputovali prvokategornik ‘’Dijagonala’’ Aleksandar Mijajlovic kao igrac i Radmila Miloševic kao pratilac.\nU grupi do 16 godina u kojoj je Mijajlovic nastupio igralo je 23 igraca iz više zemalja. Pobijedio je majstorski kandidat Filip Radenic iz Hrvatske dok je Aleksandar Mijajlovic zauzeo osmo mjesto i ušao medju nagradjene ucesnike (robna nagrada). Treba reci da je naš Aleksandar propustio priliku za plasman medju tri prva igraca time sto je izgubio partiju u kojoj je imao skakaca više dozvolivši protivniku šeh –šah ?!\nS obzirom da se igralo samo šest kola (pola sata po igracu uz dodatak od 30 sekundi) nije bilo moguce ‘’ispraviti’’ turnir …\nLijep docek direktora turnira velemajstora Zlatka Klarica i njegovih saradnika, lijepa sala za igru u Studentskom centru i odlican smještaj ( gratis ), srdacni i predusretljivi ljudi, prelijepi Split ( i Dubrovnik u kojem smo se zadrzali nekoliko sati u odlasku i povratku) ostace u lijepom sjecanju!


Tanjug 22. aprila 2021. 12:13\nJASENOVAC – U Spomen parku Jasenovac danas je obeležena 76. godišnjica proboja poslednjih zatočenika iz tog ustaškog logora, a pošto su vencima i cvećem, odvojeno položili predsednik, premijer, predsednik parlamenta i predstavnici naroda žrtava i antifašista.\nObeleževanje jasenovačkog proboja je ove godine proteklo u senci neuspešne kohabitacije u Hrvatskoj, ali i nezadovoljstva predstavnika naroda žrtava zbog nedefinisanog državnog stava o zabrani ustaših simbola i pokliča.\nVenac je najpre položio premijer Andrej Plenković sa predstavnicima vlade, a potom i predsednik parlamenta Gordan Jandroković.\nPredsednik Zoran Milanović je venac položio sa nekadašnjim šefovima hrvatske države i poslednjim predsedavajućim predsednistva SFRJ Stjepanom Mesićem, nekadašnjim predsednikkom Ivom Josipovićem i nekada premijerkom Jadrankom Kosor.\nMilanović je novinarima rekao da je u njegovoj delegaciji trebalo da bude i predstavnik antifašista, ali je izostao jer, kako je rekao, njegovo udruženje zavisi od lenkovićeve milostinje.\nPrema rečima Milanovića, „jedna strana preteruje da je tu ubijeno 700.000 ljudi“ i dodao da si time čini šteta, kako je naveo, istini i srpskom narodu.\n„Gledamo sad i filmove u Beogradu koji su loši filmovi, mislim na Daru iz Jasenovca, koji je neuverljiv i loš. Nikako na zelenu granu s ovim mestom“, rekao je Milanović.\nDodao je da on nije doneo venac, već se, kaže, opredelio za ružu i kamen zbog toga što venci brzo postanu komunalni problem, a ne izraz pijeteta.\n„Žao mi je što nije došlo do zajedničkog obeležzavanja. Državnik mora pokazati i ljutnju i bes, ne glumiti, a opet ne biti oportunista“, kazao je Milanović.\nPlenović nije želeo da govori ponovo o tome zašto državni vrh nije položio zajednički venac, ali je rekao da je NDH jedno od najtragičnijih razdoblja hrvatske istorije i da je aktuelna vlada protiv upotrebe ustaških simbola.\nPlenković je rekao i da su, što se izmene Krivičnog zakona tiče, ustaški simboli već zabranjeni i da je sada samo pitanje ujednačavanja sudske prakse i postupanja.\n„Ta tema je dugo sa nama. Svako ko zna nešto o našoj istoriji, o logoru Jasenovac, ko razume što ti simboli znače za pripadnike jevrejskog naroda, pripadnike Srba, Roma, antifašista, razumeju da to nisu nazivlja koja treba koristiti“, naveo je Plenković, prenela je Hina.\nRazgovor o potpunoj zabrani ustškog pokliča „za dom spremni“ će, kazao je premijer, biti nastavljeni, kao i da je stav vlade jasan i čvrst kada su u pitanju osuda zločina i nekorišćenje takvih simbola.\nRekao je da se ne slaže sa predstavnikom Jevreja u Hrvatskoj po tom pitanju nije dovoljno učinilo.\nAmbasador BiH u Hrvatskoj: „Republika Srpska koristi isključivo…\nAmbasador BiH u Hrvatskoj: „Republika Srpska koristi…\nDragan Lukač: „Nijedan normalan čovek neće poslati…


EU prati debatu o univerzalnom prihodu | EurActiv Srbija\nEU prati debatu o univerzalnom prihodu\nObjavljeno : 24.10.2016.\t Tweet\nPred razgovore sa članicama EU o unapređenju socijalne politike iduće godine, evropska komesarka za zapošljavanje Marijan Tisen pažnju posvećuje i eksperimentima sa "besplatnim novcem", odnosno univerzalnim osnovnim prihodom koji će Finska uvesti 2017. Ideju univerzalnog osnovnog prihoda podržavaju neke političke snage i ljudi iz sveta digitalnih "startapova" koji već sprovode svoje eksperimente te vrste. Nacionalne vlade i kompanije uglavnom još nisu zauzele stav po tom pitanju a ekonomisti se pitaju da li bi takva izuzetno skupa šema bila podsticajna za zapošljavanje ili bi se ljudi "uljuljkali" i odustali od traženja posla.\n"Veoma je važno da pažljivo pogledamo te promene i zapitamo se kako možemo da ojačamo naše radno pravo, socijalnu zaštitu i institucije tržišta rada kako bi prošli na testu digitalne ekonomije i podržali ljude da izaberu najbolje među prilikama koje se nude", rekla je za EurActiv.com Marijan Tisen (Marianne Thyssen).\nIako Evropska komisija ne može da predloži zakon o pitanju kao što je univerzalni osnovni prihod, Tisen kaže da Komisija "sa velikim interesovanjem prati razvoj" pilot projekta u Finskoj.\nOčekuje se da finski eksperiment, koji će početi 2017, uključi između 5.000 i 10.000 građana. Oni će dobiti osnovni prihod od 500 do 700 evra mesečno ili najmanje četvrtinu prosečnog prihoda u zemlji.\nI Holandija za sledeću godinu planira sličan eksperiment.\nTi pokušaji idu tragom referenduma u Švajcarskoj u junu, kada su glasači odbili predlog da se uvede "bezuslovni mesečni prihod". Zagovornici su želeli da taj prihod bude 2.500 franaka. Međutim, političari nisu podržali ideju i neki su upozoravali da bi takva šema privukla hiljade stranaca u tu bogatu zemlju.\nNa drugim mestima tu ideju podržava široki spektar političkih snaga a među onima koji su za su i ljudi iz sveta digitalnih "startapova" i neki od njih sprovode svoje eksperimente te vrste.\nU SAD Y Kombinator (Y Combinator) daje svakoj porodici između 1.000 i 2.000 dolara mesečno na do godinu dana bez ikakvih uslova za trošenje.\nFinski eksperiment daće dobar materijal za debatu u EU jer neće biti fokusiran na dimenziju dobrobiti te ideje, već u većoj meri, kako je saopštila finska vlada, na to da li "osnovni prihod podstiče zapošljavanje".\nEksperiment treba da pokaže da li takve šeme mogu da pomognu ljudima da nađu bolji posao u skladu sa svojim veštinama a da ih ne obeshrabre da traže posao jer dobijaju novac bez ikakvih uslova.\nTisen je naglasila da univerzalni osnovni prihod može da ukloni neke birokratske prepreke i praznine.\nMeđutim, prema njenom mišljenju, eliminacija nedostataka oko podsticaja za rad zahteva širi paket reformi, uključujući socijalne i poreske politike.\n"Moramo da naučimo da razumemo novi svet rada da bi napravili socijalni sistem koji dobro funkcioniše", pojasnila je evropska komesarka.\nPregled socijalnih politika\nKomisija se konsultuje o tome da li socijalna prava u Evropskoj uniji treba poboljšati ili ažurirati u svetlu uticaja tehnoloških promena, ali i drugih društvenih trendova, poput starenja evropske populacije.\nU tom kontekstu, Komisija traži "šemu adekvatnog minimalnog prihoda" kao deo strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti.\nKada se u konsultacijama dođe do odgovora, Komisija će održati zvanične razgovore sa članicama 2017. godine da bi razmotrili "kako urediti socijalnu politiku za 21. vek".\nLideri već razmatraju osnovni prihod\nEfekti četvrte industrijske revolucije i predlozi poput univerzalnog osnovnog prihoda poslednjih meseci razmatrani su na skupovima svetskih lidera, poput Svetskog ekonomskog foruma (SEF) u Davosu ili Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.\n"Iako nužno ne podržavamo univerzalni osnovni prihod, nalazimo da je to interesantna ideja koja treba da bude razmotrena", rekla je u Davosu za EurActiv.com vodeća ekonomistkinja Foruma Dženifer Blanke (Jennifer).\nOna je istovremeno ukazala na bojazni oko šeme, poput pitanja kako finansirati takvu "izuzetno skupu politiku".\n"Trik sa univerzalnim osnovnim prihodom je da bude dovoljno visok da svako stigne do određenog nivoa prihoda ali i dovoljno nizak da ljudi ne odustaju od rada ili ulaganja. I nije jasno da li je to moguće", kazala je Blanke.\nPošto je garantovani prihod postao tema u trendu, kompanije i nacionalne vlade nastoje da se pozicioniraju po tom pitanju.\nOrganizacija BiznisEvropa (BusinessEurope) odbila je da komentariše ideju jer još nije usvojila stav o tome.\nDirektor odeljenja za socijalna pitanja BiznisEvrope Maksim Čeruti (Maxime Cerutti) slaže se međutim da će narednih godina "ključni izazov" biti prilagođavanje zaposlenosti i socijalnih politika "da bolje odgovore na brzo rastuće potrebe tržišta rada koje generiše digitalna ekonomija".\n"To uključuje više autonomije i fleksibilnosti u organizaciji rada, veće mogućnosti za uravnoteženje rada i privatnog života, unapređenje zdravlja i bezbednosti i veće prilike za učenje", dodao je Čeruti.\nZvaničnici ministarstava ekonomije i finansija Španije, Francuske i Nemačke ne žele da komentarišu pitanje osnovnog prihoda ali portparol nemačkog ministarstva ekonomije odbacuje sumnje da digitalizacija ekonomije može da ima za posledicu veliki gubitak radnih mesta.\n"Verovatnije je da tehnološka revolucija ima pozitivan dugoročni značaj za tražnju radne snage", dodao je nemački zvaničnik napominjući da na to ukazuju i nova istraživanja Centra za istraživanje evropske ekonomije (ZEW).\nNemačka je počela realizaciju ambicioznog plana podrške tranziciji svoje industrije prema digitalnoj revoluciji.\nZa sada se najglasnije pristalice univerzalnog osnovnog prihoda mogu naći u Silicijumskoj dolini. Koosnivač Šerpa kepitala (Sherpa Capital) Šervin Piševar je na pitanje Euraktiva tokom Ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu odgovorio da univerzalni osnovni prihod "mora postati globalni standard paralelno sa brzinom procesa automatizacije".\n: Švajcarci odbacili osnovni prihod za sve\n: Svakom Fincu eksperimentalno 800 evra mesečno\n: Fleksibilniji radni propisi na putu ka EU\n: EU želi bolju socijalnu zaštita radnika iz regiona


Grčka: Pregovori o novoj vladi\nGrčki premijer Jorgos Papandreu i predsednik Karlos Papuljas\nGrčki premijer Jorgos Papandreu kazao je da će uskoro početi razgovori o formiranju nove koalicione vlade koja će obezbijediti nastavak finansijske pomoći zemlji.\nPapandreu je to saopšto nakon današnjeg susreta sa grčkim predsjednikom Karlosom Papuljasom i posle odluke parlamenta da mu izglasa povjerenje. Papandreu je dobio većinu glasova nakon što je izrazio spremnost da razgovara o široj koalicionoj vladi koja bi odobrila evropski plan za rešavanje krize, ključan za sprečavanje bankrota Grčke i stabilizaciju situacije u zemljama koje koriste euro.\nLider grčke opozicije Antonis Samaras je međutim ponovo zatražio održavanje prevremenih izbora i ostavku grčkog premijera. Samaras, koji bi o političkoj krizi sjutra trebalo da razgovara sa grčkim predsjednikom, ocijenio je da je Papandreu loš za zemlju. Predsjednik grčke vlade je ranije upozorio je da bi raspisivanje izbora imalo katastrofalne posljedice.\nGrčki ministar finansija Evangelos Venizelos naglasio je juče da je Grčkoj hitno potrebna naredna tranša pomoći od 11 milijardi dolara, dok su evropski lideri i Međunarodni monetarni fond upozorili da Atina neće dobiti ni jedan cent ukoliko odustane od sporazuma za smanjenje duga.


Engleska nas savjetuje kako da uđemo u EU\nPredsjednik Sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja FBiH Selvedin Šatorović kazao je kako ovaj sindikat pozdravlja odluku Ambasade Velike Britanije da ne produžava angažmane savjetnika u kabinetu premijera FBiH kazavši kako su oni uništili radno zakonodavstvo i doveli radnike u FBiH na rub siromaštva.\nŠatorović je istakao da kao članovi sindikata radnici i građani BiH nisu vidjeli nikakvu korist od tih savjetnika te ih krive za trenutno stanje u državi.\n"Rezultat njihovog rada je siromaštvo građana. Ono što su radili jeste gašenje sindikata kao što je to bio slučaj sa Sindikatom osnovnog obrazovanja i odgoja FBiH i direktno miješanje u izbor predsjednika Saveza samostalnih sindikata BiH. Sigurni smo da se Vlada u Velikoj Britaniji ne smije miješati u rad sindikata, ali nažalost njihovi savjetnici to ne prenose u BiH", rekao je Šatorović.\nPoručuje da, ukoliko Velika Britanija ima stvarnu namjeru da pomaže BiH, neka to čini kroz investicije i otvaranje novih radnih mjesta, a ne stvaranjem ambijenta da niko ne želi ulagati u FBiH.\n"Vrlo je indikativno da je Velika Britanija, koja je donijela odluku o izlasku iz EU, glavni savjetnik FBiH kako da naša zemlja uđe u EU. Postavlja se pitanje koliko je sve to licemjerno i koja je stvarna uloga britanskih plaćenika u kompletnim procesima u FBiH. Nadamo se boljem okruženju od 31. marta kada više ne bude tih savjetnika koji će krojiti politiku u FBiH", kazao je Šatorović.\nPodsjetimo, Vlada Velike Britanije je finansirala rad stručnih savjetnika u kabinetima premijera oba entiteta i u kabinetu predsjedavajućeg Vijeća ministara. Prema riječima ambasadora Edwarda Fergusona, oni su radili na modernizaciji zakona o radu, rješavanju određenih pitanja u vezi s javnim preduzećima koja posluju s gubitkom, kao i na poboljšanju poslovne klime u BiH.


Zemlje jugoistočne Evrope najmanje su otvorene za prihvat migranata - Rule of Law Platform\nPosted at 12:12h in Severna Makedonia, ▶ Prava migranata, Srbija, Hrvatska, Crna Gora, Bosna i Hercegovina\tby\tROLF\nAmerička analitička kompanija Gallup objavila je novo istraživanje 23. septembra 2020. godine, prema kojem istraživanju, zemlje iz jugoistočne Evrope najmanje prihvataju migrante, među zemljama iz celog sveta.\nNajniža ocena u indeksu prihvatanja migranata – 1,49 poena od 9 poena – zabeležena je u Severnoj Makedoniji, a odmah iza nje su Mađarska, Srbija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Crna Gora. Kanada je bila zemlja koja najviše prihvata migrante na svetu, postigavši 8,46 od 9 poena.\nGallupov indeks prihvatanja migranata zasnovan je na tri pitanja: da li ljudi misle da su migranti koji žive u njihovoj zemlji, postajući im komšije i stupajući u brak sa porodicom, dobre ili loše stvari. Kompanija je postavila ova pitanja u 140 zemalja 2016. i 2017. godine, a rezultate je ažurirala 2019. godine.\nPrema ranijem izveštaju BIRN-a, Bosni i Hercegovini je ponestalo kapaciteta za smeštaj svih migranata i izbeglica koji pokušavaju da pređu zemlju na putu ka zapadnoj Evropi, ostavljajući mnoge da spavaju u šumama ili na putevima, što je možda i uticalo na rezultat Bosne i Hercegovine.\nNajveći pad 2019. godine u odnosu na 2016. godinu kad je rađeno poslednje ovakvo istraživanje zabeležen je u Hrvatskoj u kojoj je 2016. godine rezultat bio 2,39 indeksnih bodova, te u Bosni i Hercegovini kojoj je rezultat ankete iz 2016. godine davao 2,71 indeksni bod.\nOvde možete naći vise o rezultatima istraživanja: https://news.gallup.com/poll/320678/world-grows-less-accepting-migrants.aspx\nPreuzeto sa stranice Balkan Insight\nSrbija, Hrvatska, Prava migranta, Crna Gora\nGRETA Izveštaj o Crnoj Gori 2021\nKrivična osuda studenta zbog njegovih izjava u vezi sa premijerom dovela do kršenja Konvencije\nObaveza države u skladu sa članom 2 Konvencije da zaštiti život članova porodice od nasilnog oca


Institucije BiH nemaju para za struju i gorivo | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Institucije BiH nemaju para za struju i gorivo\nZbog rasta cijena energenata i činjenice da su na privremenom finansiranju po osnovu budžeta iz 2020. godine, pojedine institucije BiH u problemu su da plate struju i komunalne usluge te nabave lož-ulje i naftu.\nJedna od njih je i Služba za zajedničke poslove institucija BiH, koja je od Savjeta ministara BiH zatražila 600.000 KM i to samo za potrebe prvog kvartala ove godine.\n“Služba nije u mogućnosti izmiriti obaveze za električnu energiju, račun za mart 2022. godine”, navode u Službi za zajedničke poslove institucija BiH, dodajući da već ne mogu platiti dospjele, a neplaćene fakture za lož-ulje u iznosu od 400.000 KM kao ni druge komunalne usluge u iznosu od 60.000 KM.\nOsim Službe za zajedničke poslove, novac traži i Ministarstvo odbrane BiH i to ukupno 300.000 KM samo za drugi kvartal za energiju i komunalne usluge, jer, kako kažu, na snazi je privremeno finansiranje Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH, a u 2022. godini došlo je do značajnog povećanja cijena energenata.\n“Ministarstvo odbrane nema mogućnost, uz izvršenje svih postojećih zakonskih obaveza u vrijeme privremenog finansiranja, da isfinansira i razliku cijene električne energije. Nakon detaljnih analiza o mogućnosti preusmjeravanja sredstava, kao i mogućnostima štednje na svim stavkama na kojima bi bilo moguće ostvariti uštedu, Ministarstvo odbrane BiH će doći u situaciju da neće imati sredstava za neophodnu tekuću potrošnju energenata”, navodi se u obrazloženju zahtjeva Ministarstva odbrane koji je upućen Savjetu ministara BiH.\nOno što je zanimljivo jeste da je Ministarstvo odbrane BiH prilikom izrade budžetskog zahtjeva za 2022. godinu za energiju i komunalne usluge tražilo 6.567.000 KM, međutim, kako stvari sada stoje, ni to neće biti dovoljno.\n“Iznos planiran budžetom za 2022. godinu neće biti dovoljan da se pokriju troškovi koji osiguravaju elementarne uslove za rad Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH”, navode u Ministarstvu odbrane.\nI u toku 2021. godine Ministarstvo odbrane BiH imalo je problema s cijenama energenata i komunalnih usluga i u odnosu na sredstva odobrena 2020. osigurali su dodatnih 965.000 KM.\n“Ministarstvo odbrane nema mogućnost da isfinansira razliku cijene i potrebna je intervencija Savjeta ministara BiH da se odobri korištenje budžetske rezerve”, navode u Ministarstvu odbrane.\nU Ministarstvu finansija i trezora BiH smo pokušali dobiti odgovore na pitanja kako će institucije BiH prevazići probleme koji su se pojavili zbog rasta cijena električne energije, komunalija, lož-ulja i nafte, međutim do zaključenja ovog broja odgovor nije stigao.\nProblem koji imaju praktično sve institucije mogao bi biti riješen već 25. aprila, s obzirom na to da je Kolegij Savjeta ministara BiH, koji čine Zoran Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara, te Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora BiH, i Bisera Turković, ministarka spoljnih poslova BiH, navodno dogovorio da se budžet pripremi do tog datuma.\nTu informaciju potvrdila je Turkovićeva, međutim i nakon što se budžet pripremi na njega saglasnost treba da da Predsjedništvo BiH, koje ga formalno predlaže parlamentu BiH na usvajanje.\nPrevious articleRatni zločinac Jovan Tintor će zatvorsku kaznu služiti u sigurnoj kući za ratne zločince – Srbiji!\nNext articleTuzlanska saobraćajna nekultura (Foto)\nKrivična prijava protiv Semira Efendića zbog izborne prevare


Uspješna godina za “Aluminu” uprkos krizi – Biznis.ba\nNaslovnaKompanijeUspješna godina za “Aluminu” uprkos krizi\nUspješna godina za “Aluminu” uprkos krizi\nobjavljeno 30. dec 2020. u 13:53\nZa kompaniju “Alumina” iz Zvornika poslovna 2020. godina bila je teška, izazovna i uspješna.\nUprkos brojnim turbulencijama, globalnoj finansijskoj krizi, dodatno pospješenoj pandemijom virusa korona, i niskoj cijeni glinice na svjetskom tržištu, “Alumina” je i ovu godinu završila uspješno sa ostvarenom dobiti, poručili su čelni ljudi kompanije, sumirajući poslovne rezultate najvećeg zvorničkog kolektiva na kraju 2020. godine.\nPredsjednik Upravnog odbora “Alumine” Mile Matić rekao je da su pandemija i globalna finansijska kriza uticale na odvijanje svih procesa, otežale logistiku, povećale troškove i umanjile obim proizvodnje.\n“U poslovnom smislu 2020. godina bila je izuzetno teška, turbulentna i nesigurna, koju, i pored svih problema i teškoća, na kraju uspješno završavamo”, rekao je Matić i objasnio da su dobit, obim proizvodnje i prodaje manji u odnosu na planske projekcije.\nOn je rekao da je u ovakvom ambijentu “Alumina” aspekt svog poslovanja stavila na tržište.\n“Prilagodili smo obim i kvalitet proizvodnje prema zahtjevima kupaca. Znamo šta hoćemo, znamo šta nam je plan i znamo gdje trebamo doći”, istakao je Matić.\nMatić kaže da kompanija ima svoj strateški plan na osnovu koga funkcioniše i sa aspekta materijalnih i ljudskih resursa, ali i sa aspekta tržišta.\nOn je naveo da “Alumina” nije zaustavila razvojni program, te da se pravi revitalizacija i smanjenje troškova gdje god je to moguće.\n“Borimo se u skladu sa tržišnim mogućnostima da što bolje fluktuiramo i da krizu iskoristimo kao pozitivan faktor kako bi napravili dodatnu disperziju tržišta i da pritom prekomponujemo svoje proizvodne kapacitete kako bi obezbijedili da fabrika bude stabilna u svim okolnostima”, objasnio je Matić.\nMatić je rekao da, bez obzira na manji obim proizvodnje i prodaje u 2020. godini, “Alumina” nije otpustila nijednog radnika, štaviše uspješno je održan standard zaposlenih.\nOn je naglasio da se redovno isplaćuju plate, regres i druge prinadležnosti prema radnicima, te servisiraju obaveze prema dobavljačima i istakao da se uredno izmiruju porezi i doprinosi prema državi, čime “Alumina” pokazuje zakonsku i društvenu odgovornost.\nMatić je istakao da menadžment i uprava kompanije imaju korektnu saradnju sa Vladom Republike Srpske, koja se ogleda u raznim segmentima.\n“U jednom momentu, kad je došlo do naglog pada cijena na svjetskoj berzi metala, imali smo i finansijsku podršku Vlade Srpske”, rekao je Matić.\nGovoreći o poslovnim ciljevima kompanije u narednom periodu, Matić očekuje nastavak trenda profitabilnog poslovanja, poboljšanje standarda zaposlenih, osvajanje novih tržišta i proširenje palete novih proizvoda, kao i revitalizaciju postojećih sistema, s obzirom na to da fabrika, kako je rekao, ima mogućnosti za značajne uštede.\n“Očekujemo da 2021. godina, kad je u pitanju rad i poslovanje `Alumine`, bude bolja. Prema planovima, imaćemo veći obim proizvodnje i prodaje, dakle više tržišta, što će se naravno refluktuirati i boljim i kvalitetnijim standardom, prije svega naših radnika, ali i boljim odnosom prema poslovnim partnerima, našim dobavljačima i kupcima”, naglasio je Matić.\nPomoćnik direktora za tehnička pitanja u “Alumini” Zoran Obrenović rekao je da je kompanija u 2020. godini ostvarila ukupan tehnološki rezultat proizvodnje od 233.000 tona, što je 78 odsto u odnosu na godišnji plan.\n“Napravili smo kalcinisane glinice kao gotovog proizvoda oko 122.000 tona, isto toliko je proizvedeno vlažnog nemetalurškog hidrata za prodaju, zatim oko 14.000 tona bijelog hidrata, 24.000 tona fino precipitiranih hidrata, 25.000 tona sušenih i mljevenih hidrata, 43.600 tona raznih vrsta zeolita, 58.620 tona vodenog stakla, oko 550 tona silika gela i oko 100 tona specijalnog zeolita ZSM-5”, naveo je Obrenović.\nOn je rekao da je za funkcionisanje proizvodnog procesa u toku ove godine kompanija obezbijedila i potrebne količine sirovina. Od tradicionalnih dobavljača nabavljeno je oko 650.000 tona rude boksita, zatim oko 39.000 tona stoprocentne lužine, 18.700 tona kvarcnog pijeska i 16.250 tona kreča.\n“U pogledu energenata u 2020. godini fabrika je u svom radu potrošila 28 miliona standardnih metara kubnih prirodnog gasa i 146.000 tona uglja”, precizirao je Obrenović.\nU proteklom periodu, u toku smanjenog kapaciteta proizvodnje, naveo je Obrenović, izvršena su i značajna poboljšanja u tehnološkom procesu ove fabrike.\n“Radili smo određene rekonstrukcije dijelova procesa proizvodnje pri čemu smo poboljšali operativnost u datom dijelu procesa ili pak doveli do smanjenja određenih materijalnih i energetskih normativa”, pojasnio je Obrenović i dodao da su se i u segmentu proizvodnje, ali i održavanja pravili određeni iskoraci.\nObrenović je potom predočio šta je sve u proteklih godinu dana urađeno u prozvodnom sistemu, zatim u oblasti Održavanja, ali u kad je u pitanju energetski dio fabrike. “Jednom riječju, nismo stajali u našim aktivnostima bez obzira što je situacija bila jako teška”, naglasio je Obrenović.\nPomoćnik direktora za strategiju, razvoj i tržište u kompaniji Radislav Filipović naglasio je da je, u postojećim uslovima, veoma važno bilo održati kontinuitet proizvodnje i snabdijevanja kupaca proizvodima “Alumine”.\n“Menadžment kompanije je, u poslovnom smislu, nastojao da nijedan kupac ne ostane bez robe, da isporučena roba bude zadovoljavajućeg kvaliteta, te da se istovremeno održe zdravstveni uslovi u fabrici kako se ne bi ugrozio nijedan radni proces”, rekao je Filipović.\nIstičući da je u tim uslovima u fabrici postojao nivo energije potreban da se sa stanovišta logistike i odgovornosti održi poslovni odnos prema kupcima, Filipović je rekao da je polovinom godine već bilo jasno da će cjelokupna 2020. godina biti neizmjerno teška i, sa aspekta realizacije, značajno ispod zacrtanog plana proizvodnje.\nPrema njegovim riječima, uradili smo reviziju plana i time postigli zadovoljavajući nivo realizacije revidiranog plana između 77 i 80 odsto početnog plana na nivou godine.\n“Zahvaljujući određenim poslovnim odlukama koje smo donosili u odgovarajućim fazama, možemo reći da poslovnu godinu završavamo uspješno”, ocijenio je Filipović, dodavši da je kompanija i u tim teškim uslovima pandemije održala izvanredne odnose sa svim kupcima.\nOn je istakao da se u “Alumini” i u uslovima pandemije dosta radilo na razvoju novih, kao i na poboljšanju kvaliteta postojećih proizvoda, te da se, koliko je to bilo moguće, radilo na traženju alternativnih tržišta u odnosu na postojeće stanje.\nFilipović je rekao da dobre poslovne odluke u kompaniji nisu bile samo u 2020. godini i dodao da je tajna u prethodnom radu koji se odvijao u kontinuitetu od 2013. godine, kada je uveden stečaj u matičnom preduzeću, Fabrici glinice “Birač”.\n“Iz godine u godinu kompanija je gradila dobre poslovne odnose sa kupcima, donošene su kvalitetne poslovne odluke u smislu, prije svega, diverzifikacije tržišta, tako da se ‘Alumina’ u 2020. godini našla u poziciji da ne zavisi ni od jedne oblasti tržišta, ni od jedne grupe proizvoda”, rekao je Filipović.\nOn je podsjetio da su u ovoj godini krizom bile najviše pogođene industrija čelika, vatrostalna industrija, automobilska i avionska industrija.\n“Imali smo značajan broj kupaca u toj sferi, što se odrazilo na naš obim poslovanja, ali smo isto tako imali dosta drugih oblasti u kojima smo bili prisutni što je na neki način kompenzovalo ovaj deficit. Uspjeli smo da održimo zadovoljavajući nivo i proizvodnje i prodaje, što nam je omogućio da završimo ovu poslovnu godinu pozitivno”, rekao je Filipović.\nFilipović je istakao da je kompanija počela da širi polje proizvodnje, prije svega polje vodenog stakla, te da povećava kapacitet silika gela i specijalnih zeolita.\n“U tom segmenu napravili smo značajan iskorak jer smo u posljednja četiri mjeseca, kad su u pitanju programi silika gelova i specijalnih zeolita, ostvarili maksimalni kapacitet što je za svaku pohvalu”, rekao je Filipović.\nGovoreći o planu poslovanja kompanije za 2021. godinu, Filipović je rekao da je poslovni plan dosta oprezno i realno napravljen.\n“Optimalni godišnji kapacitet kompanije `Alumina` iznosi oko 300.000 do 350.000 tona tehnološkog rezultata. Kompanija je sada na niovu 300.000 tona, što će predstavljati negdje oko 420.000 do 430.000 tona ukupno svih proizvoda”, pojasnio je Filipović.\nIstičući da cjenovni pariteti nisu bili u skladu sa željama kompanije, ali da su u skladu sa očekivanjima i procjenama, Filipović je rekao da se poslovalo u ekstremno teškoj godini, pa sada ne može očekivati jedna izuzetno dobra godina u smislu ekonomskog prosperiteta.\nPrema njegovim riječima, uspjeli smo da spremni dočekamo novu godinu sa stanovišta pripreme sirovina kao baznih materijala i energenata, kao i adekvatno tržište za planirani kapacitet.\n“Ono što je, između ostalog dobro, radili smo intenzivno u toku godine sa kolegama iz proizvodnje na razvoju novih proizvoda. Uspjeli smo da tri nova proizvoda u potpunosti komercijalizujemo, dva su u procesu komercijalizacije i još radimo na tri proizvoda koji će dostići zadovoljavajući nivo u toku naredne godine, što će omogućiti još veću disperziju na tržištu u smislu povećanja poslovne stabilnosti”, rekao je Filipović.\nFilipović je naglasio da je “Alumina” ugovorila proizvodnju za narednu godinu, saopštila je danas Služba za odnose s javnošću zvorničke kompanije.\n“Uspjeli smo da ugovorimo 420.000 tona svih proizvoda što će kompaniji obezbijediti stabilno poslovanje.\nOčekujemo i eventualnu ekspanziju u toku naredne godine, jer posle jednog praznog perioda u 2020. godini nadamo se da će svjetska privreda krenuti nabolje i da će porasti tražnja za proizvodima `Alumine`”, istakao je Filipović.


Struja kasno očitana, računi veći - Bizlife.rs\nStruja kasno očitana, računi veći\n11:56 Beograd, 17/01/2012\nElektroprivreda Srbije je građanima strujomere očitala posle 40 dana, umesto uobičajenih 30, zbog čega su građani dobili uvećane iznose na računima za struju.\nU EPS-u tvrde da na to imaju pravo po zakonu, koji im omogućava raspon između 30 i 90 dana. Takođe, kažu da je problem u tome što tokom praznika veliki broj građana nije kod kuće, pa su odavno odustali od očitavanja početkom januara.\n„Posle Nove godine je obračunski period uvek duži. Istina je da su sad računi malo veći, ali će zato za januar biti niži zbog kraćeg obračunskog perioda“, objašnjavaju u Elektrodistribuciji Beograd.\nOni tvrde da će svi koji su u proseku dnevno trošili 11,66 kilovata platiti po tarifi zelene zone, a oni koji su imali dnevnu potrošnju do 53,33 kilovata ostaće u plavoj zoni. Dnevna potrošnja se računa kada se ukupan broj kilovata podeli sa brojem obračunatih dana.\nIpak, Nikola Mijajlović objašnjava za Pres zašto ne pristaje na ovakvo obrazloženje. „Stigao mi je račun od 11.500 dinara, iako obično zimi plaćam između 7.000 i 8.000. A dobro se zna da su nam novčanici najprazniji u januaru, kada prođu praznici. I baš tada nam dolazi novi namet EPS-a. To, u najmanju ruku, nije korektno prema nama koji struju redovno plaćamo“, navodi on.\nGoran Papović iz Nacionalne organizacije potrošača kaže da je „to sve po sistemu ako prođe – prođe. Ukoliko građani primete da su na računu prebačeni u neku drugu zonu, obavezno neka ulože žalbu EPS-u ili našem udruženju“.\nelektroprivreda srbije Srbija


Skupštinski odbor za spoljne poslove: Uspešna saradnja Srbije i NATO - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Skupštinski odbor za spoljne poslove: Uspešna saradnja Srbije i NATO\nČlanovi Odbora Skupštine Srbije za spoljne poslove saglasili su se danas sa zvaničnicima Holandije i Norveške da je dosadašnja saradnja Srbije i NATO uspešna, ali da postoji prostor za njeno unapređenje.\n0Piše: Beta 02. decembra 2020. 22.07 Izmenjeno: 22.07\nNa sastanku s ambasadorom Holandije u Beogradu Žilom Bešor Pluhom i atašeom za odbranu ambasade Norveške Egilom Deltvijetom, predsednik Odbora za spoljne poslove Žarko Obradović je rekao da treba da postoji saradnja dve strane, iako Srbija i NATO imaju istoriju koja se ne može i ne sme ignorisati ni zaboraviti, i čija je posledica negativan stav u zemlji prema NATO.\nObradović je kao primer dobre saradnje naveo rezultate misije NATO na Kosovu.\n„Srbija u Prištini nema partnere koji se pridržavaju dogovorenih sporazuma, Rezolucija 1244 se ne poštuje. Da nemamo saradnju sa NATO, situacija po nealbansko življe na teritoriji Kosova i Metohije bila bi daleko teža“, kazao je Obradović.\nAmbasador Pluh je rekao da je Srbija među partnerima NATO koji prednjače po broju projekata, i vojnih i civilnih.\nUkazao je da NATO poštuje vojnu neutralnost Srbije i dodao da je pohvalno što ona ne znači izolaciju, već izbalansiranu saradnju sa svim međunarodnim partnerima.\nPluh je, kako se navodi, ukazao na značaj Evroatlantskog centra za koordinaciju odgovora na katastrofe i izrazio nadu da će i u tom segmentu doći do saradnje NATO i Srbije.\nZamenica predsednika Odbora za spoljne poslove Vesna Marković rekla je da strateški cilj Srbije ostaje punopravno članstvo u EU i da je u tom smislu saradnja sa NATO izuzetno važna.\nOna je navela da Evropska unija ne može da bude stabilna i bezbedna ukoliko Zapadni Balkan nije stabilan i bezbedan.\nČlan Odbora za spoljne poslove Dragan Šormaz rekao je da saradnja sa NATO i njenim članicama nije dovoljno vidljiva u srpskoj javnosti i ukazao da Srbija ima četiri, pet puta više aktivnosti sa SAD nego sa Rusijom, Kinom, Organizacijom dogovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) i svim ostalim zemljama zajedno.\nŠormaz je kazao da razlog za to treba tražiti u činjenici da je za građane prihvatljivije da podržavaju saradnju sa SAD, nego sa NATO, dodaje se u saopštenju.\nNATO, Skupština SrbijeBeograd


Tag / Goran Rodić / Vesti online\nKako su naša građevinska preduzeća otišla godinama unazad u propast, srpski radnici su se našli na ivici egzistencije. Mnogi od njih, bez drugog izbora, u potrazi za boljim životom uputili su...\nDa li je srpska građevina na izdisaju?\nNa najvećim infrastrukturnim projektima u Srbiji rade strane kompanije, dok se domaće firme sada zadovoljavaju ulogom podizvođača.\nU Srbiji gotovo niko ne zna koja je realna cena za kilometar autoputa i šta je zapravo čini, piše Politika.\nDržava Srbija je u velikoj krizi i dok se još smišljaju mere za smanjenje budžetskog deficita put ka izlasku iz krize neki vide u prodaji državne imovine koja se ne koristi. Iz Privredne komore...\nU Srbiji na jesen novi pad cena nekretnina\nCene stanova u poslednje dve godine smanjenje su i do 30 odsto, a od jeseni se može očekivati novo pojeftinjenje kvadrata, navode u agencijama za nekretnine.


Horoskop od 30. marta do 13. aprila: tri horoskopska znaka imaće veliku sreću dok je Mars u Vodoliji — Astrologija — Lovesensa.rs\nMars sutra ulazi u znak Vodolije - evo kome donosi srećne zvezde, a kome rizik i mračnu sudbinu!\nOd 30. marta do 13. aprila Mars će poprimiti karakteristike Vodolije. Budući da ova planeta opisuje našu energiju, motiv za delovanjem i kako delujemo, možda je u pravom trenutku ušao u znak kojem je humanost iznad svega.\nOva 3 znaka imaju moćnu INTUICIJU: lako mogu predvideti kakva ih BUDUĆNOST i sudbina očekujuEvo koja tri znaka Zodijaka imaju moćnu intuiciju i mogu da predvide i stvore sjajnu budućnost...\nNe trpi i ne poštuje nametnuta ograničenja i pravila. Po prirodi je buntovnik, pa je pitanje kako ćemo pod njegovim uticajem podnositi izolaciju. Takođe, moguće je da se ustanovljene mere predostrožnosti češće krše ili pak malo i umanje te da osetimo više slobode.\nSlobodu delovanja i kreiranja budućnosti.\nImam ideju kako i gde!\nAktivnosti su usmerene prema napretku, revoluciji koja se odvija u našem mikro svemiru, ali i na globalnom nivou. Novi izumi, progres, nauka, otpor prema autoritetima koji ne pridonose boljitku i razvoju…\nNajbolje pogoduje Blizancima, Vagama i Vodolijama, dok Bikove i Škorpije energetski troši i razdražuje.\nDnevni horoskop za 14. septembar 2020. godine: jedan znak je na udaru negativne karme


Kako se navodi u saopštenju, napadači iz narko kartela otvorili su vatru na tri patrolna vojna kamiona, nakon čega su vojnici uzvratili pucnjavom.\nU sukobu je ubijeno 12 napadača, dok nijedan vojnik nije ranjen, dodaje se u saopštenju koje je preneo AP.\nPretpostavlja se da su napadači pripadali "Kartelu severoistok", koji je nekada bio deo starog ozloglašenog kartela "Zetas".\nNa licu mesta napadači su za sobom ostavili jedno zapaljeno vozilo, osam automatskih pušaka i dva snajpera kalibra 50 milimetara, dodaje se u saopštenju meksičke vojske.\nAP navodi da je Nuevo Laredo tokom poslednjih godina bio često poprište vatrenih okršaja. Taj meskički grad nalazi se na granici sa američkom saveznom državom Teksas.


NADAMO SE: Topolovnik i Kumane, od narednog leta snabdevaće se vodom sa vodoizvorišta Ostrovo? (FOTO) — TPKNEWS\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/DOGAĐAJI TOPOLOVNIK/NADAMO SE: Topolovnik i Kumane, od narednog leta snabdevaće se vodom sa vodoizvorišta Ostrovo? (FOTO)\nOvim radovima pristupa se završetku vodoizvorišta “Ostrovo“ koji su deo projekta vodosnabdevanja koji će obuhvatiti sva naselja stiškog kraja do Rama.\nRadovi na izgradnji magistralnog potisnog cevovoda Konglavica-Kumane-Topolovnik, koji u fazi 2 obuhvataju izgradnju cevovoda od sekcionog šahta ŠVV 2 do odvojka za selo Kumane, u dužini od 1.804,48 metara, i deonicu magistralnog cevovoda od T61 do T75W odvojka za selo Topolovnik, u dužini od 1.006,00 metara, teku po planu i ulaze u završnu fazu.\nOvim radovima pristupilo se po završetku vodoizvorišta “Ostrovo“ i deo su projekta vodosnabdevanja koji će obuhvatiti sva naselja stiškog kraja do Rama.\nLokaciju je obišao predsednik opštine, Dragan Milić i poverenik opštinskog odbora Srpske napredne stranke Vladimir Štrbac sa svojim saradnicima, budući da se završetak ove faze, vrednosti 19.497.471 dinara bez PDV-a, očekuje već krajem decembra.\nU toku je i izrada projekta prevezivanja sekundarne vodovodne mreže i magistralnog vodovoda tako da se u proleće naredne godine očekuje da počnu radovi na prevezivanju kako bi se Kumane i Topolovnik snabdevali vodom sa vodoizvorišta Ostrovo.\nZDRAVSTVO U HAOSU: Zdravstvene ustanove širom Srbije već mesecima bez penicilina


Завод за заштиту природе Србије - O posledicama elementarnih nepogoda na zaštićenim prirodnim dobrima u Srbiji\nO posledicama elementarnih nepogoda na zaštićenim prirodnim dobrima u Srbiji\nU cilju sagledavanja posledica vremenskih nepogoda koje su zadesile veći deo teritorije Srbije sredinom maja 2014. godine, Zavod za zaštitu prirode Srbije je u saradnji sa upravljačima zaštićenih prirodnih dobara sačinio prelimiarni izveštaj o posledicama nepogoda na zaštićenim prirodnim dobrima.\nS obzirom da prirodna dobra često obuhvataju vodotoke i nekoliko slivova u zavisnosti od površine na kojoj se prostiru, posledice dva poplavna talasa različito su se iskazale:\n1.\tPrvi poplavni talas manjeg intenziteta i vremena trajanja, ostavio je posledice uglavnom na području zapadne i južne Srbije. Od uređenih prirodnih dobara najviše su bili pogođeni: Spomenik prirode „Đavolja varoš“. Šteta od bujice nije ugrozila temeljni fenomen, već samo pristupni ; Spomenik prirode „Park u Vrnjačkoj banji“ gde se posledice ogledaju u ugroženosti jednog od vodozahvata mineralne vode (Snežnik) i delu parka koji je bio pod vodom.\n2.\tPolovinom maja meseca razorni poplavni talas sa velikim vremenskim trajanjem pogodio je centralnu i zapadnu Srbiju, odnosno prostor omeđen Zapadnom Moravom, Velikom Moravom, Drinom i Savom. Na tom prostoru postoji veliki broj prirodnih dobara koja su zaštićena, u postupku istraživanja ili evidentirana, zbog čega je Zavod preduzeo preliminarnu evaluaciju ugroženosti prirodnih dobara.\nNa osnovu preliminarne evaluacije ugroženosti konstatovano je da većina zaštićenih prirodnih dobara nema oštećenja iako postoji ugroženost prirodnih vrednosti. Posledice poplave iskazane su pretežno u režimu zaštite II i III stepena i u zavisnosti od karaktera prirodnog dobra i temeljne vrednosti ogledaju se u: erodiranju zemljišta, inženjerskogeološkim pojavama i procesima, izmeštanju rečnog korita, rušenju i izvali stabala i dr. Pored navedenog, treba istaći da su najveće štete pretrpele zaštićene vrste koje se nalaze slobodno u prostoru na kome se desila poplava, odnosno uništena su ili teže oštećena staništa sitnih glodara i herpetofaune, delimično su poremećena riblja naselja usled spontanog izlivanja ribnjaka čime je došlo do unošenja alohtonih vrsta riba, a oštećenja vegetacije sa plitkim korenom je moguće kasnije utvrditi. Kao značajno ili veoma ugroženo prirodno dobro izdvajaju se zaštićene pećine, zbog toga što enormna količina voda u kratkom vremenskom periodu utiče na povećanje ispucalosti stenske mase, kvalitet nanosa u kanalima i šupljinama krečnjaka, i posredno na stabilnost stenskih masa.\nPrema dosadašnjim saznanjima i izvršenim stručnim nadzorima može se konstatovati da se štete ogledaju najviše u uništenom mobilijaru koji je moguće sanirati u kraćem periodu. Iako ne predstavljaju deo prirodnih dobara, treba napomenuti da oštećenja infrastrukturne mreže (puteva, struje i dr.) imaju posredno uticaja jer je pristup zaštićenim prirodnim dobrima otežan.\nStanje biodiverziteta posmatrano na nivou vrsta generalno je zadovoljavajuće, a ugroženost se može očekvati kod pojedinih vrsta i primeraka. Izvesne promene, pretežno bez većih posledica, su se dogodile i kod predeone raznovrsnosti pojedinih područjaTačan stepen oštećenja utvrdiće se nakon terenskih izlazaka.\nZavod za zaštitu prirode Srbije će u okviru svog redovnog programa realizovati detaljnije obilaske zaštićenih prirodnih dobara, dobara u postupku zaštite i evidentiranih dobara u opštinama koje su najugroženije nako kojih će biti dostupan detaljan izveštaj o posledicama poplava na prirodu.


Transparentnost: Srbija na 91. od 180 mesta po indeksu percepcije korupcije - Far\nSrbija je po indeksu percepcije korupcije na 91. mestu od 180 zemalja i teritorija sa indeksom 39, istim kao i godinu dana ranije, a prvi put od 2006. godine našla se u donjem delu te liste, pokazuje Globalni indeks percepcije korupcije koji je objavila organizacija Transparensi internešenel (Transparency International). Srbija na novoj listi deli 91. mesto sa Turskom, što je pad za četiri pozicije u odnosu na prethodno istraživanje.\nCPI posmatra 180 zemalja i teritorija na osnovu percepcije njihovog nivoa korupcije u javnom sektoru prema podacima stručnjaka i poslovnih ljudi. Najmanji nivo korupcije nosi 100 indeksnih poena, dok 0 označava najkorumpiraniju zemlju.\nEK: Zabrinjavajuće pretnje, zastrašivanja i nasilje nad novinarima u Srbiji Uhapšeni osumnjičeni za zloupotrebu službenog položaja Zorana Mihajlović: Srbija na 24. mestu u Evropi po rodnoj ravnopravnosti Zbog zagađenog vazduha Beograd, Srbija i region „teško dišu“\nGlobalni indeks percepcije korupcijeIndeks percepcije korupcijeIzveštajKorupcijaRegionSrbijaTransparentnost


Aleksija Vračar (24) preko svoje četiri firme uvozila u Australiju narkotik "ajs", skriven u bocama čilija. Zaplenjena joj droga vredna 300 miliona dolara, u stanu krila mnogo keša i oružja Srpkinja Aleksija Vračar (24), poreklom iz Banjaluke, na čelu je moćnog narko-klana u ...\nSRPSKA "KRALJICA AJSA" OSTAJE U PRITVORU Sud odbio zahtev da Aleksiju puste uz kauciju, sumnja se da ju je DEČKO UVUKAO ...\nSud u Australiji odbio je zahtev za puštanje iz pritvora uz kauciju Aleksije Vračar (24), uhapšene zbog sumnje da je deo kriminalne grupe koja je organizovala trgovinu drogom. Ukoliko se dokaže da je Aleksija učestvovala u švercu droge, preti joj dugogodišnja robija, a za 30.\nKako su objavili australijski mediji, u Aleksijinom stanu u Sidneju pronađeno je više od 650.000 dolara, nekoliko vrsta narkotika, oružje i lažna dokumenta. Njene prijateljice tvrde da je ona fina i normalna devojka i sumnjaju da ju je dečko koristio kao paravan za nelegalne ...\nSRPSKOJ KRALJICI META SMESTIO DEČKO? Prijateljice lepe Aleksije u ŠOKU zbog hapšenja: Dobila otkaz, onda je sve ...\nAleksiji Vračar (24), zanosnoj Srpkinji koja je u Australiji privedena zbog šverca droge sakrivene u bocama čilija iz Amerike, hapšenje smestio dečko! Kako su objavili australijski mediji, u Aleksijinom stanu u Sidneju pronađeno je više od 650.000 dolara, nekoliko vrsta ...


You are at:Home»Vijesti»U srijedu u Zenici skup podrške generalu Mahmuljinu\nKoordinacija temeljnih boračkih organizacija Zeničko-dobojskog kantona najavila je organizaciju skupa podrške generalu Armije Republike BiH i bivšem komandantu 3. korpusa ARBiH Sakibu Mahmuljinu, koji je prošle sedmice na Sudu BiH nepravomoćno osuđen na 10 godina zatvora zbog nesprečavanja ratnih zločina na području Vozuće i Zavidovića.\nSkup će biti održan u srijedu, 27. januara ispred spomen-obilježja Kameni spavač na Trgu Alije Izetbegovića u Zenici, a bivši će borci tog dana iznijeti svoje negodovanje i žaljenje zbog visine kazne.\n– Kazna je za kvaziodgovornost koja nije primjerena u odnosu na, recimo, presude u prethodnom periodu. Ako je, recimo, Biljana Plavšić presuđena na 11 godina za dokazani genocid, u odnosu na ovo što se desilo našem generalu Mahmuljinu, zaista je apsurd svih apsurda – izjavio je na pres-konferenciji predsjednik KTBO ZDK Nazim Bećirović.\nIzražava nezadovoljstvo na, kako je rekao, nepravdu koja se čini generalima i svim pripadnicima ARBiH, jer “ovdje se želi da laž postane istina, a ako želimo graditi mir i povjerenje na ovim prostorima, onda trebamo govoriti istinu i šta se zaista dešavalo”.\nDodao je kako žele vjerovati u Sud BiH i Apelaciono vijeće, koje će preispitati navode te donijeti pravednu presudu. Bećirović poručuje da neće dozvoliti izjednačavanje časne borbe ARBiH koja je golim rukama branila narod i državu, sa onima koji su činili zločin, odnosno da se izjednačava agresor i oni koji su branili BiH.\n– Vjerujem da će razum prevladati i da će pravosudni sistem odbraniti svoju ulogu i konture, koje su postavljene prema ustavu države BiH – istakao je predsjednik Saveza ratnih vojnih invalida paraplegičara FBiH Mujo Aganović.\nBorci, kako je poručio, samo pokušavaju ubijediti državu i pravosudne institucije da “svoj posao rade na način, bez obzira kako se to kome sviđalo, da pravda bude pravedna i pravična”.\nZbog epidemioloških mjera, najavljenom skupu će prisustvovati samo predsjednici i njihovi zamjenici iz lokalnih boračkih organizacija tog kantona.


EL - Niko da pomogne, Zvezdini rivali lagano do pobeda - Sportske.net\nEL - Niko da pomogne, Zvezdini rivali lagano do pobeda\nNakon Anadolu Efesa pobede u okviru 27. kola Evrolige upisala su još dva direktna rivala Crvene zvezde mt:s. Baskonija se prošetala Bambergom, Panatinaikos lako kod kuće sa EA7 Olimpijom iz Milana.\nEL - Loše vesti za Zvezdu, Efes 'preživeo' Kaunas!Činjenice - Antić je za Zvezdu 'misaona imenica'!Olimpijakos u punom sastavu stigao u BeogradSpaja ih Zvezda i broj šesnaestDa li je REALNO - Povratak u Zvezdu jedna od Antićevih opcija!?\nKošarkaši Crvene zvezde mt:s moraće da se vode onom narodnom "uzdaj se u se i u svoje kljuse" pošto su direktni rivali u borbi za mesto na tabeli i večeras ostvarili pobede.\nRanije tokom večeri Anadolu Efes je slavio na gostovanju Žalgirisu o čemu ste više mogli da čitate OVDE, a pobede su upisali još Baskonija i Panatinaikos.\nŠpanski sastav vezao je četvrtu uzastopnu pobedu u Evroligi pošto je na gostovanju Brose Bambergu lako stigao do ubedljivog trijumfa.\nBaskonija je slavila u Bambergu rezultatom 96:71 (30:11, 23:26, 21:16, 22:18) pa sada ima pobedu više i utakmicu više od šampiona Srbije.\nPitanje pobednika u Bambergu nije se postavljalo nijednog trenutka, premda se od ekipe Andree Trinkijerija očekivao žešći otpor jer se radi o timu koji u porazu "skupo prodaje kožu".\nŠejn Larkin i Čejs Badindžer bili su najefikasniji u pobedničkom sastavu sa po 17 poena, dok je Tornike Šengelija upisao dabl-dabl učinak sa 16 poena i 12 skokova.\nU poraženom timu dominirao je Džerel Meknil sa 17 poena, 5 skokova i 3 asistencije.\nNikakvih problema na domaćem terenu večeras nije imao ni Panatinaikos koji je sa lakoćom savladao EA7 Olimpiju iz Milana.\nPanatinaikos je u "OAKA Areni" slavio rezultatom 74:61 (21:15, 17:10, 19:15, 17:21) pa će bar do sutra veče imati pobedu više u odnosu na Zvezdu.\nPo trinaest poneda u pobedi Panatinaikosa postigli su Nik Kalates i Majk Džejms, dok su po deset poena postigli Kej-Si Rivers i Nikos Papas.\nAvudu Abas je bio najefikasniji u poraženom sastavu sa 15 poena, a dabl-dabl učinak ostvario je Andrea Ćinćarini (11 pts, 12 sk). Milan Mačvan je odigrao jako dobro, postigao je 12 poena, upisao 7 skokova i zabeležio 4 asistencije, dok je Raduljica za manje od 20 minuta postigao 7 poena i ostvario 6 skokova.


Haradinaju umesto kazne premijerska fotelja - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Haradinaju umesto kazne premijerska fotelja\nTEMA DANA: Još jedna razočaravajuća presuda Haškog tribunala\nHaradinaju umesto kazne premijerska fotelja\nJ. Tasić29.11.2012. 18:40\nKao što je nekoliko meseci unazad nezvanično najavljivano u međunarodnim i prištinskim političkim krugovima, Haški tribunal juče je po drugi put zbog „nepostojanja verodostojnih dokaza“ prvostepenom odlukom oslobodio bivšeg komandanta OVK i bivšeg kosovskog premijera Ramuša Haradinaja i njegove saradnike Idriza Baljaja i Ljaha Brahimaja od optužbi za ubistva, okrutno i nehumano postupanje, kršenje zakona i običaja ratovanja. Sudsko veće reklo je da oni nisu krivi ni po jednoj tački optužnice. Očekuje se da će na ovu presudu Tužilaštvo uložiti žalbu.\nU EU juče niko nije želeo da komentariše Haradijevo oslobađanje niti da odgovori kako će to uticati na dalji dijalog Beograda i Prištine, pod okriljem Brisela. Priština je zbog Haradinajevog puštanja na slobodu juče bila u euforiji, dok je u Beogradu odluka Haškog tribunala dočekana s osudom.\nU Beogradu su održani protesti pokreta „Stop GMO“ i Dveri ispred Evropske banke za obnovu i razvoj na Novom Beogradu i sinoć na Trgu Republike pokreta Naši i Srpskog sabora „Zavetnici, koji se protive primeni sporazuma o integrisanom upravljanju prelazima između KiM i centralne Srbije. Za danas je najavljen protest SRS u podne ispred zgrade Predsedništva Srbije. Prema rečima Gordane Đikanović, Udruženje porodica ubijenih i nestalih na KiM danas će saopštiti datum i vreme svog protestnog skupa.\nIzricanje oslobađajuće presude Haradnija u Prištini je juče ujutru proslavljeno vatrometom na Trgu Majke Tereze, gde je preko velikog ekrana nekoliko stotina građana pratilo rad suda u Hagu. „Oslobađanje Ramuša Haradinaja, Idriza Baljaja i Ljaha Brahimaja pred Tribunalom u Hagu je najjači dokaz da je OVK vodila pravičnu borbu za slobodu i da nije vršila zločine“, poručili su juče u odvojenim izjavama predsednica i premijer Kosova – Atifete Jahjaga i Hašim Tači.\nHaradinaj je na prištinski aerodrom sleteo u 17.15, gde je dočekan uz vatromet, počasnu gardu i crveni tepih. Dočekali su ga Hašim Tači, kosovski ministar bezbednosnih snaga Agim Čeku i drugi članovi kosovske vlade, funkcioneri Alijanse za budućnost Kosova i porodica. Sletanje aviona propraćeno je aplauzom, a Tačijev dolazak zvižducima više hiljada građana koji su na video bimu ispred aerodroma pratili Haradinajev povratak, koji je direktno prenosila i RTK, prenose agencije. Haradinaj je u prvom obraćanju poručio da će preuzeti „poziciju političkog lidera zemlje“ i da će pod njegovim vođstvom Kosovo dobiti stolicu u UN.\n– Razumem izazove koji očekuju zemlju i znam poslove koji nas očekuju. Posto sam sada slobodan da radim garantujem vam da ću raditi zajedno sa vama na povećanju kvaliteta vladavine u zemlji – poručio je Haradinaj sinoć na dočeku u Prištini, koji je organizovan pod Tačijevim pokroviteljstvom.\nU Beogradu, osim osude jučerašnje odluke Haškog tribunala, glavno pitanje je i da li će vlast nastaviti dijalog s Prištinom, pogotovo ako Haradinaj zaista dođe na čelo kosovske vlade. U Predsedništvu Srbije Danasu je nezvanično rečeno da predsednik Republike još razmišlja šta dalje i da će državni vrh doneti zajedničku odluku o narednim koracima, uključujući i dijalog s Prištinom.\n– Kao što je već rekao premijer Ivica Dačić, dijalog s Prištinom se nastavlja, jer je njegov glavni cilj poboljšanje položaja Srba na KiM. Oslobađajuća presuda Haradinaju sramotna je za Hag jer skrnavi srpske žrtve. Ako on bude premijer, to će biti izbor kosovskih Albanaca, na koji ne možemo da utičemo. Razgovaraćemo sa svima koje Albanci budu izabrali. To nije legalizovanje zločina koje je nad Srbima počinila OVK, njihove zločine legalizuje samo Haški tribunal – kaže za Danas Milivoje Mihajlović, direktor Kancelarije za odnose sa medijima Vlade Srbije.\nIz Kabineta predsednika Srbije Tomislava Nikolića saopšteno je da odluka Tribunala u Hagu „nije bazirana na pravu i pravdi“ i da otežava napore na uspostavljanju mira u regionu“. U saopštenju se konstatuje da je Tribunal „po svemu sudeći osnovan mimo međunarodnog prava, formiran da bi se sudilo srpskom narodu“ i da se time „žele postići zacrtani ciljevi, koji su srpskoj javnosti već dobro poznati“. Nikolić je juče u Kraljevu rekao da posle oslobađanja Haradinaja, iz Haškog tribunala treba da „izađu svi Srbi“.\nRasim Ljajić, predsednik Nacionalnog saveta za saradnju s Haškim tribunalom, takođe smatra da će oslobađajuća presuda za Ramuša Haradinaja samo dalje urušiti kredibilitet ovog suda i značajno otežati proces pomirenja na postoru bivše Jugoslavije.\n„Oslobađanje Ramuša Haradinaja ohrabruje ekstremiste i dovodi u pitanje osnovne ciljeve međunarodnih misija na KiM. Ovakva presuda otvara dilemu da li međunarodna zajednica želi da se istraže zločini, kazne krivci i otpočne proces pomirenja ili želi da region zadrži u stanju stalne krize“, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nNikola Selaković, ministar pravde, izjavio je da je jučerašnjom odlukom Tribunal u Hagu drugi put za 10 dana „pljunuo u lice srpskim žrtvama“ i pokazao da nema međunarodne pravde i prava. On smatra da će ova odluka Haga uticati na pregovore s Prištinom – položaj pregovaračkog tima Srbije u tom procesu, a posebno na odnose među ljudima na KiM.\nVojislav Koštunica, predsednik DSS, ističe da se Tribunal u Hagu pretvorio u „ruglo i sramotu“ i da Srbija mora da odlučno odbaci uspostavljanje granice sa Kosovom, zato što je to „pravi i najbolji odgovor silnicima, način na koji se poštuje međunarodno pravo i nacionalni interesi“.\nBorislav Stefanović, funkcioner DS i bivši šef Vladinog tima za dijalog s Prištinom, ocenio je da je oslobađajuća presuda za Ramuša Haradinaja „sumrak Haškog tribunala“ i odluka koja može da dovede do radikalizacije ituacije na Kosovu.\nZa SNS odluka Tribunala je „najstrašnije ponižavanje srpskih žrtava“ zbog čega traži da Srbija obustavi sve razgovore s Hagom.\nFond za humanitarno pravo Nataše Kandić saopštio je da je bivši komandant OVK Ramuš Haradinaj oslobođen zbog loših dokaza tužilaštva i slabe zaštite svedoka.\nPrinc Aleksandar Karađorđević izjavio je juče da „ovakve presude hrane separatizam, podrivaju mir u regionu i škode naporima za normalizaciju odnosa između Beograda i Prištine“ zbog čega „ima obavezu da uradi reviziju svih presuda u slučaju Srba.á\nBoško Obradovć, jedan od lidera Dveri, izjavio je za Danas da će se ovaj Pokret priključiti svima koji budu protestovali zbog oslobađanja Haradinaja, ali da ne želi da „zbog oslobađajućih presuda u Hagu i sličnih „dimnih zavesa“ skrene fokus s glavne teme – uspostavljanja granice između centralne Srbije i KiM“. Dveri su najavile da sastavljaju spisak „svih haških lobista – političara, NVO organizacija i medijskih kuća“, koji će narednih dana javno saopštiti.\nOd 4. decembra barikade na Jarinju\n– Odbornici četiri srpske opštine sa severa Kosova juče su na zajedničkoj sednici zatražili da se pre primene o postignutim briselskim sporazumima Beograda i Prištine izjasni Ustavni sud Srbije. Na sednici održanoj u Kosovskoj Mitrovici 94 odbornika iz opština Kosovska Mitrovica, Zubin Potok, Zvečan i Leposavić odlučili su da ne prihvataju uspostavljanje granice između KiM i centralne Srbije na prelazima Jarinje i Brnjak. „Odlučeno je da protesti počnu posle 4. decembra, do kada predsednik i premijer Srbije treba da predsednicima opština dostave tehnički protokol o postignutim dogovorima. Podići ćemo barikade na Jarinju, koje neki ovde sada zovu i ‘nova Bajčetina’. Odlučeno je i da se obnovi rad zajedničkog Kriznog štaba četiri opštine, koji će odlučivati o daljim koracima“, kaže za Danas Marko Jakšić, odbornik DSS u SO severna Kosovska Mitrovica. Predstavnici lokalnih vlasti na severu zatražili su juče da se prekinu radovi na infrastrukturi na prelazima ka centralnoj Srbiji.\nArtman: Propast međunarodne pravde\nFlorans Artman, bivši portparol tužilaštva Haškog tribunala, izjavila je da ovaj sud doživeo poraz, jer je odustao od istine i pretvorio se u „provincijalni sud“, a da je presuda Haradinaju „totalna propast sistema međunarodne pravde“. Beta\nDžuda: Pravda da bude zadovoljena\nLondon – Tim Džuda, publicista i poznavalac prilika na Balkanu, kaže za Danas da „niko ko je nevin ne treba da bude u zatvoru, ali pravda mora da bude viđena da bi bila zadovoljena”. Kako dodaje, treba ostaviti „ove konkretne pojedince, jer oni nisu poenta”. „Poenta je ta da velikom broju ljudi, koji su pogođeni odlukama Tribunala, izgleda da pravda nije zadovoljena i da je zbog toga kredibilitet procesa teško oštećen”, ukazuje Džuda. Prema njegovim rečima, u kratkom roku je to već uticalo na odnose Srbije sa Hrvatskom, „a videćemo kako će to odigrati ulogu u ostatku regiona”. On dodaje da za ostatak sveta, reči onih „koji su uvek govorili i bojali se da su međunarodni sudovi politički sudovi” potvrđene su i da će kredibilitet Međunarodnog krivičnog suda biti takođe pogođen. J. D.\nKacin: Tribunal nije ispunio svrhu\nBrisel – Smatram da politički imperativ svih lidera na Zapadnom Balkanu mora da ostane pomirenje i normalizacija odnosa. To je osnovni preduslov EU integracija. Pošto je u pitanju sudska odluka, oslobađajuće presude u slučaju hrvatskih generala i Haradinaja možemo samo da primimo na znanje, i pored očiglednog razočarenja zbog činjenice da brojni zločini počinjeni nakon operacije Oluja i na Kosovu tokom konflikta 1998. i 1999. nisu kažnjeni. Sudska veća su procenila da nije bilo dovoljno dokaza za osuđujuće presude – ističe za Danas izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin.\nOn smatra da Tribunal nije uspeo u potpunosti da ispuni svoju osnovnu svrhu, odnosno da donese pravdu žrtvama svih ratnih zločina, „ali to ne znači da ne treba da iskoristimo ostale mehanizme koji nam stoje na raspolaganju“. „Naprotiv, upravo ovim oslobađajućim presudama pitanje nestalih – kojih ima preko 10.000 na prostoru bivše Jugoslavije – sada još više dobija na značaju“, ukazuje Kacin.\nBudućnost Zapadnog Balkana, objašnjava naš sagovornik, leži u EU i ona mora počivati na istinskom pomirenju. „Pitanje nestalih se zato mora rešiti i odgovornost za to leži jednako na svim vladama i međunarodnoj zajednici. Nadam se da će prvi konkretni koraci biti napravljeni u visokom političkom dijalogu koji vode premijeri Dačić i Tači“, navodi Kacin. L. V.\n– Odbornici četiri srpske opštine sa severa Kosova juče su na zajedničkoj sednici zatražili da se pre primene o postignutim briselskim sporazumima Beograda i Prištine izjasni Ustavni sud Srbije. Na sednici održanoj u Kosovskoj Mitrovici 94 odbornika iz opština Kosovska Mitrovica, Zubin Potok, Zvečan i Leposavić odlučili su da ne prihvataju uspostavljanje granice između Kosova i centralne Srbije na prelazima Jarinje i Brnjak. „Odlučeno je da posle 4. decembra, za kada su predsednik i premijer Srbije javili da će predsednicima opština dostaviti tehnički protokol o postignutim dogovorima, počeće protesti – barikade na Jarinju, koje neki ovde sada zovu i ‘nova Bajčetina’. Odlučeno je i da se obnovi rad zajedničkog Kriznog štaba četiri opštine, koji će odlučivati o daljim koracima“, kaže za Danas Marko Jakšić, odbornik DSS u SO severna Kosovska Mitrovica.


Dnevni izveštaj 07.11.2018\nU budžetu za 2019. godinu 30 milijardi dinara više za infrastrukturu\nUputstvom za pripremu budžeta u 2019. godini predviđeno je značajno povećanje javnih investicija - 30 milijardi dinara više za realizaciju infrastrukturnih projekata. Takođe, u 2019. predviđeno je smanjenje poreskog opterećenje rada ukidanjem doprinosa za osiguranje od nezaposlenosti na teret poslodavca i tom merom smanjuje se poresko opterećenje prosečne neto plate za 1%, sa 63% na 62%.\nNajviše subvencija u 2019. godini namenjeno poljoprivredi - Agraru bar 36,2 milijarde dinara\nNajviše sredstava po osnovu subvencija za 2019. godinu planira se za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u iznosu ne manjem od 36,2 milijarde dinara, piše u uputstvu za pripremu budžeta koje je objavilo Ministarstvo finansija. U resornom ministarstvu kažu da je u okviru subvencija i budžetskih kredita neophodno preispitati sve programe po osnovu kojih se dodeljuju subvencije i budžetski krediti.\nKopernikus kupljen za oko 200 miliona evra\nKompanija Telekom Srbija je kupila Kopernikus Technology za oko 200 miliona evra, što je 1.000 evra po korisniku jer taj lokalni internet i TV distributer ima 200.000 korisnika, objavila je danas Balkanska istraživačka mreža BIRN. Kupovinu 100 odsto udela Kopernikusa danas je objavio Telekom Srbija, ali nije saopštio cenu te transakcije. Komisija za zaštitu konkurencije Srbije je potvrdila da je odobrila Telekomu da preuzme drugog najvećeg kablovskog operatera za Srbiji.\nENHL: Energoprojekt prijavio novi posao u Srbiji vredan 711 miliona RSD\nEnergoprojekt (ENHL) je objavio da je u Srbiji zaključio novi posao vredan 711 miliona RSD. Radi se o projektu rekonstrukcije Karađorđeve ulice i Savskog keja. Rok za realizaciju je 425 kalendarska dana. Posao će biti realizovan u okviru konzorcijuma koji pored Energoprojekta Niskogradnje čine još i domaći Bauwesen i francuski Colas Rails.\nDow u plusu preko 170 poena – izbori u fokusu, Evropa u crvenom\nIndeksi u Americi juče su bili u zelenom a sav fokus investitora bio je na trenutnim izborima za predstavnička tela, te korporativne objave nisu imale značaja. Dow je dobio 0,68%, S&P500 je bio u plusu od 0,6% a Nasdaq je dobio 0,6%.\nPored izbora, investitori nestrpljivo očekuju i sastanak FED-a, koji je zakazan za četvrtak i na kome će se doneti odluka o kamatnim stopama. Očekuje se da ovoga pute neće biti promena ali bi korisnim mogli da se pokažu eventualni komentari o stanju ekonomije u SAD.\nEvropske berze završile su dan mahom u misnu, a investitori se i ovde bave uglavnom političkim pitanjima koji se tiču Berxita i italijanskog budžeta. Stoxx600 je izgubio 0,2%.\nOd korporativnih objava iz Evrope možda su jedino interesantnije bile objave iz segmenta maloprodaje. Zalando, poznati berlinski maloprodajni lanac je izgubio 8,4%, nakon što se ispostavilo da je ubeležio najmanju stopu rasta prihoda još od kada je osnovan pre 10 godina.\nŠvajcarski Adecco i Dutsche Post bili su među najbolje performiranim akcijama juče u Evropi pošto su objavili bolje od očekivanih kvartalnih rezultata. Akcije su dobile po 2,9% i 3,4%, respektivno.


Otpadne vode opet u koritu rijeke Ćehotine – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Otpadne vode opet u koritu rijeke Ćehotine\nPljevaljske Novine avgust 21, 2017\tDruštvo, Vijesti Ostavite komentar 2,099 Pregledi\nPo prijavi SRK „Lipljen“ koji gazduje ribolovnim vodama u Pljevljima, Odeljenje za zaštitu životne sredine Opštine Pljevlja je prosledilo Zahtjev za intervenciju Upravi za inspekcijske poslove zbog ispuštanja otpadnih voda iz kopa Rudnika uglja u korito rijeke Ćehotine.\nNije prvi put da Rudnik uglja otpadne vode iz kopa ispušta u korito rijeke Ćehotine.\nNakon vrelih ljetnjih dana i veoma malog vodostaja rijeke Ćehotine u ovom periodu ovakva zagađenja vrlo negativno djeluju na biodiverzitet rijeke, naročito prilikom zamuljanosti strada flora i fauna rečnog dna koja predstavlja glavni izvor hrane riblje populacije ove rijeke.\nIz nevladine organizacije “Da zaživi selo” ranije su uporno su tražili da sjedište ekološkog inspektora bude u Pljevljima ali Ministarstvo održivog razvoja i turizma nije prihvatilo zahtjev. Saopštili su da nije moguće obezbijediti svakodnevno prisustvo ekološke inspekcije u Pljevljima, već samo sedmično, s obzirom na “administrativne kapacitete”.\nCehotina Da zazivi selo\t2017-08-21\nKljučne rečiCehotina Da zazivi selo\nPrethodna Ena Katana: Usudi se da budeš ono što možeš\nSledeća Peti skup bratstva Kneževića


Da je Tramp "običan" Amerikanac OVOLIKO bi platio lečenje od COVID-19\nAmerički predsednik proveo je tri dana u bolnici nakon što je testiran pozitivan na koronavirus, a njegovo lečenje bi “običnog” čoveka koštalo više od 100.000 dolara.\nTramp je helikopterom prebačen u vojnu bolnicu “Volter Rid”, gde je tri dana lečen od virusa COVID-19, a terapija koju je primao podrazumevala je kiseonik, steroide i eksperimentalni lek.\nReč je o koktelu dva veštački proizvedena antitela, koja oponašaju prirodnu odbrambenu reakciju organizma protiv virusa. Ona imaju za cilj da se snažno vežu za protein na površini virusa.\n“Za nekog ko nije predsednik, lečenje bi koštalo više od 100.000 dolara u zdravstvenom sistemu SAD”, pišu američki mediji.\nPacijenti koji se leče od koronavirusa suočavaju se sa značajnim iznenadnim troškovima i nakon što zdravstveno osiguranje plati svoje obaveze. Najveći finansijski rizik ne nosi boravak u bolnici, već “sporedne” usluge, poput prevoza helikopterom ili ponavljanje testiranja, navode mediji.\nŠirom Sjedinjenih Država, oboleli od virusa COVID-19 se suočavaju sa zdravstvenim i finansijskim efektima zaraze. Rutinski testovi bi mogli da potpadnu pod nepokrivene troškove u iznosima od više hiljada dolara, a pacijentima se ispostavljaju računi koji mogu da dostignu i enormne sume.\nAmerički predsednik, naravno, nije morao da brine o finansijskom riziku, njegovo lečenje ide na teret federalne Vlade, ali većina Amerikanaca, uključujući i one zdravstveno osigurane, strahuje da će im na adresu stići računi za medicinske troškove koje neće moći da priušte.\nHiljade dolara iako su osigurani\nZa početak – testovi. Iako osiguranje pokriva testove koje prepišu lekari, oni koje zahtevaju poslodavci nisu osigurani i moraju da se plate, a cene testova se kreću od 100 do neverovatnih 6.400 dolara.\nTako je Njujorčanka Marta Bartan morala je da ima negativan test da bi se vratila na posao, ali se šokirala kada joj je iz bolnice u kojoj se testirala stigao račun od 1.394 dolara.\nProsečnom Amerikancu u bolnici će uz tretman stići i dodatni računi. Tako na primer lek remdesivir, koji se koristi za tretiranje koronavirusa, košta od 2.340 do 3.120 dolara, u zavisnosti od osiguranja (javni programi ili privatno osiguranje).\nKoktel antitela koji je primio predsednik je u eksperimentalnoj fazi, ali se procenjuje da proizvodnja takvog leka košta više hiljada dolara.\nZa prosečnog građanina hospitalizovanog sa COVID-19 svaka noć provedena u bolnici može biti skuplja od 1.000 dolara. To se dodaje troškovima lekova, usluga bolničkog osoblja i u težim slučajevima, potrebe za respiratorom ili operacijom i oporavkom kovid pacijenta, te račun na kraju iznosi oko 60.000 dolara.\nIako se tačni troškovi u velikoj meri razlikuju u zavisnosti od bolnice, države i vrste osiguranja, čak i oni sa osiguranjem u proseku plaćaju 31.575 dolara, navodi FAIR Health.\nIpak, najveći trošak je vazdušni prevoz. Prema istraživanju žurnala Health Affairs, cena prevoza pacijenta helikopterom u SAD košta blizu 40.000 dolara.\nTo su samo neki od primera potencijalnih “vanrednih” troškova lečenja koronavirusa.\nFinansijski stručnjaci za zdravstvene troškove tek počinju da razumevaju punu cenu tretmana kovid pacijenata, baš kao što naučnici proučavaju kako zaraza deluje i kako se širi…


Niška televizija » Dogovorena novčana pomoć postradalima u poplavama (VIDEO)\nDogovorena novčana pomoć postradalima u poplavama (VIDEO)\nObjavljeno 07.06.2014. 15:53\nIako je tema sastanka naših predstavnika iz Stalne konferenciji gradova i opština sa radnom grupom za zapadni Balkan bila približavanje EU, dogovorena je novčana pomoć postradalima u poplavama.\nTema koja se nametnula na ovom važnom sastanku je pomoć Srbiji posle katastrofalnih poplava.\nTroje naših izvestilaca iz Stalne koferencije gradova i opština na sastanku sa Radnom grupom EU za zapadni balkan, govorili su o procesu pridruženja Srbije Evropskoj uniji. Grad Niš predstavljao je Dejan Jovanović, šef odborničke grupe Srpske napredne stranke u Skupštini grada.\nTrojica članova radne grupe za zapadni Balkan su iz Slovenije, Bugarske i Poljske. Oni su veoma raspoložni da nam prenesu sva svoja dragocena iskustva iz procesa reformi i pridruživanja EU, istakao je Dejan Jovanović, član delegacije Stalne konferencije gradova i opština koja se nedavno vratila iz Brisela.