Pokret slobodnih građana istakao zahteve za poštene i slobodne izbore – Vila As\nPokret slobodnih građana istakao zahteve za poštene i slobodne izbore\nU petak, 20.oktobra je u Beogradu održan skup Pokreta slobodnih građana na kome su istaknuti zahtevi za održavanje slobodnih i poštenih izbora. PSG traži da birački spisak bude jasan i uređen, tačan i potpun i da građani Republike Srbije mogu ostvarivati biračko pravo na teritoriji lokalne jedinice na kojoj imaju prebivalište najmanje šest meseci. Time bi se sprečila zloupotreba biračkog prava fiktivnim prijavljivanjem prebivališta.\nTaži se da sastav Gradske izborne komisije bude u skladu sa Zakonom o lokalnim izborima, koji propisuje da nijedna stranka ili koalicija ne može imati više od polovine članova u njenom stalnom sastavu.\nPokret slobodnih građana traži i da u medijima vladajuća koalicija i opozicija imaju jednak tretma i da se dosledno i nepristrasno sprovode Zakon o javnom informisanju i medijima kao i da se eliminiše prednost u medijskom predstavljanju za izborne takmace koji su istovremeno nosioci javnih funkcija, kao i da se zabrani izveštavanje o njihovim službenim aktivnostima dve nedelje uoči kraja izborne kampanje. Pokret traži ravnopravno, objektivno i funkcionalno medijsko predstavljanje svih stranaka, izbornih lista i kandidata, koji su, na osnovu zakona, podneli izborne liste za učešće u izborima na bilo kom nivou.\nTraži se da se spreči zloupotrebu javnih resursa u kampanji za račun vladajućih stranaka i da izbore u Beogradu prate domaći i međunarodni posmatrači.


Delovi - Blic Online\nAmerička Federalna uprave za avijaciju (FAA) saopštila je u nedelju da neki avioni problematičnog modela Boing 737 MAKS sadrže delove koji su nepravilno proizvedeni. U pitanju je sigurnosni problem koji predstavlja novi udarac za poznatog proizvođača aviona, prenosi "Rojters".\nKoje oštećene delove vašeg automobila možete popraviti, a koje MORATE ZAMENITI?\nEvo nekoliko korisnih saveta koji vam mogu uštedeti vreme i novac: Kada je pravi trenutak za popravku a kada za zamenu oštećenih delova vašeg ljubimca, saznajte u videu.\nBugarin uhapšen u Americi jer je ilegalno prodavao AVIO DELOVE SIRIJI\nBugarin Željaz Andrejev uhapšen je u SAD, zbog optužbi za ilegalnu prodaju delova aviona i avio opreme Siriji, saopštilo je danas američko ministarstvo pravde.\nU laži su KRATKE NOGE: Bosanac rastavio kombi i prodao delove, pa prijavio krađu kako bi NAPLATIO ŠTETU u Danskoj\nN. S. iz Zavidovića osumnjičen je da je rastavio kombi i prodao delove, pa prijavio da je ukraden kako bi naplatio štetu u Danskoj.\nAvion otet pre 40 godina, vraćen Nemačkoj - u delovima\n"Landshut", avion nemačke aviokompanije "Lufthanz" koji je otet pre skoro 40 godina u Somaliji, vraćen je Nemačkoj u delovima.\nUpaljen žuti meteoalarm: Evo kojim delovima BiH sutra PRETI GRMLJAVINA\nZa celo područje BiH meteoalarm je za sutra izdao žuto upozorenje na grmljavinu, objavljeno je na sajtu Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nJedini avion BH Airlinesa PRODAJU U DELOVIMA, za propast kompanije niko NIJE ODGOVARAO\nHipo banka, odnosno HETA je zbog dugovanja kompanijieBH Airlines od blizu 50 miliona KM Hypo Banka, pokrenula prodaju jedinog preostalog aviona.\nRuski "migovi" u Srbiju stižu RASKLOPLJENI?\nNEDOSTAJU DELOVI, ALI AUTOBUS IDE Neverovatna slika iz vozila na liniji 560\nKako izgleda unutrašnjost autobusa, kako funkcioniše elektronika i koji su sve delovi vozila kojim se svakog dana prevozimo, mogli su da saznaju putnici linije 560 na kojoj saobraća "Lasta".\nPrevaren Cazinjanin: Naručio branike i lajsne, a dobio paket sa komadima drveta\nNakon što je putem interneta naručio nekoliko delova za svoj “golf” i pošiljku uredno platio, Cazinjanin K. E. dobio je zapakovane komade drveta umesto željenih autodelova.\nU niškom zatvoru počela proizvodnja delova za automobile, ali ima osuđenika koji ne žele da rade


Protest katalonskih gradonačelnika u Briselu u znak podrške Pućdemonu\nOko 200 katalonskih gradonačelnika okupilo se danas u glavnom gradu Belgije kako bi iskazalo podršku smenjenom predsedniku tog španskog regiona Karlesu Pućdemonu dok Madrid traži njegovo izručenje.\nSkup gradonačelnika održan je u evropskom kvartu Brisela, gde su smeštene institucije EU, a u blizini se okupilo stotinak pristalica jedinstvene Španije, od kojih su neki nosili transparente „Ne katalonskoj nezavisnosti“, navodi Asošiejted pres.\nGradonačelnica Anglesa Astrid Desed rekla je da su se predstavnici lokalni vlasti želeli tim skupom da „kažu članovima Vlade Katalonije“ koji su u Briselu da su „uz njih“ i da „ih podržavaju“.\nDesed je zahvalila Belgiji što nije uhapsila Pućdemona. Osam smenjenih članova njegove Vlade nalazi se u španskom zatvoru, a jedan je pušten uz kauciju, dok se Pućdemon sprema da učestvuje na vanrednim izborima za katalonski parlament koje je španska Vlada raspisala za 21. decembar.\n„Tražimo od Evrope i molimo je da nas sasluša, mi se osećamo Evropljanima i ovde smo, u srcu Evrope, da to kažemo“, navela je Desed.\nPućdemon i četvoro doskorašnjih katalonskih ministara dobrovoljno su se predali belgijskim vlastima u nedelju, a juče su pušteni na uslovnu slobodu. Oni ne smeju da napuštaju Belgiju, moraju da ostanu na adresama na kojima su prijavljeni i moraju da se odazivaju na sve sudske i policijske pozive.\nPetoro separatisičkih katalonskih lidera otišlo je u Belgiju pošto su ih španske vlasti smenile 28. oktobra, primenjujući specijalna ovlašćenja u cilju sprečavanja nezakonite secesije Katalonije.\nŠpanski sud je u petak izdao evropske naloge za njihovo hapšenje, a oni se sumnjiče za pet krivičnih dela, medju kojima su pobuna, podsticanje na pobunu i zloupotreba javnih fondova. Sve optužbe su povezane s njihovim nastojanjem da osiguraju secesiju Katalonije.


Tanjug 16. aprila 2021. 12:55\nBEOGRAD – Snimanje novog domaćeg filma „Trag divljači“ Nenada Pavlovića, u produkciji kuće „Režim“ Miloša Avramovića, završeno je juče kadrovima iz centra Beograda, saopštili su producenti.\nVelika imena domaće glumačke scene su učestvovala u snimanju tog filma: Radivoje Raša Bukvić, Predrag Miki Manojlović, Dragan Bjelogrlić, Nada Šargin, Miloš Timotijević, Milena Pavlović, Milena Radulović, Filip Šovagović, Srđan Žika Todorović i drugi.\nTokom šest nedelja, film prema prozi čuvenog reditelja i književnika Živojina Pavlovića, sniman je na autentičnim lokacijama u Nišu, Knjaževcu, Zaječaru i Beogradu, a pandemija virusa kovid-19 zadala je razne probleme autorima ostvarenja, gde je došlo do promene u glumačkoj ekipi.\n„Pandemija nam je zadala mnogo udaraca, a najveći je svakako bila je nemogućnost glumca Uliksa Fehmiua da tumači jednu od glavnih uloga usled zaraze virusom kovid-19”, otkriva reditelj filma Nenad Pavlović, inače sin Živojina Pavlovića.\n“Sreća u nesreći je da smo brzo došli do rešenja, zahvaljujući Milošu Timotijeviću, koji se herojski prihvatio teškog zadatka da zameni kolegu, uz svega dva dana pripreme za vrlo kompleksnu ulogu.\nUprkos svemu, uspeli smo da film snimimo u planiranom roku, kvalitetno i uspešno, zahvaljujući iskusnim, posvećenim i odanim saradnicima, koji su izneli projekat stoički, bez nervoze”, istakao je režiser i scenarista novog projekta.\n“Prezadovoljan sam dosadašnjim učinkom i snimljenim materijalom, nakon čega sledi temeljan proces post-produkcije“, istakao je autor, koji je naglasio da za njega posebnu važnost i simboliku ima činjenica da je snimanje filma završeno baš 15. aprila, na dan rođenja njegovog oca Živojina Žike Pavlovića.\nScenario po motivima proze velikog umetnika napisao je reditelj, u saradnji sa Dimitrijem Vojnovim i Đorđem Milosavljevićem, a sam film na poseban način vraća ime Živojina Pavlovića iz zaborava i predstavlja omaž filmskom pravcu iz ’60-ih – Crnom talasu, koji je ostavio dubokog traga u domaćoj kinematografiji.\n„Sa Nešom Pavlovićem sarađujem već duži niz godina, i znam sa koliko mnogo entuzijazma i posvećenosti je radio na scenariu za ovaj film. Dugo smo razgovarali o ulozi koju igram, i veoma mi je drago što sam deo projekta koji, između ostalog, predstavlja omaž velikom filmskom imenu kao što je Žika Pavlović“, izjavio je Dragan Bjelogrlić, koji tumači ulogu okorelog agenta nekadašnje jugoslovenske tajne policije, Udbe.\nGlavni likovi su – Jugoslav, ambiciozni novinar u državi koja strogo kontroliše medije i ostavlja malo prostora za istraživačko novinarstvo, kao i Blagoje, potpukovnik Udbe pred penzijom.\nPutevi im se ukrštaju kada brutalno ubistvo u srpskoj varošici potrese jugoslovensku javnost, a obojica odlaze da istraže slučaj iz različitih pobuda.


NovaEnergija.net » elektronska identifikacija putem mobilnog telefona elektronska identifikacija putem mobilnog telefona – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "elektronska identifikacija putem mobilnog telefona"\nelektronska identifikacija putem mobilnog telefona\nDirektor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Mihailo Jovanović najavio je da će do leta biti omogućena elektronska identifikacija putem mobilnog telefona.\n“Ove godine sigurno dolazi elektronska identifikacija koja će omogućiti korišćenje dvofaktorskog načina komunikacije i građana i privrede na portalima elektronske uprave. Očekujemo da to krene do leta”, rekao je Jovanović Tanjugu.\nJovanović, koji je učestvovao na panelu “Korisničko iskustvo i njihova zaštita – dve strane medalje” na Kopaonik biznis forumu, objasnio je da će to omogućiti korišćenje usluga elektronske uprave putem mobilnog telefona.\n“Uvedena je automaska overa zdravstvenih kartica, tako da sva pravna lica za svoje zaposlene više ne moraju da obijaju šaltere PIO fonda da bi overili zdravstvene knjižice, već za milione zaposlenih je omogućena automatska overa”, naveo je Jovanović.\nPodsetio je da je izmenama i dopunama zakona koje je donelo Ministarstvo privrede, od 1. oktobra ukinuta potreba korišćenja pečata za pravna lica u komunikaciji s državom i naglasio da je to važan iskorak za olakšavanje i ubrzavanje rada pravnih lica.\n“Tu je i elektronska registracija sezonskih radnika, od ove godine pustili smo uslugu kojom privredi omogućujemo vrlo jednostavno putem interneta registraciju sezonskih radnika. Samo u prva dva meseca u zimskom periodu registrovano je više od 20.000 sati kada su u pitanju sezonski radnici, tako da možemo zamisliti šta će biti na leto”, rekao je Jovanović.\nDo leta biće moguća elektronska identifikacija preko mobilnog was last modified: March 5th, 2019 by Ivana Karanović


Ispunjeni naknadno postavljeni uslovi za isporuku vakcina putem Covax - Akta.ba\n04.03.2021. 13:40 / Izvor: Akta.ba\nNa današnjoj sjednici utvrđen je i biće hitno upućen Predsjedništvu BiH Prijedlog amandmana na Ugovor o nabavki vakcina - „Commitment agreement-committed purchase arrangement“ između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Globalne alijanse za vakcine (GAVI), a za bh. potpisnika je predložena ministarka civilnih poslova Ankica Gudeljević.\nIstovremeno su prihvaćeni Sporazum između Savjeta ministara BiH i AstraZeneke AB (AstraZeneca AB) o odšteti AstraZeneke (AZD1222) i Ugovor o obeštećenju od strane Kovaksa za države koje vrše nabavku preko agencija za nabavku između Savjeta ministara BiH i Fajzera/Bionteha (Pfizer/BioNTech). Za njihovo potpisivanje ovlaštena je ministarka civilnih poslova BiH Ankica Gudeljević.\nBiH je polovinom februara, dok je očekivala da stignu prve doze ranijih ugovorenih i plaćenih vakcina iz Covax, dobila novi uslov kojim se traži potpisivanje amandmana na ugovor.\nPodsjećamo da je Savjet ministara BiH još krajem prošle godine u okviru odobrenog višegodišnjeg projekta izdvojio 2.000.000 KM za izmirenje troškova nastalih u procesu nabavke vakcine u BiH, uključujući, između ostalog, isporuku, uvoz i raspodjelu vakcina protiv Kovida-19, troškove transporta, skladištenja, te osiguranja kvaliteta.


Hoće li Priština zaobilaznim putem do Saveta Evrope - 18.12.2021, Sputnik Srbija\nHoće li Priština zaobilaznim putem do Saveta Evrope\nAlbanija se u Savetu Evrope založila za prijem Kosova u ovu organizaciju, dok je iz Prištine stigla vest da će Kosovo 2022. podneti zahtev za članstvo u SE i... 18.12.2021, Sputnik Srbija\nSuzana Grubješić, potpredsednica Centra za spoljnu politiku, ističe da je jedan od najvažnijih uslova za zemlju koja želi članstvo u SE da bude i članica Ujedinjenih nacija.Zaobilazni put — ali tu je i Vašingtonski sporazumVladislav Jovanović, bivši ambasador SRJ u Ujedinjenim nacijama, ocenjuje da se na putu Prištine ka ovom planu, osim što nije članica UN, nalaze još neke prepreke kao što je Vašingtonski sporazum, u kome je jasno stavljeno do znanja da Kosovo neće tražiti prijem u bilo koje međunarodne organizacije i tela.„Pitanje je da li Savet Evrope smatra međunarodnom organizacijom, iako na izvestan način on to može da bude.To je društvo evropskih zemalja koje su članice Ujedinjenih nacija. Drugo pitanje je da li se može preskočiti Vašingtonski sporazum i ako može, kojim to iskrivljenim tumačenjem“, napominje Jovanović.Pitanje je , dodaje on, i ko će biti taj magični advokat koji će uspeti da Kosovo predstavi kao maltene priznatog člana UN.S druge strane, Jovanović je sumnjičav da će Slovačka ili Kipar da se opredele da priznaju Kosovo, pa i sama Grčka koju više zanima Severni Kipar nego ljubav prema nama.Da li Albanija pokušava da provuče Kosovo kroz iglene uši„Oni (zemlje koje nisu priznale Kosovo) pokušavaju da nekim palijativnim rešenjem smire pritiske od država koje ih pritiskaju da priznaju Kosovo, pa su otvorili neki kancelariju - to je uradila Grčka na Kosovu, ali i to je za nas uznemiravajuće“, kaže Jovanović.Treba podsetiti da Vašingtonski sporazum deluje u svim pravcima i zbog kojeg se ne može zakamuflirano, napominje naš sagovornik, tražiti prijem Kosova u SE, odnosno, u nekim organima koji su sastavni deo evropskog sistema.On takođe upozorava da svaki potez država koje nisu priznale Kosovo na bilo koji način, kao što je otvaranje kancelarije Grčke na Kosovu, može biti seme iz kog treba da nikne priznanje.Jovanović kaže da ukoliko se kojim čudom bude desilo da Priština uđe u Savet Evrope, to znači automatski da ni mi ne moramo da se držimo Vašingtonskog sporazuma i da onda možemo da nastavimo rad na tome da što više država povuče priznanje Kosova.Kako teče procedura za prijem u SEInače, procedura za prijem novih članova u SE predviđa da kada stigne zahtev, generalni sekretar SE sa tim prvo upoznaje Komitet. Potom predsedavajući Komiteta ima diskreciono pravo da odluči hoće li taj zahtev da stavi na dnevni red Komiteta ili ne. Ako se prođe ova stepenica, sledeća je da Komitet traži mišljenje Parlamentarne Skupštine SE (PSSE). Ovo mišljenje nije obavezujuće, već savetodavno, ali bi odluka Komiteta suprotna mišljenju PSSE predstavljala presedan.Do 17. novembra 2021. Komitetom ministara SE predsedava Mađarska, koja je prilikom glasanja za prijem Kosova u Interpol 2018. godine bila uzdržana, iako je priznala Kosovo. Na vodećoj poziciji u Komitetu SE Mađarsku će u novembru naslediti Italija, koja će kormilo držati narednih šest meseci. Slede Irska, pa Island...Podrška Prištini i iz Turske, Francuske..Najsnažniji zagovornici prijema Kosova u ovu međunarodnu organizaciju, osim Albanije, jesu i Turska, Nemačka, Francuska, Austrija i Finska.Aplikaciju za prijem generalnom sekretaru isključivo bi moralo da podnese Kosovo, odnosno, njihov zahtev ne može da „sponzoriše“ neka druga država-članica i da pokrene inicijativu u njihovo ime.Izveštaji ova tri komiteta se zatim objedinjuju na Komitetu za politička pitanja i demokratiju i odatle se prosleđuju na usvajanje na Plenum PSSE. Za usvajanje tog mišljenja je neophodna dvotrećinska većina prisutnih poslanika.Poslanici SE glasaju nezavisno od države iz koje suOd 324 člana PSSE, države-članice koje nisu priznale Kosovo, njih 13, delegiraju 99 poslanika. Međutim, upućeni u procese glasanja u PSSE kažu da je teško proceniti kako će se neki poslanik izjasniti po bilo kom pitanju. U praksi se pokazalo da se oni opredeljuju ne samo po državnoj ili nacionalnoj pripadnosti, već i po partijskoj, a neretko i po ličnom nahođenju. Zbog toga je spekulisanje kako bi prošao zahtev Kosova pravljenje računa bez krčmara.Do sada, Kosovo je primljeno u parcijalne sporazume SE, u Banku za razvoj SE 2013. godine i Venecijansku komisiju, godinu kasnije.Rezoluciju 1244 SB UN kao opomenaPri PSSE, Kosovo ima tročlanu delegaciju i ona je na sajtu SE predstavljena u odeljku „Druge delegacije“, a uz naziv „Skupština Kosova“ stoji zvezdica sa fusnotom. Predstavnici Skupštine Kosova mogu da prisustvuju zasedanjima PSSE bez prava obraćanja, kao i sastancima pojedinih komiteta PSSE, a prilikom pominjanja Kosova u dokumentima SE od 2008. godine koristi se fusnota u kojoj se poziva na Rezoluciju SB UN 1244 i u kojoj stoji napomena da se status Kosova ne prejudicira.Članice SE su sve članice Evropske unije, ali i Rusija, Turska, Norveška, Švajcarska, Srbija, BiH, Severna Makedonija, Crna Gora... Generalni sekretar SE je Marija Pejčinović Burić (Hrvatska), koja je na tu funkciju izabrana 2019, na pet godina.\nsporazum, prijem, vladislav jovanović, savet evrope, vašingtonski konsenzus, suzana grubješić, kosovo i metohija (kim)\nAlbanija se u Savetu Evrope založila za prijem Kosova u ovu organizaciju, dok je iz Prištine stigla vest da će Kosovo 2022. podneti zahtev za članstvo u SE i da očekuju da će tri države EU koje nisu priznale Kosovo promeniti mišljenje. Sagovornici Sputnjika podsećaju da Priština nije član UN, i na obaveze koje je preuzela Vašingtonskim sporazumom.\nSuzana Grubješić, potpredsednica Centra za spoljnu politiku, ističe da je jedan od najvažnijih uslova za zemlju koja želi članstvo u SE da bude i članica Ujedinjenih nacija.\n„Ako to nije, ta mogućnost u startu otpada. A iako postoji neki politički dogovor da se taj uslov zaobiđe, što je skandalozno samo po sebi, onda je potrebna da dvotrećinska većina bude za“, objašnjava Grubješićeva.\nZaobilazni put — ali tu je i Vašingtonski sporazum\nVladislav Jovanović, bivši ambasador SRJ u Ujedinjenim nacijama, ocenjuje da se na putu Prištine ka ovom planu, osim što nije članica UN, nalaze još neke prepreke kao što je Vašingtonski sporazum, u kome je jasno stavljeno do znanja da Kosovo neće tražiti prijem u bilo koje međunarodne organizacije i tela.\n„Pitanje je da li Savet Evrope smatra međunarodnom organizacijom, iako na izvestan način on to može da bude.To je društvo evropskih zemalja koje su članice Ujedinjenih nacija. Drugo pitanje je da li se može preskočiti Vašingtonski sporazum i ako može, kojim to iskrivljenim tumačenjem“, napominje Jovanović.\nPitanje je , dodaje on, i ko će biti taj magični advokat koji će uspeti da Kosovo predstavi kao maltene priznatog člana UN.\n„To je prvi problem, a drugi je da li će to zahtevati pritisak na članice EU koje nisu priznale Kosovo. Podsećam da ti pritisci teku neprekidno i pitanje je koje su to potencijalno labavije tačke na koje se ti pritisci mogu uspešno nastaviti. To bi mogla biti Grčka, eventualno Španija, iako smo od Španije dobili čvrsta uveravanja da to neće učiniti, ali nikad se ne zna“, kaže Jovanović.\nS druge strane, Jovanović je sumnjičav da će Slovačka ili Kipar da se opredele da priznaju Kosovo, pa i sama Grčka koju više zanima Severni Kipar nego ljubav prema nama.\nDa li Albanija pokušava da provuče Kosovo kroz iglene uši\n„Oni (zemlje koje nisu priznale Kosovo) pokušavaju da nekim palijativnim rešenjem smire pritiske od država koje ih pritiskaju da priznaju Kosovo, pa su otvorili neki kancelariju - to je uradila Grčka na Kosovu, ali i to je za nas uznemiravajuće“, kaže Jovanović.\nTreba podsetiti da Vašingtonski sporazum deluje u svim pravcima i zbog kojeg se ne može zakamuflirano, napominje naš sagovornik, tražiti prijem Kosova u SE, odnosno, u nekim organima koji su sastavni deo evropskog sistema.\n„Znači, Vašingtonski sporazum zaustavlja svaku takvu akciju i Albanija ako je pokretač svega ovoga, svesna je toga. Međutim, pokušava da Kosovo provuče kroz iglene uši i da to niko ne primeti. Da li će neka država koja nije priznala Kosovo da podlegne uticaju i da podrži prijem Kosova u SE, čak i ako bi rekla da podrška ne znači priznavanje Kosova? To bi Albaniju kao predlagača verovatno zadovoljilo. Tu su moguće mine“, naglašava naš sagovornik.\nOn takođe upozorava da svaki potez država koje nisu priznale Kosovo na bilo koji način, kao što je otvaranje kancelarije Grčke na Kosovu, može biti seme iz kog treba da nikne priznanje.\n„Te diplomatske skrivalice, ofisi i slično — a ima dosta varijanti — mogu da budu samo skrama iza koje se krije priznanje, ali u isto vreme ne mora da bude. To su igrarije kojima se bave oni koji ne mogu da idu direktnim putem. I onda biraju te sporedne staze, pa im neki put i pođe za rukom da stignu do cilja“, objašnjava naš sagovornik.\nJovanović kaže da ukoliko se kojim čudom bude desilo da Priština uđe u Savet Evrope, to znači automatski da ni mi ne moramo da se držimo Vašingtonskog sporazuma i da onda možemo da nastavimo rad na tome da što više država povuče priznanje Kosova.\nKako teče procedura za prijem u SE\nInače, procedura za prijem novih članova u SE predviđa da kada stigne zahtev, generalni sekretar SE sa tim prvo upoznaje Komitet. Potom predsedavajući Komiteta ima diskreciono pravo da odluči hoće li taj zahtev da stavi na dnevni red Komiteta ili ne. Ako se prođe ova stepenica, sledeća je da Komitet traži mišljenje Parlamentarne Skupštine SE (PSSE). Ovo mišljenje nije obavezujuće, već savetodavno, ali bi odluka Komiteta suprotna mišljenju PSSE predstavljala presedan.\nZa konačnu odluku o prijemu novog člana neophodno je da se u Komitetu dobije podrška najmanje dve trećine ukupnog broja članica SE, što znači 32 od 47.\nDo 17. novembra 2021. Komitetom ministara SE predsedava Mađarska, koja je prilikom glasanja za prijem Kosova u Interpol 2018. godine bila uzdržana, iako je priznala Kosovo. Na vodećoj poziciji u Komitetu SE Mađarsku će u novembru naslediti Italija, koja će kormilo držati narednih šest meseci. Slede Irska, pa Island...\nPodrška Prištini i iz Turske, Francuske..\nNajsnažniji zagovornici prijema Kosova u ovu međunarodnu organizaciju, osim Albanije, jesu i Turska, Nemačka, Francuska, Austrija i Finska.\nAplikaciju za prijem generalnom sekretaru isključivo bi moralo da podnese Kosovo, odnosno, njihov zahtev ne može da „sponzoriše“ neka druga država-članica i da pokrene inicijativu u njihovo ime.\nDa bi se došlo do mišljenja PSSE, postoji nekoliko propratnih koraka, što čini da čitav ovaj proces dugo traje. Naime, potrebno je i mišljenje dva nezavisna eksperta koji razmatraju usklađenost pravnog okvira države koja aplicira za članstvo sa osnovnim principima SE. Kada ti izveštaji pristignu, Biro PSSE ih prosleđuje na razmatranje u tri komiteta: za politička pitanja i demokratiju, za pravna pitanja i ljudska prava, i za monitoring.\nIzveštaji ova tri komiteta se zatim objedinjuju na Komitetu za politička pitanja i demokratiju i odatle se prosleđuju na usvajanje na Plenum PSSE. Za usvajanje tog mišljenja je neophodna dvotrećinska većina prisutnih poslanika.\nPoslanici SE glasaju nezavisno od države iz koje su\nOd 324 člana PSSE, države-članice koje nisu priznale Kosovo, njih 13, delegiraju 99 poslanika. Međutim, upućeni u procese glasanja u PSSE kažu da je teško proceniti kako će se neki poslanik izjasniti po bilo kom pitanju. U praksi se pokazalo da se oni opredeljuju ne samo po državnoj ili nacionalnoj pripadnosti, već i po partijskoj, a neretko i po ličnom nahođenju. Zbog toga je spekulisanje kako bi prošao zahtev Kosova pravljenje računa bez krčmara.\nU PSSE Nemačka, Italija, Rusija, Francuska i Turska, na primer, imaju po 18 predstavnika, Poljska i Španija po 12, Rumunija deset, Grčka, Mađarska i Srbija po sedam, Hrvatska — pet, Albanija —četiri... Broj delegata zavisi od veličine države i može ih biti od dva do 18.\nRezoluciju 1244 SB UN kao opomena\nPri PSSE, Kosovo ima tročlanu delegaciju i ona je na sajtu SE predstavljena u odeljku „Druge delegacije“, a uz naziv „Skupština Kosova“ stoji zvezdica sa fusnotom. Predstavnici Skupštine Kosova mogu da prisustvuju zasedanjima PSSE bez prava obraćanja, kao i sastancima pojedinih komiteta PSSE, a prilikom pominjanja Kosova u dokumentima SE od 2008. godine koristi se fusnota u kojoj se poziva na Rezoluciju SB UN 1244 i u kojoj stoji napomena da se status Kosova ne prejudicira.\nČlanice SE su sve članice Evropske unije, ali i Rusija, Turska, Norveška, Švajcarska, Srbija, BiH, Severna Makedonija, Crna Gora... Generalni sekretar SE je Marija Pejčinović Burić (Hrvatska), koja je na tu funkciju izabrana 2019, na pet godina.


12. March, 2018 15:22 |\nPredsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić uručio je danas ugovore o stipendiranju najboljim studentima sa područja ove opštine.\nOvo je peta godina za redom kako Privremeni organ na ovaj način pomaže najbolje studente .\nStipendije je dobilo desetoro mladih Mitrovčana koji su dosad, tokom studija ostvarili prosek iznad 8,5.\nStudenti kažu da im svaka finansijska pomoć dobro dođe i da im je drago da neko obraća pažnju na njihove uspehe i da je to jedna lepa stimulacija za dalji uspeh.\n„Stipendija naravno znači svima i svim studentima je potrebna ,i ovo je odlična nagrada za dosadašnji rad . Svim budućim studentima želim sreću i zahvaljujem se Opštini Kosovska Mitrovica jer je ovo zaista lepa nagrada” rekla je Gordana Biševac , apsolvent medicine .\nPredsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Alekdsandar Spirić rekao je ovom prilikom da je velika čast za Privremeni organ što je u prilici da na ovaj način iskaže zahvalnost vrhunskim studentima .\nSpirić je istakao da je privremeni organ posebno spreman da izađe u susret budućim diplomiranim pravnicima kojima će biti obezbeđena radna mesta .\n„Ovo je prilika da vam ukažemo zahvalnost i pozovemo studente da se nakon završenih studija, jer veliki broj studenata studira van Prištinskog Univerziteta ,vrate u naš grad“ rekao je Spirić i dodao da je Mitrovica grad budućnosti.\nStipendije u iznosu od 8 hiljada dinara mesečno isplaćivaće se za period od 10 meseci tokom ove školske godine 2018. godine.


Sačuvajte bezbednost i uštedite novac - Smedia\nSačuvajte bezbednost i uštedite novac\nKazna za vozača koji vozi dete bez autosedišta trenutno iznosi do 30.000 dinara, ali uskoro bi mogla biti četiri puta veća.\nIzmenama Zakona o bezbednosti u saobraćaju, koje treba da se usvoje u parlamentu, predviđeno je da kazna za one koji voze decu bez sedišta bude do 120.000 dinara, u zavisnosti od procene sudije za prekršaje.\nStudije o bezbednosti u saobraćaju sprovedene u okviru Evropske unije, pokazuju da se pravilnom upotrebom autosedišta smanjuje smrtnost dece pri sudarima za preko 50, a novorođenčadi čak za oko 70 odsto. Ipak, u našoj zemlji, prema statistikama, tek 35,9 odsto roditelja dece starosti do tri godine vezuje svoju decu u automobilu. Ovo je svakako jedan od razloga što je samo prošle godine u saobraćajnim nesrećama na srpskim putevima poginulo 14 dece, od čega je njih 10 bilo na mestu putnika u vozilu.\nBudite, zato, odgovorni...


Evo kako izgledaju sinovi Sharon Stone koje retko imamo prilike da vidimo – Tračara\nEvo kako izgledaju sinovi Sharon Stone koje retko imamo prilike da vidimo\nA post shared by Celebrity Babies (@celeb_babies_kids) on May 4, 2017 at 1:44pm PDT\nSharon Stone pojavila se juče na premijeri filma A Little Something for Your Birthday sa dva specijala gost: svoja dva sina.\nGlumica je izgledala sjajno obučena u zelenu haljinicu, a crvenim tepihom je prošetala sa sinovima, 16-godišnjim Roanom Josephom i 11-godišnjim Lairdom Vonnom, sa kojima se inače retko pojavljuje u javnosti.\nZvezda Niskih strasti nasmejana je pozirala okupljenim fotoreporterima, i ovo je bila jedna od retkih prilika da vidimo kako su njeni sinovi porasli, jer 59-godišnja Sharon retko svoju decu predstavlja u javnosti.\nTo svoje pravilo je, doduše, prekršila nedavno, kada je zajedničkom fotografijom sa Roanom, Liardom i njihovim bratom Quinnom Kellijem na Twitteru proslavila svoj rođendan. “Najveseliji rođendan”, napisala je glumica pored fotografije sa dečacima.\nTagovi sharon stone\nNapadali je zbog provokativnog izgleda, pa JK dokazala kako izgleda prava diva\nNakon jezivih paparaci fotki Kim Kardashian izvadila silikone iz zadnjice


Da li ste znali da se Mazda već 5 godina ne prodaje u Grčkoj? - Auto Republika\nПочетна Vesti Da li ste znali da se Mazda već 5 godina ne prodaje u Grčkoj?\n05/05/2019 - 17:16\nDa li ste znali da se Mazda već 5 godina ne prodaje u Grčkoj?\nIstina je, ali stvari će se ubrzo promeniti. Mazda Motor Europe (MME) je objavila da će obnoviti prodajnu mrežu u zemlji Helena u kasnijem delu godine, a s tim u vezi je postignut dogovor sa lokalnom kompanijom Syngelidis Group.\nNovi distributer će prema sporazumu otvoriti najatraktivniji izložbeno-prodajni salon japanske marke ovog leta na lokaciji južno od Atine, a prodajna paleta će uključivati trenutno najpoželjnije modele za Mazdinim oznakama: Mazdu3, roudster MX-5 i krosover CX-5.\nDejvid MekGonidžl, regionalni direktor za centralnu i jugoistočnu Evropu je tim povodom izjavio sledeće:: “Veoma smo uzbuđeni povodom ponovnog pokretanja prodaje vozila naše marke na teritoriji Grčke. Tokom prethodnih godina je stizalo mnoštvo upita na našu adresu o tome kada nameravamo da automobile marke Mazda ponovo učinimo dostupnim, a evo, sada osećamo da je pravi trenutak za tako nešto.\nUz Syngelidis Group, siguran sam da nas očekuje uspeh jer je to visoko kvalitetan partner koji razume naš brend i koji će osigurati ponovno osvajanje tržišta na kojem smo dugo godina uspešno poslovali.”\nPol Singelidis, predsednik i generalni direktor novog distributera se takođe oglasio: “Srećni smo povodom činjenice da je Mazda izabrala baš nas i to baš u ovom tako uzbudljivom trenutku za brend. Ubeđeni smo, na osnovu naše dugotrajne posvećenosti održanju liderske pozicije na tržištu, da ćemo biti uspešni, odnosno da ćemo kupcima pružiti vrhunsko iskustvo kupovine i posedovanja Mazde, tako da se i nove generacije Grka naprosto zaljube u vozila iz Hirošima.”\nMazda je prvi upliv na grčko tržište izvršila još 1982. godine, a ukupno je prodato više od 100.000 na toj teritoriji.\nDa dodamo da je prethodni distributer vozila japanske marke ušao u stečaj tokom 2014. godine, a kako je to bilo doba najžešće krize u Grčkoj, rukovodstvo Mazde nije osećalo ispravnom odluku o momentalnom dodeljivanju franšize novom dileru.\nIpak, do prekida brige o održavanju već postojećih vozila Mazde u Grčkoj nije došlo niti jednog trenutka, a sada je u funkciji vlasnika ukupno 14 ovlašćenih servisa.\ntagovi: grčko tržište mazda novi distributer Mazde Zanimljivost\nprethodni Audi RS7 - Da li su ovo prve fotografije?\nsledeći Porsche tvrdi da će Taycan biti zabavan poput jednog 911\nJaguar XE restilizovan\n27/02/2019 - 09:45\nProdaje se prvi Ferrari koji je vozio Mihael Šumaher (FOTO)\n10/02/2020 - 09:10\nAlfa Romeo Gulia i Stelvio u Quadrifoglio izdanju restilizovani za Evropu\n07/05/2020 - 12:36\nDa li Tesla Model 3 može da se nosi s Porsche 911 Carrerom S? (VIDEO)\n21/01/2020 - 10:33\nMercedes potvrdio – nova S klasa stiže ove godine\n12/02/2020 - 07:59\nIzveštaj sa ruskog tržišta za jul mesec


M. D. 20. avgusta 2017. 13:09\nTa, kako je meštani zovu – skrivnica, slučajno je otkrivena 2012. godine, a kako su rekli meštani Zlatko Vujić, Kira Angelovski i Ljubiša Kolarić, te godine su, sasvim slučajno, stali automobilom relativno blizu i iz radoznalosti prišli neuglednoj kolibi i – imali su šta i da vide.\nKoliba je skrivala teška, metalna, narandžasta vrata, poput podmorničkih, koja otvaraju ulaz u podzemni vojni bunker, tunel sa hodnicima poput lavirinta i kablovima za telefon, telegraf, kao i cevima za ventilaciju. To je bilo nekada, a od kako je „skrivnica“ otkrivena, dolazili su razni „posetioci“, koji su „očistili“ skoro sve iz bunkera, te sada, u šta se uverio i reporter Tanjuga, osim golih zidova, i po kog zaostalog prekidača ili kabla, nema ništa više. Ipak, sam bunker je vanredno zanimljiv, a prvi utisak je ogromna razlika u temperaturi, sa spoljnih 40-ak stepeni, u bunkeru je veoma hladno, teško da je više od 13 stepeni.\nSa nekada snežno belih zidova kaplje voda, kondenz, betonski pod je mokar, klizav, a jako se oseća i memla, ustajali, hladni vazduh. Hodnik- tunel vodi u totalni mrak, a ceo ambijent prilično jezivo deluje, kao da je iz horor filmova, te hrabro uključujemo lampe na mobilnim telefonima i sa našim vodičima krećemo u obilazak.\nMračni, mokri, jedva osvetljeni tunel račva se na dva kraka, krećemo desno klizavim hodnikom, na zidovima držači, ostaci nekadašnjih telefonskih i telegrafskih linija, a po podu, po koja zgužvana konžerva piva, opušci, dokazi nekih ranijih dolazaka radoznalaca, ili „skupljača sekundarnih sirovina“.\nU bunkeru, koji zaista nalikuje na lavirint, ima oko devet soba i odaja različite veličine, koje povezuju naizgled potpuno isti hodnici, a u jednom stoji betonski lavabo sa crevom za vodu, bar ono što je ostalo od njega. Odaje su potpuno „počišćene“, nema ničega u njima, tek u jednoj ima ostatak telefonskog kabla i prekidač za ventilaciju, te se njihova namena ne može ni nazirati.\nNa jednom zidu u tunelu stoji i godina izgradnje- „1954 raboteno“, a naši domaćini imaju informacije da su „skrivnicu“ zapravo gradili zatvorenici, te da je ona trebalo da bude komandno mesto, ali i da se od nje ubrzo odustalo i napravljen je drugi komandni štab kod sela Sonje na planini Vodno iznad Skoplja.\nPrema nekim raspoloživim podacima, u staroj Jugoslaviji, izgrađeno je 26 takvih i sličnih podzemnih objekata, po naređenju vrhovnog komandanta maršala Tita i postojali su u svakoj od šest bivših republika, a u Makedoniji je, pored „skrivnice“ kod sela Banjane, postojao još jedan takav objekat, a smatra se da ih u Srbiji ima sedam.\nJosip Broz Titokolibaskopska crna gora\nJos ce otkriti i da je Tito ziv….


Konkurs za podršku najboljim idejama u Nišu Srednjoškolci u Bujanovcu sredili kantinu\nMar 7, 2021 U rubrici: webetext\nU okviru projekta „Valorizacija i kapitalizacija neistraženih prirodnih, kulturnih i istorijskih resursa u prekograničnoj regiji Bugarska-Srbija” planirane su brojne aktivnosti. Bugarski i srpski partneri – Nacionalni turistički klaster „Bugarski vodič“ (Bugarska), ENECA (Srbija) i Opština Vraca (Bugarska) stvoriće tzv. generator poslovnih modela za održivu upotrebu potencijala prirodnih i kulturnih resursa u pograničnom regionu. Planirano je i učešće lokalnih aktera.\nPlanirano je da se identifikuju i analiziraju neistražena kulturna, prirodna i istorijska nalazišta u pograničnom regionu dve države. Takođe se planiraju aktivnosti na povećanju korišćenja identifikovanih turističkih resursa. Primera radi, stvaranje turističkih ruta. Održaće se konsultacije zbog formulisanja i rešavanja zajedničkih problema uz učešće lokalnih aktera.\nIdentifikovana mesta i turističke usluge biće predstavljeni na mrežnoj mapi u okviru planirane platforme i aplikacije, gde će se distribuirati razvijene ture obilazaka. Platforma će promovisati putovanja u regionu. Predstaviće mogućnosti za slobodno vreme i odabir tematskih tura. Prikazaće video zapise o pilot turama. U okviru projekta biće organizovana radionica na temu „Najbolje prakse u razvoju održivog turizma i „QuesTour“ pristup. Očekuje se povećanje saradnje između turističkih organizacija i lokalnih vlasti zbog efikasnijeg upravljanja destinacijama i razvoja turističkih proizvoda.\nTakmičenje za mlade\nKroz projekat „QuesTour” (april 2020 – jul 2021. godine) biće organizovano Design Thinking takmičenje za mlade. Ideja je da se podstaknu mladi ljudi (od 16 do 29 godina) iz Srbije i Bugarske da razviju zajedničku turu sa elementima prirodnog, kulturnog i istorijskog nasleđa. Pobednici će biti predstavljeni na posebnoj svečanosti u Vraci. Biće organizovan i prekogranični festival. Planirano je da na festivalu budu predstavljeni kultura, običaji i tradicije lokalnih zajednica sa obe strane granice – narodna muzika i ples, zanati, lokalna jela i još mnogo toga.\nEtno turizam u Dimitrovgradu\nSep 2, 2020 Sonja Urošević in:webetext with\tno comments\nVia Militaris – koridor za održivi razvoj turizma\nAug 25, 2020 Jovana Djordjević in:webetext with\tno comments\nMilion evra EU za pomoć turizmu u vreme pandemije\nAug 21, 2020 Sonja Urošević in:webetext with\tno comments


Рубрика: Политика, Свет Аутор: новинарство 543 пута прочитано Датум: 24.07.2008 Одштампај\nPremijer Milo Đukanović nastavlja da zloupotrebljava državni aparat koristeći portparola Uprave policije, umjesto svojih glasnogovornika, čak i u situaciji kad to nije neophodno.\nZaista, nije bilo potrebe da na pismo predsjednika Srpske narodne stranke Andrije Mandića odgovara Uprava policije, posebno što se Upravi policije niko nije ni obratio.\nOdgovor Uprave policije ne samo da je bio nepristojno nizak, već i prepun kompromitujućih materijalnih neistina, koje govore o metodama manipulacije i zloupotrebama ovlašćenja zbog kojih je i došlo do javnog obraćanja predsjedniku Vlade.\nNije istina da je policija oduzela „motku“, kako se naziva barjak, i time vrijeđa časno srpsko znamenje, već je primijenila vrlo grubu i ničim izazvanu silu prema onima koji su zastavu nosili, o čemu posjedujemo i foto-dokumentaciju.\nUkoliko se već govori o motkama, valja znati da one imaju dva kraja, kao i da policija treba da ima tu staru srpsku poslovicu u vidu kad preduzima mjere protiv građana koji svoja nacionalna osjećanja žele da izraze na ovaj način.\nTakođe, drastičan je primjer sa Žabljaka, gdje je građaninu oduzeto crkveno obilježje, čime su vrijeđana ne samo građanska i nacionalna, već i vjerska osjećanja, navodno, po članu 19 Zakona o javnom redu i miru. Iz ovoga se može zaključiti da je zastava Srpske pravoslavne crkve izazvala jedino uznemirenje kod policajaca, i da su na osnovu ličnog animoziteta preduzeli mjere „privremenog oduzimanja zastavice“.\nSNS još jednom poziva trenutne vršioce odgovornih funkcija da ne zloupotrebljavaju svoje položaje i da ne otežavaju situaciju u kojoj se nalaze građani srpske nacionalnosti u Crnoj Gori. Ako protiv svoje volje živimo u ovakvoj Crnoj Gori, nismo zastupljeni u organima državne uprave, ako ne učestvujemo u ekonomskim tokovima, ako se ne nalazimo na direktorskim mjestima, ako već progonite našu Crkvu, jezik i kulturu, uzdržite se bar od iracionalnog ponižavanja građana, koliko za dobro tih građana, sigurni budite – toliko i za Vaše!\nČetvrtak, 17.jul 2008.godine\n« « Претходне вести: Australija: Parastos u Kanberi\nНаредне вести: Papa se izvinio zbog seksualnog zlostavlajnja » »


ZAKON O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU: VLADA RS NIJE PRIHVATILA INICIJATIVU ZA IZMENU ZAKONA KOJOM BI SE RODITELJIMA DECE OBOLELE OD TEšKIH BOLESTI OMOGUćILO ODSUSTVOVANJE SA POSLA DOK TRAJE LEčENJE I NAKNADA ZARADE OD STO ODSTO\nVlada Srbije je Skupštini Srbije predložila da predložene izmene ne prihvati u načelu, s obzirom na to da bi se njihovim usvajanjem visina naknade zarade za vreme privremene sprečenosti za rad u potpunosti izjednačila sa zaradom za sve uzroke privremene sprečenosti na rad.\nTo, kako navodi Vlada u obrazloženju dostavljenom parlamentu, ne postoji ni u jednom sistemu obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nTakođe, navodi se i da su za to potrebna dodatna finansijska sredstva koja u ovom momentu ne mogu obezbediti ni organizacija obaveznog zdravstvenog osiguranja, ni poslodavci.\nPoslanik Dušan Milisavljević, koji je predlagač ovih izmena, izjavio je da očekuje da će izmene Zakona o zdravstvenom osiguranju biti usvojene uprkos tome što je Vlada Srbije predložila parlamentu da te izmene ne prihvate.\n"Vlada je danas dostavila mišljenje parlamentu da ne prihvata ovaj zakon u načelu, međutim, ja želim da podsetim da je skupština ta koja odlučuje da li neki zakon može ili ne može biti usvojen", kaže Milisavljević.\nOn je rekao da su te izmene zakona i dalje u skupštinskoj proceduri, i podsetio da je prema važećim zakonskim propisima u Srbiji maksimalno odsustovanje roditelja dece obolele od raka do četiri meseca, ističući da se karcinom i leukemija leče znatno duže.\nMilisavljević je napomenuo da je o usvajanju zakona razgovarao sa ministrom zdravlja Zlatiborom Lončarom i direktorkom RFZO Vericom Lazić i da se traži način da se reši problem finansiranja.\n"Ono što je meni najvažnije je da ne postoji negativno mišljenje Ministarstva zdravlja i RFZO. O ovoj temi sam razgovarao i sa ministrom i direktorkom fonda. Imali smo zajednički stav da se uđe u razmatranje i prihvatanje zakona", rekao je on.\nKako je objasnio, RFZO je tražio vremena da dobije tačan uvid u finansijska sredstva koja bi bila potrebna za realizaciju zakona, rekavši da veruje da je to zaista razlog, i da će u narednim nedeljama poslanici razmatrati i usvojiti predlog zakona.\nMilisavljević je dodao da je Vlada Srbije dala mišljenje koje se, smatra on, može promeniti.\nIzvor: Blic, 23.02.2015.


VOICE: Prodaja PKB-a skrojena po meri unapred poznatog kupca\n► VOICE: Prodaja PKB-a skrojena po meri unapred poznatog kupca\n13.08.2018 Novi Sad\nProdaja Poljoprivrednog kombinata Beograd (PKB), kao i većina dosadašnjih privatizacija u srpskoj poljoprivredi, biće zamagljena, skrojena po meri unapred poznatih kupaca i to po svoj prilici ne domaćih, piše danas Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\n"Da je Srbija pravna država, privatizacija u poljoprivredi, kakva je sprovedena u proteklih deceniju i po, nikako ne bi bila moguća. Pošto se Ustav i zakoni ovde nisu poštovali niti se poštuju, a sudovi presuđivali na osnovu političkih i tajkunskih pritisaka, dobili smo to što sada imamo, a upravo je ovakva svojinska transformacija kriva i za propast kombinata i za mahinacije sa izdavanjem državne zemlje, i za sve veće nezadovoljstvo paora, i velike nepravde koje se čine i prema poljoprivrednicima i prema selima", piše VOICE.\nDodaje da je nakon svega, ostao neprodat samo sremskomitrovački "Mitrosrem", s tim da su pojedini njegovi delovi takođe "otišli".\nAgrarni analitičar Đorđe Bugarin ocenio je za VOICE da se PKB prodaje "po katastrofalno niskoj ceni", koja ne pokriva ni vrednost poljoprivrednog zemljišta.\n"Moguće je da se namešta teren za arapske investitore i da će to biti praktično njima namenjeno. Početna cena od 104,5 miliona evra svakako ne pokriva ni vrednost poljoprivrednog zemljišta, a dobar deo tih njiva naslanja se na gradsko građevinsko zemljište. Praktično, kupcu će se pazar itekako isplatiti. Deo će ostati da se oslobodi višak radnika i da se preduzeće dovede u funkcionalno stanje", rekao je Bugarin.\nAgrarni analitičar Vojislav Stanković ocenio je za VOICE da će PKB biti prodat "budzašto nekome ko se nikada nije bavio poljoprivredom i koji će ga uništiti, a zemljište će biti pretvoreno u građevinsko".\nPrema njegovim rečima, perspektiva tog preduzeća bila je veoma dobra, jer je u zaleđu metropole, ima tradiciju i veliko tržište sa više od dva miliona stanovnika.\nIzvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo (FOD) Milan Antonijević izjavio je danas da izveštaj Evropske komisije i komparativne analize relevantnih organizacija pokazuju da Srbija...\nReagovanje direktora RGZ: Pogrešan zaključak da u Srbiji nema novog zapošljavanja\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Srbije Miladin Kovačević saopštio je danas da selektivni izbor statističkih pokazatelja navodi na pogrešan zaključak da u Srbiji nema novog...


Beograd: Razmena optužbi o krivici za loše stanje centralne opštine Stari grad - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Beograd: Razmena optužbi o krivici za loše stanje centralne opštine Stari grad\nZamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić, i doskorašnji predsednik centralne beogradske opštine Stari grad, Marko Bastać, razmenili su danas optužbe o krivici za lošu finansijsku situaciju te opštine.\nVesić je izjavio da je finansijska situacija te opštine najteža u Beogradu, i da ona dva meseca pozajamljuje novac za plate svog osoblja, za šta je kriva prethodna, Bastaćeva vlast.\nU poslednje četiri godine, rekao je Vesić, 200 miliona dinara, odnosno petina godišnjeg budžeta te opštine „otišla je na račune različitih agencija, umesto da bude potrošena u interesu građana ili za plate zaposlenih“.\nVesić je rekao da mu je drago što je u opštini Stari grad na junskim izborima na vlast došla Srpska napredna stranka, te je najavio saradnju opštinske i gradske uprave, posebno na izgradnji dve javne podzemne garaže, rekonstrukciji Trga Nikole Pašića, pretvaranju Čumićevog sokačeta u „zonu za umetnike“.\nBivši predsednik Opštine Stari grad, Marko Bastać, odgovorio je saopštenjem u kojem je ocenio kao licemerno da Vesić hvali saradnju s novim rukovodstvom te opštine, „kad je jedini razlog što ta saradnja ranije nije postojala Vesić i njegova odluka da ignoriše sve koji su spremni javno da kažu da njegova stranka i on uništavaju Beograd i Srbiju“.\n„Stotinu puta sam se obraćao Gradskoj upravi, Skupštini grada, gradonačelniku, sekretarijatima i službama, i nikad niko nije pokazao razumevanje za probleme Starograđana. Isti taj zamenik gradonačelnika je poslednje četiri godine držao Opštinu Stari grad na poslednjem mestu po obimu budžeta i na sve moguce načine se svetio gradjanima Starog grada“, kazao je Bastać u pisanoj izjavi.\nPreedvideo je da će, umesto boljitka za građane, „samo da se nastavi razorna pljačka koja se uveliko sprovodi u gradu Beogradu“.\nBeogradGoran VesićMarko Bastać\n7 reagovanja na “Beograd: Razmena optužbi o krivici za loše stanje centralne opštine Stari grad”\n11. septembra 2020. u 19.18\nPa nije Vesic zavrtao ruku Bastacu da uplati milione raznoraznim agencijama za sve i svasta.\n11. septembra 2020. u 19.20\nVeruje li ko secisumi goranu?\n11. septembra 2020. u 20.32\nBivsi predsednik Opstine Stari Grad, kako lepo zvuci to sto je bivsi.


Građanima Hrvatske mogle bi uskoro biti ukinute vize sa SAD, piše Večernji list.\nKako navode, potrebno je da se u septembru izda još 2.000 i vize da bi se to i dogodilo.\nMinistarstvo spoljnih poslova Hrvatske poslalo je molbu državnim službenicima i ljudima iz bankarskog i poslovnog sektora da podnesu zahtev za američku vizu. Oni će je gotovo sigurno dobiti i tako pomoći da se stopa odbijenica do kraja septembra spusti ispod tri odsto, što je poslednji uslov koji se mora ispuniti.\nHrvatska je bila nadomak ispunjavanju tog uslova, no pandemija koronavirusa zaustavila je putovanja i broj zahta za vizama smanjila na minimum. Poziv Ministarstva način je da se nadoknadi taj manjak.\nVremena ima malo jer Amerikanci fiskalnu godinu, tokom koje obračunavaju stopu odbijenica, zaključuju s 30. septembrom a uspe li Hrvatska da ispuni poslednji uslov vize se ukidaju sledeće godine.\nA da bi se došlo do sad vrlo izglednog cilja, trebalo je zadovoljiti uslove – imati dobre političke odnose te ispuniti tehničke standarde, a to uključuje tehničku opremljenost, dobro funkcionisanje graničnih službi, obradu i deljenje bezbednosnih podataka, pasoši najvišeg standarda, piše list.


Brdo tvrđava i za večite - SPORTSKI ŽURNAL\nBrdo tvrđava i za večite\nČukarički ove godine odigrao 18 utakmica na domaćem terenu i zabeležio 15 pobeda i tri remija\nIza Čukaričkog je godina za pamćenje kada su u pitanju rezultati na Banovom brdu. Od 18 utakmica koliko su u 2019. godini odigrali na domaćem terenu, Brđani su pod vođstvom dva trenera Sima Krunića i Aleksandra Veselinovića, dobili 15, dok su tri puta igrali nerešeno (dva puta protiv Vojvodine). Poslednji put Čukarički je na domaćem terenu poražen 16. decembra 2018. i to od Crvene zvezde (2:1). Od tada ekipa koju predvodi Marko Docić ređala je samo uspehe na Banovom brdu. Pozitivan skor u 2019. godini u elitnom rangu ima još samo Crvena zvezda, međutim lideru na tabeli ostale su dve utakmice na domaćem terenu, sa Spartakom i Čukaričkim.\nČukarički u 2019. na Brdu\nDa ništa nije slučajno u prilog tome govore i rezultati protiv Crvene zvezde i Partizana, a oba tima u 2019. godini “pala” su na Banovom brdu.\nCrveno-beli su poraženi u finišu minule sezone, iako su pre toga imali vođstvo od dva gola. Ipak, Ognjen Mudrinski (dva gola) i Luka Stojanović nisu dozvolili da bodovi sa Banovog brda odu u LJutice Bogdana. U dramatičnoj utakmici Čukarički je krajem oktobra slavio i protiv Partizana. Vođstvo domaćem timu doneo je Šapić, da bi posle 1:1, pobednu nad crno-belima u poslednjem minutu utakmice Brđanima doneo Luka Stojanović.\nNajubedljiviju pobedu Brđani su izvojevali protiv Napretka prošle sezone bilo je 5:2, dok su Voždovac i Proleter ispraćeni sa tri gola u mreži. Zanimljivo, samo je Vojvodina uspela da na dva gostovanja na Banovom brdu ostane neporažena. Novosađani su oba puta uspeli da remiziraju sa Čukaričkim.\nZa godinu dana Čukarički je na Banovom brdu postigao 33 gola, a primio devet. Minulog proleća na osam utakmica kod Sime Krunića, belo-crni imaju skor od 19 postignutih golova i šest primljenih. Ove jeseni izabranici Aleksandra Veselinovića napravili su skor od 14 postignutih i samo tri primljena gola.\nProtivničku mrežu osam puta je zatresao Ognjen Mudrinski, međutim on je letos napustio klub, tako da je Luka Stojanović najbolji strelac sa šest golova u 2019. na domaćem treneru. Sledi zatim Stefan Šapić (5), Kovač i Tedić (3), Kajević, Vidosavljević (2), Docić, Ndijae, Šarić i Ovusu po jedan.\nNajviše utakmica na Banovom brdu završeno je rezultatima 2:1 i 1:0, po četiri puta, zatim 2:0 (tri puta), 3:0 i 0:0 (dva puta) i jednom 3:2, 1:1 i 5:2.\nSamo tri puta su fudbaleri Čukaričkog otišli sa minusom od jednog gola na odmor, ali su uspeli da nadoknade prednost rivala u drugom poluvremenu.\nProtiv belo-crnih na Brdu su vodili Napredak, Vojvodina i TSC, a samo su Novosađani uspeli da sačuvaju bod, druge dve ekipe su u nastavku utakmice primile po dva gola.\nTo je naš beogradski PAOK · 08 decembar, 2019 00:55


Ivancov tvrdi da BiH ne treba u NATO: To je agresivni savez - Bild.ba\nRuski veleposlanik u Bosni i Hercegovini Peter Ivancov poručio je kako se vlada njegove zemlje odlučno protivi širenju NATO-a na područje zapadnog Balkana jer taj savez smatra “agresivnim blokom”.\nU RS-u su u tim blokadama imali punu potporu Rusije, a veleposlanik Ivancov sada je NATO okvalificirao kao “agresivni vojno-politički blok koji stvara podjele u Europi i podriva općeeuropsku stabilnost i sigurnost”.\n“Pokušaji da se ‘progura‘ integracija BiH u NATO kojima se podrivaju temelji funkcioniranja BiH kao države tri ravnopravna naroda i dva entiteta sa širokim ustavnim ovlastima dovode u pitanje sigurnost i stabilnost. Rusija kao jedna od zemalja-jamaca mirovnog sporazuma ima pravo i obvezu na to ukazati i raditi u korist bezuvjetnog pridržavanja daytonskih načela”, napisao je Ivancov.\nBosna i Hercegovina, Izbor urednika, NATO, peter ivancov, rusija\nTijela devet kineskih rudara pronađena su dan nakon što je 11 njihovih kolega spašeno nakon što su dva tjedna bili zatočeni u rudniku zlata u


Jedva 2.000 VTO godišnje u Srbiji - Hocu bebu\n29. December 2015. 15. March 2016. Hocu bebu\nPrema podacima Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, prošle godine 2.098 parova podnelo je zahtev za lečenje neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom (VTO), od čega je 1.661 dobilo potvrdu da ispunjava uslove. Proces BMPO prošle godine ostvarilo je 2.058 osiguranih lica, i to u zdravstvnim ustanovama iz Plana mreže njih 1.613, i 445 u zdravstvenim ustanovama van Plana mreža.\nNa Ginekološko-akušerskoj klinici “Narodni front” u Beogradu urađeno je 268 biomedicinski potpomognutih oplodnji, na Klinici za ginekologiju i akušerstvo Kliničkog centra Srbije 391, na Ginekološko akušerskoj klinici Kliničkog centra Vojvodine 513, Ginekološko akušerskoj klinici Kliničkog centra Niš 280, Službi za ginekologiju i akušerstvo Opšte bolnice Valjevo 161.\nNajviše vantelesnih u “Betaniji”\nOd 445 vantelesne opldnje koje su prošle godine urađene u privatnim zdravstvenim ustanovama, 138 je u Specijalnoj bolnici za ginekologiju, Jevremova, Beograd, 85 u Specijalnoj ginekološkoj bolnici “Genesis” Novi Sad, 46 u Specijalnoj ginekološkoj bolnici za lečenje steriliteta “Intermedikus bis” Beograd, 80 u Specijalnoj ginekološkoj bolnici “Ivanović” Beograd, 45 u Specijalnoj ginekološkoj bolnici za lečenje steriliteta “Beograd”, 4 u Specijalnoj bolnici za ginekologiju “Perinatal” Novi Sad, 34 u Specijalnoj bolnici za lečenje steriliteta “Spebo medikal” Leskovac, 7 u Specijalnoj bolnici za ginekologiju “Kovačević 2772” Beograd i 6 u Specijalnoj ginekološkoj bolnici za lečenje steriliteta “Nikolov” Kragujevac.[/su_frame]\nSaznaj više: U Sremskoj Mitrovici i četvrti pokušaj vantelesne oplodnje o trošku grada\nI ove godine vantelesna oplodnja o trošku Fonda sprovođena je samo u državnim zdravstvenim ustanovama. Lekarskoj komisiji zahteve je podnelo 1.546 parova, a potvrdu za uključenje u proces BMPO dobilo je njih 1.132.\nPrema podacima RFZO, tokom ove godine zdravstvene ustanove u Planu mreža zdravstvenih ustanova iskazale su kapacitete za pružanje usluga lečenja neplodnosti postupcima BMPO za 1.516 žena. Do kraja prošlog meseca zakazale su prijem za usluge lečenja za 1.663 osigurana lica, što je za 147 više u odnosu na plan za ovu godinu. Ipak, to je i dalje daleko manje nego što su realne potrebe u Srbiji – na ovim prostorima potrebno nam je oko 7.000 VTO postupaka godišnje, da bi dostigli evropski prosek.\nPostupci samo u državnim ustanovama\nRepublički fond nije ove godine zaključivao ugovore s privatnim ginekološkim klinikama, jer je ustanovio da državne imaju dovoljno mesta za ispunjenje svih podnetih i odobrenih zahteva. Razlog za ovakvu odluku je između ostalog, što pravo na besplatnu vantelesnu oplodnju imaju samo žene do navršene 40. godine starosti, čime je veliki broj parova koji imaju problem sa neplodnošću praktično izgubio pravo da dobije besplatnu VTO.\nTekst na osnovu podataka iz “Dnevnika”\nSaznaj više: Kako je rođena "najstarija beba na svetu"\n2000 vto u Srbiji finansiranje vantelesne oplodnje RFZO VTO\nOne thought on “Jedva 2.000 VTO godišnje u Srbiji”\nPingback: Posle četiri godine besplatna VTO u privatnim klinikama - Hocu bebu


Građani ne moraju da legalizuju objekte : Nadlanu.com\nObjavljeno 17. sep 2013. / 20:11:03\nNa samom početku jesenjeg zasedanja Skupštine Srbije, poslanici će razmatrati novi zakon o legalizaciji. Ministar građevinarstva i urbanizma Velimir Ilić najavljuje da će za građane biti dovoljan upis u katastar, dok će legalizacija biti obavezna za sve objekte namenjene tržištu i za javne objekte.\n"Ukoliko ste 30 godina vlasnik nekog objekta i ukoliko se niko nije žalio, dovoljno je da se upišete u katastar", rekao je Ilić, gostujući u Jutarnjem programu RTS-a.\nUkazao je da građani mešaju Zakon o upisu u katastar nepokretnosti, koji je Skupština Srbije već usvojila, i novi zakon o legalizaciji, koji će u oktobru biti pred poslanicima.\nIlić objašnjava da je legalizacija skupa i da zahteva brojnu dokumentaciju, a da upis u katastar košta sto evra i da nema nikakvih dodatnih troškova.\n„Možete da ga stavite pod hipoteku, možete da ga prenesete na decu, taj objekat se doživotno vodi na vas, a posle vaše smrti na vaše potomke, i to je potpuno dovoljno da legalno funkcionišete", istakao je Ilić, ali i napomenuo da građani tako upisane objekte neće moći da prodaju.\nOsim potvrde o vlasništvu, jedini uslov da se objekat upiše u katastar jeste da se ne nalazi na javnoj površini prema urbanističkom planu.\nIlić je naveo da je legalizacija neophodna za objekte koji su namenjeni prodaji na tržištu i da je za potpunu legalizaciju neophodna kompletna projektna dokumentacija, koja podrazumeva i navođenje tačnog sastava zidova ili temelja.\n„Ako želite da radite za tržište, dakle da prodajete i upisujete objekte, morate da uđete u proces legalizacije, takvi objekti moraju imati adekvatnu protivpožarnu zaštitu", istakao je Ilić.\nMinistar je rekao i da će protiv urbanista koji odbiju upis objekta u katastar, biti preduzete odgovarajuće mere jer, kako je naveo, "postoje urbanisti koji neće da daju dozvole i neće da rade svoj posao".\nPrema procenama Ministarstva za građevinu i urbanizam, u Srbiji ima oko 1.300.000 nelegalno izgrađenih objekata.


Kompanija Zijin Bor Copper odgovorila je na pritužbe građana Bora i gradskih vlasti zbog prekomernog zagađenja iz pogona te kompanije, navodeći da je to posledica zastarele opreme.\nU saopštenju se navodi da su u nekadašnjem RTB-u bile zanemarene neophodne mere „desulfurizacije izduvnih gasova prilikom izgradnje topionice“, tako da sumpor-dioksid nije mogao efikasno i u potpunosti da se preradi pre ispuštanja, a i oprema za topionicu je veoma zastarela.\n„Posledica svega toga je nemogućnost stabilnosti procesa proizvodnje u dužem vremenskom periodu, tako da su problemi sasvim neizbežni. Nesporna je činjenica da je zaštita životne sredine sistematski i kontinuirani proces, a da su ti problemi bili ignorisani preko stotinu godina“, saopštila je ta kompanija.\nU Ziđinu napominju da se to istorijsko nasleđe ne može rešiti preko noći.\n„Mi ovaj problem nikada nismo i nećemo ga nikada ignorisati. Ziđin je, po preuzimanju RTB-a, veliki značaj dao zaštiti životne sredine, uložio je mnogo novca i započeo velike poslove, pa se ukupna situacija životne sredine već umnogome poboljšala“, saopštila je kineska kompanija, većinski vlasnik nekadašnjeg Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor.\nZa izgradnju nove topionice i fabrike sumporne kiseline u Boru, koja je počela da radi 2015. godine, utrošeno je preko 250 milion evra. Kineska kompanija je po preuzimanju RTB-a uplatila 350 miliona evra, a početkom godine uplatila dugove iz UPPR-a.\nNaglašavaju da su popravljene merne stanice u Krivelju i Slatini kako bi ta kompanija bolje pratila kvalitet vazduha, ali i da je kupljena prskalica za smanjenje prašine u vazduhu, „vodeni topovi“ i specijalna oprema za čišćenje pogona „konvertor“.\nU toj kompaniji su rekli da pokušavaju da prevaziđu „stare i nestabilne efekte sistema za proizvodnju“.\nZiđin navodi i da je prekomerno zagađenje ustanovljeno od 7. do 9. septembra, jer je nekoliko puta došlo do prekida napajanja električnom energijom u toku proizvodnje.\n„Zbog toga je Kompanija odmah kontaktirala Elektroprivredu Srbije, pokušavajući da otkrije uzroke i nađe rešenje za problem ‘ispada’ struje“, navela je ta kompanija.\nKompanija Serbia Ziđin smatra da je „uživanje u čistom i svežem prirodnom okruženju pravo koje bi svaki građanin trebalo da ima“ i izražava nadu da će postići održivi razvoj na ekološki prihvatljiv način, istovremeno sa stvaranjem mogućnosti zapošljavanja stanovnika Bora.


Joga za trudnice: demonstracija vežbi - Roditeljstvo Novog Doba\nPrvog dana 5.festivala Roditeljstvo novog doba pridružiće nam se i naša draga babica Divna Miljkovic…\nBabica koja je čuvena ne samo u našoj zemlji već u regionu zato što dugi niz godina predano radi sa trudnicama. Prilikom ovog druženja demonstriraće nam par vežbi joge za trudnice i verujemo da ćete želeti da ih uradite i na licu mesta i kasnije kod svoje kuće. Odmah nakon malog razgibavanja, babica Divna učestvovaće u panelu „Sve što ste želeli da znate o trudnoći i porođaju“. Spremite vaša pitanja, biće čitav tim koji će vas dočekati sa odgovorima…\nDivna Miljković, babica, viša medicinska sestra, instruktor joge, učitelj joge za trudnice licencirana od strane Američke joga aljanse, organizator i voditelj holističkog programa za pripremu za porođaj i majčinstvo, predsednica Udruženja babica Srbije.\nMesto gde trenutno radi: Divnino savetovalište pri Udruženju babica Srbije, Vidya Yoga škola Dragana Lončara\nPrethodna radna mesta: DZ Orašje na Savi, Bolnica «Narodni front», Bolnica «Dragiša Mišović»\nPorodica: troje dece\n6. april – DAN ZA TRUDNICE i buduće TATE\n7. april – DAN ZA RODITELJE dece predškolskog i školskog uzrasta\nObezbedite mesto na željenim predavanjima i panelima balgovremenom prijavom. Ulaz je slobodan, a broj mesta ograničen.


► VOICE: Pripadnik Noćnih vukova iz Inđije osumnjičen za zastrašivanje\n01.09.2019 Novi Sad\nOsoba za koju se sumnja da je od 19. juna pratila i na razne načine zastrašivala na ulici i na radnom mestu novinarku portala Inđija cafe Vericu Marinčić je pripadnik lokalnog ogranka moto kluba "Noćni vukovi", piše Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\nPočetkom jula, započet je postupak protiv pripadnika "Noćnih vukova" Nenada Marića iz Inđije zbog ugrožavanja bezbednosti novinarke portala Inđija kafe Verice Marinčić.\nIstraživanje VOICE-a pokazalo je da je tom moto klubu opština Inđija u prošloj godini dodelila blizu million dinara putem konkursa za "aktivnosti članova udruženja", bez preciziranja o kakvim aktivnostima je reč.\nPored toga, Marić je među važnijim zvanicama na manifestacijama koje organizuje ta sremska opština, navodi VOICE.\nNovinarka Verica Marinčić je 18. juna, nakon što je na portalu "Inđija kafe" objavila fotografiju bahato parkiranog automobila ispred jedne pekare u tom sremskom gradu, prvo napadnuta, a zatim praćena u ulici u kojoj živi i na radnom mestu.\n"Neposredno posle napada sam pokušala da u Opštini dođem do video-snimaka incidenta, ali se tamo nisu ni udostojili da mi odgovore a kamoli izađu u susret", kazala je Verica Marinčić za VOICE.\nNa zvaničnoj Fejsbuk stranici‘Noćni vukovi – pododeljenje Inđija, objavljene su fotografije Nenada Marića kako pozira sa ostalim članovima moto kluba dok u ruci drži zastavu opštine Inđija.\nKao naziv fotografije napisano je "Moskva 2019. godine",a sudeći po fotografijama i objavama "Noćni vukovi" iz Inđije su ove godine prisustvovali "Bajk šou" u Sevastopolju na Krimu, na kojem se motoristima obratio Vladimir Putin, piše VOICE.\nFotografija je nastala u Moskvi, na proslavi 30. rođendana tog moto kluba.


SDA Sandžaka zabrinuta zbog negativnih dešavanja u Sandžaku - SDA Sandžaka\nStranka Demokratske Akcije Sandžaka je, na sjednici Predsjedništva od 12. septembra 2010. godine, razmatrala aktuelne događaje i tim povodom zauzela sljedeći\nStranka Demokratske Akcije Sandžaka izražava zabrinutost zbog skorašnjih negativnih dešavanja u Sandžaku. Vijesti iz Novog Pazara koje ovih dana govore o nasilju, nemirima i govoru mržnje čiji akteri koriste vjeru u političke svrhe a politiku u vjerske svrhe samo otežavaju naše napore da pobedimo ekonomsku krizu, nezaposlenost i stvorimo uslove za brži ekonomski razvoj. Naše djelovanje na svim nivoima, počev od lokalnog pa sve do Vlade i Skupštine Republike Srbije je usmjereno ka postizanju sveukupnog jedinstva i maksimalne političke stabilnosti.\nSDA Sandžaka ne želi da komentariše situaciju u kojoj Muamer Zukorlić diktira politička zbivanja. Politička izgradnja i pozicioniranje Muamera Zukorlića istovremeno sa rušenjem SDA Sandžaka i njenog rukovodstva je dugogodišnji zajednički projekat određenih međunarodnih krugova sa istomišljenicima u svim dosadašnjim Vladama Republike Srbije od 1996. godine bez izuzetka uključujući i ovu do nedavno.\nStranka Demokratske Akcije Sandžaka poziva Vladu Republike Srbije da kao odgovor na aktuelnu situaciju izađe sa konkretnim planom ekonomskog razvoja Sandžaka.\nOčekujemo da Vlada u Sandžaku reaguje na način kao u Kuršumliji u Simpu, desetinama miliona eura na Staroj planini, stotinama miliona eura u Boru, Kragujevcu uključujući i izgradnju puteva i druge infrastrukturne projekte.\nBy SDA Sandžaka 23 Nov 2019\nPredsednik Asocijacije Mladih SDA Sandžaka Edin Gudžević, sa svojim saradnicima, obavio je zvaničnu posetu Stranci demokratske akcije BiH. Sastanak je upriličen u Centrali stranke u Sarajevu, ...


16.08.2019 u 15:13\nVakcina „blokira” drogu\nVakcina koja blokira efekat euforije koji izaziva heroin trenutno je u fazi istraživanja na Institutu „Skrips” u Kaliforniji. Reč je o jedinstvenom cepivu protiv opijata koje je uspešno prošlo fazu pretkliničkog testiranja, a funkcioniše tako što „natera” imuni sistem da pokrene telesni odbrambeni mehanizam, da proizvede antitela protiv opijata i njegovih psihoaktivnih efekata. To znači da zavisnici zbog blokirajućeg efekta više neće imati želju da koriste drogu. Istraživanje, koje je objavljeno u „Journal of the American Chemical Society”, pokazalo je da je vakcina delotvorna najviše do osam meseci posle dobijanja.\nVažna uloga vitamina De\nVitamin De ima važnu ulogu u očuvanju dobrog zdravlja, a pretpostavlja se da oko trećina ljudi na svetu ima njegov deficit. Ovaj vitamin pomaže apsorpciju kalcijuma, gvožđa, magnezijuma, cinka, fosfora, a dobija se kada se ljudi izlažu suncu. Potrebne dodatne količine vitamina De dobijaju se iz hrane i putem suplemenata. Istraživači sa Univerziteta „Kvin Meri” iz Londona utvrdili su još jedan način da se unese dovoljna dnevna doza ovog vitamina i to obogaćivanjem hleba. Naime, oni smatraju da bi se u brašno mogao dodavati vitamin i tako nadoknadile neophodne količine. Naučnici smatraju da vitamin De može da pomogne ljudima u prevenciji bolesti, jer njihovo iskustvo pokazuje da njegove dovoljne količine u organizmu za 10 odsto smanjenju rizik od pojave kašlja i infekcija gornjih disajnih


Odloženo zasedanje Generalne konferencije - Hrišćanska adventistička crkva\nVođstvo Hrišćanske adventističke crkve u svetu objavilo je da će redovno petogodišnje Zasedanje Generalne konferencije planirano da se održi od 25. juna do 4. jula 2020. godine biti odloženo za period od 20. do 25. maja 2021. godine.\nPlan će biti razrađen u skladu sa vremenom i potrebama i više detalja o tome kako će izgledati ovaj događaj biće dostupno u budućnosti.\nZa sada je planiran prenos uživo svih dešavanja, jer će tokom prva dva dana mesta za sedenje biti obezbeđena samo za 2700 delegata koji predstavljaju Crkvu u svetu. Nakon prva dva dana, na raspolaganju će biti i velika hala koja može da primi 20.000 posetilaca i u kojoj je ove godine trebalo da se nađu izložbeni štandovi. Prenos uživo biće nastavljen tokom svih dana zasedanja.


Sep 20, 2016 naravno.rs, RNIDS\nPreduzetništvo u Srbiji svoju šansu za uspešan nastup na tržištu pronalazi i na Internetu, čak i za poslove koji nisu vezani za onlajn poslovanje. U jesenjoj promotivno-edukativnoj kampanji „Moj posao, moj domen“, RNIDS prezentuje dve male firme koje imaju uspešan nastup na Internetu, zahvaljujući najpre svojim internet sajtovima na nacionalnom .RS domenu.\nMali privrednici, uspešni u svom poslu, ali i u svom nastupu na Internetu, bili su pozvani da se prijave na Konkurs „Pravi primeri internet prisustva“, koji je RNIDS organizovao povodom 10 godina svog rada. Kao finalisti Konkursa, odabrane su Stomatološka ordinacija „Moja zubarka“ iz Niša i Knjigovodstvena agencija „Alibris“ iz Beograda.\nU oba slučaja je reč o preduzetnicama koje su iskoristile činjenicu da se za internet sajtove namenjene lokalnom, srpskom tržištu, u rezultatima pretrage daje prednost sajtovima na nacionalnom .RS internet domenu. Prisustvom na svojim onlajn lokacijama njih dve daju pravi primer kako se koristi Internet u poslovne svrhe i za male biznise, čak iako se bave u potpunosti oflajn poslovima. Svoja iskustva iz prakse njih dve iznose kroz video prezentacije i mini intervjue na adresi naravno.rs.


BiH čeka obračun sa kriminalom u privatizaciji\nU BiH se o reviziji privatizacije često govori, ali političke volje za to, suštinski, nema. Za sve dosadašnje vlasti to je bila Pandorina kutija, čije otvaranje bi koštalo i neke od struktura na vlasti\nUkoliko Bosna i Hercegovina želi da bude dio porodice evropskih zemalja, jedna od stavki koje će sigurno morati da riješi jeste kriminal u procesima privatizacije. Na to upućuje slučaj sa Srbijom od koje je Evropski parlament proljetos rezolucijom zatražio da ispita 24 sporne privatizacije, nakon čega je tamošnja Agencija za privatizaciju poništila četvrtinu privatizacionih postupaka. U BiH se o reviziji privatizacije često govori, ali političke volje za to, suštinski, nema. Za sve dosadašnje vlasti to je bila Pandorina kutija, čije otvaranje bi koštalo i neke od struktura na vlasti.\nIako se u Bosni i Hercegovini već godinama govori o potrebi revizije privatizacije, kao i procesuiranja kriminala koji se desio u tim postupcima, cijela priča za sada je ostala na floskulama i političkim govorima. Ipak, možda bi na putu BiH ka Evropskoj uniji jedan od uslova mogao da bude upravo obračun sa privatizacionim kriminalom. Ilustracije radi, zvanični Brisel je, tvrde funkcioneri EU u Srbiji, zatražio od te države da procesuira kriminal u privatizaciji kao dio poglavlja koje se odnosi na vladavinu prava.\nEkspert za evropske integracije Zekerijah Smajić tvrdi da će Bosna i Hercegovina u bliskoj budućnosti morati da stavi takođe prioritete na 33. i 34. poglavlje iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ona su, kaže, do skora bila na samoj završnici pregovaranja za pristupanje Evropskoj uniji.\n„Međutim, zbog iskustava koja je EU imala sa Bugarskom i Rumunijom, zatim sa Hrvatskom, gdje se išlo po uobičajenim procedurama da se dio o pravosuđu i sličnim stvarima, o funkcionisanju sistema pravde i unutrašnjih poslova stavlja na 33. i 34. mjesto, znači pred sam kraj pregovaranja, odlučilo se u Briselu da ta poglavlja budu na prvom mjestu“, kaže Smajić.\nPrivatizacija je segment toga, podsjeća Smajić, i kaže da, kao što je Crna Gora započela u maju pregovore o tim najosjetljivijim poglavljima, to čeka i Bosnu i Hercegovinu. U prilog tome on navodi i činjenicu da je u posljednja tri godišnja izvještaja Evropske komisije o napretku BiH spominjan sistem pravosuđa, a unutar njega i pitanje privatizacije.\n„Moja procjena definitivno je da će kao i u Crnoj Gori i u Srbiji, pitanje privatizacije doći na dnevni red. U kojoj formi, to je sada stvar dnevno-političkog pritiska na donosioce sistema privatizacije koji je zapravo upropastio većinu privrednih sistema u BiH i brojna prirodna bogatstva kroz razne mešetarske i druge nelegalne sisteme dodjele u privatne ruke po vrlo niskim cijenama“, rekao je Smajić.\nNema spremnosti vlasti\nI Momir Dejanović iz dobojskog Centra za humanu politiku smatra da državu na obračun sa kriminalom mogu natjerati isključivo zahtjevi Evropske unije. Iako je u BiH bilo mnogo inicijativa za revizijom privatizacije, kao i za donošenjem zakona o nezastarijevanju krivičnih djela privrednog kriminala, na pitanje da li je BiH zaista spremna na to, Dejanović kaže:\n„Nije spremna. Postojeće političke strukture su korumpirane i kriminalizovane, političke partije su kriminalizovane, izbori su korumpirani, pravosuđe je neefikasno i neuspješna je reforma pravosuđa. Bez intervencije sa strane, ali dobronamjerne intervencije u smislu uspostavljanja sistema i neselektivnog pristupa u rješavanju ovog problema nema nam pomoći.“\nJedna od opozicionih stranaka u RS - Partija demokratskog progresa, najavila je da će inicirati donošenje zakona o nezastarijevanju krivičnih djela privrednog kriminala, s akcentom na privatizaciju državnog kapitala u preduzećima. I Savez za bolju budućnost BiH je prošle godine Parlamentu Federacije BiH predložio zakon o nezastarijevanju djela ratnog profiterstva i nezakonite ratne privatizacije. Analitičar Dražen Simić komentariše postoji li, realno, politička volja za takvim rješenjima.\n„Ti prijedlozi se provlače kroz Parlament već godinama, ali stvar je u tome što nijedna od velikih, vladajućih partija nikad nije bila stvarno spremna da donese takav zakon, tako da je veliko pitanje da li će biti spremniji sada“, kaže Simić.\nAko je uslovljavanje od strane Evropske unije jedini način da se država natjera na obračun sa kriminalom u privatizaciji, eksperti skeptično tvrde da će se na to dosta sačekati: Bosna i Hercegovina, podsjećaju, nije ni podnijela aplikaciju za kandidatski status, a nijedan od uslova iz Mape puta još uvijek nije ispunjen.


SAOPŠTENJE DEMOKRATSKE UNIJE ROMA – ROMSKE NOVINE\n8. septembra 2012. 8. septembra 2012. Romske Novine\nSAOPŠTENJE DEMOKRATSKE UNIJE ROMA\nPoštovani i dragi sunarodnici,\nNedaće koje su zadesile našu braću u nama susednoj Mađarskoj, indirekto utiče i na Rome u Srbiji. Sam neofašizam znači borba za nacionalni indetitet i preveliko samopoštovanje, a sa druge strane označava obstrukciju tuđih ljudskih prava.\nDUR zauzima zvaničan stav po pitanju ovih problema i u narednom periodu zalagaćemo se da sve, ovakve i slične situacije rešavamo isključivo institucijalno i to na državnom nivou. Putem medija, posredno i neposredno, mora da se utiče na kolektivnu svest svih nacionalnosti u Srbiji. Romski narod je po prorodi i vokaciji miroljubiv narod i nikada nisu vođeni ratovi, a da su direktni učenici bili Romi. Iz tog razloga smatramo da je najadekvatnije rešenje, po pitanju nasilja i netrpeljivosti, dijalog i edukacija stanovništva o romskom poreklu, načinu života i o istorijskim činjenicama.\nSrbija je po svim statističkim pokazateljima, jedna od boljih zemalja u Evropi, koja dovoljno dobro štiti prava manjina, a posebno prava Roma. Medjutim, u praksi nije bas tako. Svako od nas se bar jednom susreo sa diskriminacijom. Ako bi svako bar jednom skrenuo pažnju onome ko vrši diskriminaciju, da čini loše delo, do nasilja i netrpeljivosti dolazilo bi mnogo ređe.\nJoš jedna jako bitna činjenica je pozitivno medijsko predstavljanje Roma. Na televizijama ili na radio stanicama sa nacionalnom frekvencijom nemamo baš mnogo prilike da gledamo-slušamo pozitivne primere o Romima. To je još jedna ideja za budući Nac. savet Roma da na svaki mogući način pokuša da izvrši pritisak na medije, kako bi što češče govorili o pozitivnim primerima romske nacionalne zajednice.\nU narednom periodu DUR će svim svojim kapacitetima raditi na promociji zdravih ideja i promovisaće pozitivne primere. U svoj rad pokušaćemo da uključimo i ne-Rome, jer ćemo na taj način pokazati da nismo konzervatvni i da želimo saradnju sa većinskim stanovništvom.\ndana: 08. 09. 12. godine IZVRŠNI ODBOR DEMOKRATSKE UNIJE ROMA\nPrevious ISTRAŽIVANJE JAVNOG MNJENJA SRBIJE\nNext Samoorganizovanje Roma u Mađarskoj


eKapija | Objavljena lista kandidata za Nagradu grada Beograda - Dodela priznanja u aprilu\nIzvor: Danas | Ponedeljak, 16.03.2015.| 10:05\nObjavljena lista kandidata za Nagradu grada Beograda - Dodela priznanja u aprilu\nLista kandidata za Nagrade grada Beograda za najveća dostignuća u 2014. godini objavljena je na sajtu Gradske uprave, a priznanja bi trebalo da budu dodeljena u aprilu, tokom "Dana Beograda".\nZa herojsko delo je nominovano ukupno 12 pojedinaca, grupa i udruženja građana, među kojima je većina učestvovala u spasavanju ljudi iz katastofalnih poplava u Obrenovcu, ali i osnivač humanitarne organizacije "Solidarnost za Kosovo" Arno Gujon, Vesna Klačar zbog pomoći roditeljima dece obolele od autizma i udruženje građana "Sveti Sava" zbog borbe protiv dilera droge u Lazarevcu i Mladenovcu.\nNominovani su i Kristina Pavlica, Viktor Miloje i Luka Stevović koji su spasli staricu Elku M. iz požara u Ulici kraljice Natalije. Za dugogodisnji rad i trajan doprinos razvoju Beograda, između ostalih su nominovani, doktor Vladeta Jerotić za doprinos u oblasti psihijatrije i religije, filozofije i psihologije, Mihailo Mitrović za doprinos u arhitekturi, doktor Marko Bumbaširević za dostignuća u mikrohirurgiji i ortopediji. U oblasti Književnost i prevodno stvaralaštvo ima 25 kandidata, među kojima su David Albahari za delo "Životinjsko carstvo", Zoran Bognar za "Izabrana dela Zorana Bognara", Zlata Bojović za "Istorija dubrovačke književnosti", Ljubica M. Eić "Pod ključem", Nikola Živanović "Carmina Galli".\nVojin Ćetković (Foto: Mozzart sport)\nKada je reč o pozorišnom stvaralaštvu, među 14 nominovanih su Miloš Biković za ulogu Ljube Sretenovića Vrapčeta u predstavi "Kad su cvetale tikve", Vojislav Brajović i Vojin Ćetković za ulogu u predstavi "Dnevnik o Čarnojeviću", Nikola Rakočević za ulogu Gavrila Principa u "Zmajeubicama", Dara Džokić i Anita Mančić za uloge u "Avgustu u ok rugu Osejdž".\nZa oblast filma i radio-televizijskog stvaralaštva nominovani su Predrag Ejdus za ulogu Andrije Miloševa u TV filmu "Talog", Dragan Nikolić za scenario i režiju dokumentarnog filma "Pogrebnik", Mina Đukić za režiju "Neposlušnih", Milorad Matičević za režiju "Moj zanat" i Nikola Rakočević za ulogu Slava u "Travelatoru".\nU oblasti Likovno i primenjeno stvaralaštvo, vizuelni i prošireni mediji, ima 10 kandidata za Nagradu, a među njima su Nikola Kolja Božović, Dragana Bojović Jović, Mile Grozdanić, MIlovan Ilić, Milena Jeftić, Ničeva Kostić.\nZa dostignuća u oblasti muzičko i muzičko-scensko stvaralaštvo nominovani su Đuro Živković, Smiljka Isaković, Rade Radivojević i Vasil Hadžimanov. Kako se navodi, u oblasti društvene i humanističke nauke nominovano je ukupno sedam autora i grupa autora, a na polju prirodnih nauka ima tri kandidata.\nNa polju pronalazaštva nominovan je tim rudara Kolubare za "Kolubarsku metodu", Komlen Lalović za Uređaj za biometrijsku identifikaciju roditeljstva - materinstva i Miloš Stanković za Uređaj za uništavanja korova. U oblasti medicine takođe će biti dodeljeno više priznanja, pa je tako profesor doktor Radan Džodić nominovan za izuzetno delo koje predstavlja doprinos razvoju medicine, a reč je o knjizi "Rak dojke". Zbog rada ili izuzetne vrednosti pojedinca kojima je dao značajan doprinos razvoju i unapređenju medicine, nominovani su ministar zdravlja doktor Zlatibor Lončar za dobru organizaciju zdravstvene službe za vreme poplava u Obrenovcu, profesor doktor Miroslav Đorđević za promociju beogradske i srpske medicine u svetu o Komlen Lalović za patent za biometrijsku identifikaciju roditeljstva - materinstva.\nNominovani za novinarstvo su Aleksandar Apostolovski za kolumne u Politici, Aleksandar Gajšek za serijal "Agape" i knjiga "Agape antologija", Dejan Đurović za radio emisiju "Dragstor ozbiljne muzike" i emisiju "Nedeljom uveče", Veljko Pajović za "Beogradsku razglednicu", Milorad Roganović za "Slučaj B" i Stanko Stojiljković za knjigu članaka i eseja "Čudeska nauka" i knjigu za decu "Do kraja beskraja".\nOdlučeno je da kandidati za nagrade u oblasti arhitekture i urbanizma budu Stevan Mićić za stambeno-poslovni objekat u Skerlićevoj 20 i grupa autora za kombinovanu dečju ustanovu - obdanište u Bloku 61 na Novom Beogradu.\nKada je reč o sportu, nominovani su Andrea Arsović zbog rezultata u streljaštvu, atletičarka Tatjana Jelača, kajakašica Nikolina Moldovan i osnivač projekta "Besplatna karate škola" Goran Filipović.\nZa nagradu Grada Beograda "Svetislav Stojanović", koja se dodeljuje za izuzetne rezultate ostvarene u oblasti zaštite od požara na teritoriji grada Beograda, kao pojedinac je predložen Predrag Sel, dok su Vatrogasno-spasilačka četa Obrenovac i Dobrovoljno vatrogasno društvo "Kotež" nominovani za nagradu "Svetislav Stojanović" kao vatrogasne jedinice.\nBiće dodeljeno i specijalno priznanje za izuzetan doprinos u realizaciji događaja od značaja za grad, kao i Nagrada Grada za stvaralaštvo mladih koja se dodeljuje učenicima i studentima za najvrednija ostvarenja u naučnom i umetničkom radu.\nIzabrana dela Zorana Bognara\nLjubica M Eić\nAvgust u ok rugu Osejdž\nDragana Bojović Jović\nUređaj za biometrijsku identifikaciju roditeljstva materinstva\nUređaj za uništavanja korova\nDo kraja beskraja\nobdanište u Bloku 61 na Novom Beogradu\nVatrogasno spasilačka četa Obrenovac\nDobrovoljno vatrogasno društvo Kotež


petak, 27 jul 2018 11:11\nSednica Štaba za vanredne situacije kojom je predsedavao gradonačelnik Valjeva, dr Slobodan Gvozdenović održana je juče popodne. Na sednici je doneta odluka da se vanredna situacija proglasi na delu teritorije grada Valjeva.\nVanredna situacija je proglašena pošto je zbog intenzivnih padavina tokom jula meseca pričinjena znatna materijalna šteta u nekoliko mesnih zajednica na teritoriji grada Valjeva. Proglašena je vanredna situacija u naseljenim mestima: Brezovice, Bačevci, Suvodanje, Rebelj i Belići.\nOštećeni su uglavnom opštinski putevi usled čega se saobraćaj odvija otežano, dok je u nekim mestima potpuno obustavljen. Saobraćaj dodatno otežava voda koja je prisutna na samom putu ali i nanosi mulja u zoni puta. Pored toga, prisutne su i rupe i kanali koji su se otvorili usled bujica vode duž trase puta.\nNa sednici Štaba za vanredne situacije su doneti zaključci da se za radove na otklanjanju posledica pričinjenih elementarnom nepogodom- poplavom na opštinskim putevima, angažuje „Ingrap-omni“. Ovo preduzeće će sprovesti radove na otklanjanju posledica, u skladu sa tehničkom specifikacijom koju za svaki putni pravac priprema Odeljenje za građevinsko zemljište i infrastrukturu i po pojedinačnim cenama ugovorenim u postupku javne nabavke za istovrsne radove.\nGradonačelnik je rekao da je vanredna situacija proglašena u pet naseljenih mesta i mesnih zajednica. “U Brezovicama, tj. zaseoku Stošići oštećeno je oko 500 metara puta i dva propusta, dok je u zaseoku Petrovići oštećeno oko 300 metara puta i tri cevasta propusta. U mesnoj zajednici Bačevci (zaseoku Kninovci) još uvek nije moguće tačno utvrditi u kolikoj dužini će se vršiti popravka puta zbog velikog odrona koji na tom mestu postoji“, rekao je gradonačelnik i dodao da je kod Birčanskog groblja oštećen put u dužini od jednog kilometra, dok je u Bebića luci oštećeno oko 4 kilometra puta, koliko i u selu Belići. Gradonačelnik je istakao i da su na teritoriji celog sela Belići oštećeni putevi te da su oni u potpunosti neprohodni zbog čega se u ovom trenutku koriste alternativni pravci.\nNa sednici Štaba za vanredne situacije ocenjeno je da se radovi na sanaciji najugroženijih putnih pravaca mogu finansirati iz stalne budžetske rezerve. Gradonačelnik je rekao i da je za izvođača radova izabrano preduzeće „Ingrap-omni“ koje već od danas počinje sa radovima na sanaciji ovih saobraćajnica i dodao da će nadležni organi stalno pratiti radove na oštećenim delovima puta. Prema njegovim rečima ovi radovi bi trebalo da budu završeni u narednih 15 dana.\nPored naseljenih mesta u kojima je proglašena vanredna situacija, znatna oštećenja pretrpela su i druga mesta kao što su Vujinovača, Veselinovac, Žabari, Prijezdić i dr. U ovim selima sanacija puteva će se izvoditi uz pomoć sredstava koja su opredeljena za redovno održavanje makadamskih puteva kako bi se doveli u zadovoljavajuće stanje.\nŠto se tiče podataka o stvarnoj šteti, gradonačelnik kaže da oni za sada ne postoje, ali zaključak sa sednice Štaba za vanredne situacije govori da će kompletna oštećenja moći da se saniraju uz pomoć stalne budžetske rezerve, tj. iznosa od 11,3 miliona dinara koliko stoji na raspolaganju.\nGradonačelnik je rekao i da će proglašena vanredna situacija biti na snazi sve dok se u potpunosti ne otklone posledice velikih padavina. “Onog trenutka kada se otklone posledice odluka o proglašenju vanredne situacije biće stavljena van snage i krenuće se u dalje redovno održavanje makadamskih puteva”, rekao je gradonačelnik, dr Slobodan Gvozdenović, koji je ujedno i Komandant Štaba za vanredne situacije.\n+1 #1 Светлана 27-07-2018 13:39\nА ванредна ситуација у Збратимљеним градовима између 8и9тке ?Треба да буде увек када падне киша јер се прави језеро.\n+1 #2 jelena 29-07-2018 11:11


Sečin: OPEK je mrtav - Ekonomske Vesti\n10. maj. 2016 Andrija Matić 0 Comments cene nafte, Igor Sečin, Iran, nafta, OPEK, Rosnjeft, Saudijska Arabija\nOrganizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK) je praktično prestala da postoji kao jedinstvena institucija koja je u stanju da utiče na tržišta nafte, rekao je u intervuu za Rojters direktor Rosnjefta Igor Sečin.\n„Sedamdesete, kada su veći proizvođači nafte na Bliskom istoku mogli da utiču na tržišta nafte formirajući kartele kao što je OPEK, treba zaboraviti“, kazao je Sečin.\nOn je dodao da je Rosnjeft bio skeptičan u vezi sa šansama za postizanje dogovora na sastanku u Dohi 17. aprila, gde su članice OPEK-a i Rusija pokušale da postignu dogovor o zamrzavanju proizvodnje nafte na januarskom nivou.\nDogovor je propao kada je Saudijska Arabija saopštila da će podržati sporazum samo ako se priključi i Iran. Teheran je u više navrata rekao da neće zamrzavati proizvodnju sve dok ne dostigne nivo od pre uvođenja sankcija (četiri milina barela dnevno).\n„U ovom trenutku veliki broj objektivnih faktora isključuje mogućnost da bilo koji kartel diktira svoju volju na tržištu… Što se OPEKA tiče, on je prestao da postoji kao jedinstvena organizacija“, rekao je Sečin.\nOn je istakao da Rusija mora da se pridržava sopstvene strategije i da zaštiti svoj udeo na tržištu.\n← Nemačka: Zatvoren restoran zbog Erdogan hamburgera\nJavni dug povećan za 3 milijarde dinara →\nAmerika vraća Iranu 1,7 milijardi dolara\nGabrijel: Za sve su krivi američki ugovori o prodaji oružja


Poslanici danas glasaju o zakonima koje je Đukanović vratio - Povezane vesti - Naslovi.net\nPoslanici danas glasaju o zakonima koje je Đukanović vratio\nSkupština Crne Gore danas će glasati o zakonima koje je usvojila 29. decembra prošle godine, a koje je predsednik države Milo Đukanović vratio na ponovno odlučivanje. Poslanici će se ponovo izjasniti o izmenama Zakona o slobodi veroispovesti ili… »\nSkupština Crne Gore ponovo je usvojila izmene i dopune Zakona o slobodi veroispovesti, glasovima 41 prisutnog poslanika vlasti. Naime, ponovo su usvojene i izmene i dopune zakona o kreditnim institucijama, izmene Zakona o sanaciji kreditnih institucija i… »\nPoslanici Skupštine Crne Gore ponovo su usvojili Zakon o izmenama i dopunama Zakona o slobodi veroispovesti i još tri zakona. Za Zakon o izmenama i dopunama Zakona o slobodi veroispovesti i još tri zakona glasao je 41 poslanik. "Mi smo glasali… »\nSkupština Crne Gore ponovo je usvojila izmene Zakona o slobodi veroispovesti, koje je predsednik Milo Đukanović prethodno vratio parlamentu, odbivši da potpiše taj akt. Ponovo je usvojen i niz drugih zakona koje je Đukanović vratio, i sada, po… »\nCrna Gora: Ponovo usvojeni zakoni koje je Đukanović vratio Skupštini\nPODGORICA — Poslanici crnogorskog parlamenta ponovo su u srijedu usvojili set zakona, uključujući i izmjene i dopune Zakona o slobodi vjeroispovijesti, koje je, nakon njihovog usvajanja 29. decembra odbio da potpiše predsjednik Milo Đukanović… »\nKrivokapić: Ne verujem u mogućnost da Đukanović ne potpiše zakone\nNe verujem u mogućnost da predsednik Crne Gore Milo Đukanović ne potpiše zakone koje je danas usvojila Skupština, poručio je danas premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić. Krivokapić je novinarima u parlamentu rekao da je teorijski moguće da… »\nKnežević je rekao da nema ništa protiv zvaničnih susreta sa Đukanovićem, ali ima protiv onih neformalnih, nakon kojih se, kako kaže, dogodi "puč u Ustavnom sudu". Poslanik Demokratskog fronta, koji je deo vladajuće koalicije, Milan Knežević… »\nPremijer Zdravko Krivokapić izjavio je danas da je predsednik Milo Đukanović iskusan političar i da očekuje da će potpisati ponovo usvojeni set zakona među kojima je i izmenjeni i dopunjeni Zakon o slobodi veroispovesti. „Teorijski je moguće da… »\nOvo je drugi put da poslanici u Skupštini glasaju o istim zakonima, nakon što je predsjednik Milo Đukanović odbio potpisati prvobitno usvojene zakone. Poslanici Skupštine Crne Goro ponovo su u srijedu usvojili Izmjene Zakona o slobodi… »\nPODGORICA: Skupština Crne Gore je na današnjoj vanrednoj sednici ponovo većinom glasova izglasa izmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti. Za izmene i dopune Zakona o veroispovesti glasalao je 41 poslanik parlamentarne većine, bez glasova protiv i… »\nPODGORICA – Skupština Crne Gore je na današnjoj vanrednoj sednici ponovo većinom glasova izglasala izmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti. Za izmene i dopune Zakona o veroispovesti glasao je 41 poslanik parlamentarne većine, bez glasova protiv i… »\nSKUPŠTINA Crne Gore je na današnjoj vanrednoj sednici ponovo većinom glasova izglasa izmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti. Za izmene i dopune Zakona o veroispovesti glasao je 41 poslanik parlamentarne većine, bez glasova protiv i uzdržanih… »\nPODGORICA - Skupština Crne Gore je na današnjoj vanrednoj sednici ponovo većinom glasova izglasa izmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti. Za izmene i dopune Zakona o veroispovesti glasalao je 41 poslanik parlamentarne većine, bez glasova protiv i… »\nSkupština Crne je ponovo usvojila izmene i dopune Zakona o slobodi veroispovesti, glasovima 41 prisutnog poslanika vlasti. Skupština Crne je ponovo usvojila izmene i dopune Zakona o slobodi veroispovesti, glasovima 41 prisutnog poslanika vlasti. Na… »\nIzmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti izglasan u skupštini CG: Većinom usvojen zakon koji je prethodno Milo odbio da…\nSkupština Crne Gore ponovo je danas izglasala većinom glasova Zakon o slobodi verosipovesti koji je predsednik Milo Đukanović odbio da potpiše. Skupština je ponovo usvojila izmene i dopune Zakona o slobodi veroispovesti, glasovima 41 prisutnog… »\nSkupština Crne Gore ponovo usvojila zakone koje je Đukanović vratio parlamentu. Skupština Crne Gore ponovo je usvojila izmene i dopune Zakona o slobodi veroispovesti, glasovima 41 prisutnog poslanika vlasti. Ponovo su usvojene i izmene i dopune zakona… »\nSkupština Crne Gore trebalo bi danas da glasa o zakonima koje je usvojila 29. decembra prošle godine, a koje je predsednik države Milo Đukanović vratio na ponovno odlučivanje. Poslanici će se ponovo izjasniti o izmenama Zakona o slobodi… »\nSkupština CG glasa danas o zakonima koje je vratio Đukanović\nPODGORICA: Skupština Crne Gore trebalo bi danas da glasa o zakonima koje je usvojila 29. decembra prošle godine, a koje je predsednik države Milo Đukanović vratio na ponovno odlučivanje. Poslanici će se ponovo izjasniti o izmenama zakona o slobodi… »


PDP: Vučurević iznio neistine, podrška Borjanu - Glas Srpske\nPDP: Vučurević iznio neistine, podrška Borjanu\nSrna 22.10.2021 15:27\nBANjALUKA - Slavko Vučurević, koji je danas napustio PDP, izgovorio je gomilu brutalnih neistina i uvreda upućenih dojučerašnjim kolegama od kojih je većina na ličnoj osnovi, što više govori o onome ko ih izgovara, rekla je portparol PDP-a Anja Petrović.\nPetrovićeva je mišljenja da se Vučurević stavio u službu SNSD-a.\nOna je rekla Srni da PDP daje punu podršku Saši Borjanu da, zajedno sa narodnim poslanikom Ljubišom Krunićem, vrati Gradski odbor PDP Trebinje „na mjesto koje zaslužuje u političkom životu ovog grada i pokrene aktivnosti odbora koje su već duži period izostajale, što je dovelo do njegovog raspuštanja“.\nNekadašnji visoki funkcioner PDP-a Slavko Vučurević, koji je danas istupio iz ove stranke, iznio je niz optužbi na najuže rukovodstvo ove stranke, među kojima je da je predsjednik PDP-a Branislav Borenović u nekoliko navrata od njega tražio da ide javno protiv predsjednika Srbije Aleksandra Vučića.\nOn je optužio rukovodstvo PDP-a i za uzimanje ogromnih suma novca za određene pozicije, navodeći da pojedini članovi rukovodstva imaju stanove u Velikoj Britaniji.\nPoslanik PDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Ljubiša Krunić rekao je da nema nikakvih saznanja o optužbama koje je protiv vrha PDP-a iznio nekadašnji funkcioner ove stranke Slavko Vučurević, te ga pozvao da ako ima takva saznanja, podnese krivične prijave.\n-Da imam takva saznanja ja od danas ne bih bio član PDP-a - rekao je Krunić novinarima, poručivši Vučureviću da se, kako kaže, sjeti šta mu je sve PDP dao.\nOn je iskazao punu podršku Saši Borjanu, te rekao da je ponosan što je došao na čelo Gradskog odbora PDP-a u Trebinju.\nKomentarišući Vučurevićeve optužbe protiv vrha PDP-a, Borjan je rekao da nije čuo dokaz za navedene tvrdnje.\n-Prema mojim saznanjima, rukovodstvo PDP-a će reagovati podizanjem prijava za klevetu. Moje viđenje je da neko ko je 20 godina bio u PDP-u a na ovaj način govorio o stranci, kao Vučurević, time govorio isključivo o sebi - smatra Krunić.


Vaterpolo Evrokup - Blic Sport\nUdovičić: Još nismo osvojili Kup Evrope, rezultat iz Firence je mač sa dve oštrice\nKapiten vaterpolista Radničkog iz Kragujevca Vanja Udovičić rekao je da njegova ekipa još nije osvojila Kup Evrope, uprkos ubedljivom trijumfu protiv Florencije u prvom finalnom meču u Italiji sa 8:4.\nUdovičić: Cilj protiv Matara nam je da ne primimo više od pet golova\nTrener vaterpolista Radničkog iz Kragujevca Dejan Udovičić izjavio je da je cilj da njegova ekipa primi što manje golova od španskog Matara u revanš utakmici četvrtfinala Kupa Evrope.\nUdovičić: Ne znamo mnogo o Mataru, ali možemo do brejka u Španiji\nVaterpolisti kragujevačkog Radničkog otputovali su u Španiju, gde će se u sredu od 16 časova u prvom meču četvrtfinala Kupa Evrope sastati sa ekipom Matara.\nTreći trijumf vaterpolista Radničkog, Kragujevčani u četvrtfinalu Evrokupa!\nVaterpolisti Radničkog plasirali su se u četvrtfinale Kupa Evrope, pošto su u meču trećeg kola kvalifikacija savladali italijansku Florenciju sa 8:4 (2:2, 2:0, 3:1, 1:1).\nEvropski debi iz snova vaterpolista Radničkog\nVaterpolisti Radničkog imali su evropski debi iz snova u premijernom meču grupe B kvalifikacija za Kup Evrope, pošto su sa 17:3 (4:0, 5:1, 6:0, 2:2) deklasirali nemački Potsdam.


Gender akcioni plan Bosne i Hercegovine za period 2013-2017. godine je strateški dokumenat koji sadrži strateške ciljeve, programe i mjere za ostvarivanje ravnopravnosti spolova u svim oblastima društvenog života i rada, u javnoj i privatnoj sferi. On daje smjernice za izradu godišnjih operativnih planova na entitetskom, kantonalnom i lokalnom nivou. GAP BiH prati prioritete svih nivoa organizacije vlasti u Bosni i Hercegovini, oslanjajući se na Gender akcioni plan BiH 2006.-2011. godine, državnu i entitetske strategije razvoja, Strategiju za ravnopravnost muškaraca i žena Evropske Unije i druge relevantne strateške dokumente Vijeća Evrope, Evropske unije i Ujedinjenih nacija.\nOvaj strateški dokument i dalje sadrži sve oblasti društvenog života, ali su utvrđene prioritetne i transferzalne („cross-cuting“) oblasti, kao i oblasti koje se odnose na jačanje sistema, mehanizama i instrumenata za postizanje ravnopravnosti spolova, te jačanje saradnje i partnerstva. Na taj način jasnije su definisane obaveze institucionalnih mehanizama za ravnopravnost spolova, te obaveze i odgovornosti resornih ministarstva u svakoj prioritetnoj oblasti. Gender akcioni plan Bosne i Hercegovine, za period 2013.-2017. godine, sadrži tri strateška cilja u okviru kojih su definisane prioritetne oblasti djelatnosti, odnosno programi i mjere koji su potrebni za ostvarivanje tog cilja.


PETA ŠKOLA: Menjaju učiteljicu po političkoj osnovi\nLokalne vesti - Četvrtak 12.10.2017 - 13:11\nRoditelji dece jednog od odeljenja OŠ „Svetozar Marković“ u Vranju nezadovoljni su odlukom nadležnih u ovoj ustanovi da učiteljica Marija Kostić, koja uči njihove mališane, bude zamenjena drugom učiteljicom posle samo mesec dana od početka nove školske godine.\nRoditelji kod Antića Foto: S.Tasić/OK Radio\nUčiteljica Kostić je zaposlena na određeno vreme, kao zamena Aleksandri Manić, aktuelnoj direktorki OŠ „Dositej Obradović“ i supruzi Dejana Manića, lidera Jedinstvene Srbije u Vranju.\nNezadovoljni roditelji su se u četvrtak na konferenciji za štampu obratili javnosti i lokalnoj samoupravi, tražeći pomoć u rešavanju situacije, jer ne žele da njihova deca dobiju novu učiteljicu.\nZoran Đuriček, jedan od roditelja, kaže da oni nemaju ništa protiv nove učiteljice i da ne sumnjaju u njene kvalitete, samo ne žele da im deca prolaze kroz novi period prilagođavanja i privikavanja, kada za to nema potrebe.\n- Kad samo se još u vrtiću opredeljivali kod kog učitelja će biti naša deca, niko nam nije rekao da će Marija Kostić dobiti zamenu pre isteka mandata Manićevoj, koja bi se u tom slučaju vratila na svoje radno mesto.\nS tom računicom, Marija Kostić bi izvela našu decu do trećeg ili četvrtog razreda.\nMeđutim, 30. ili 31. avgusta je raspisan konkurs za prijem nove učiteljice, doneto je rešenje o njenom prijemu u radni odnos, što u praksi znači da se prima zamena na radnom mestu, za zamenu tj. Kostićevu, koja je već nečija zamena - ukazuje Đuriček.\nRoditelju prvaka kažu da su podneli prigovor nadležnoj prosvetnoj inspekciji i da očekuju njihov odgovor.\nU međuvremenu decu još uvek uči Marija Kostić, za koju su se ona, prema priči njihovih roditelja, vezala i navikla na njene metode rada.\nIrena Stanković, majka jednog od prvaka, poručuje da njihova deca ne moraju da prolaze kroz ovakve promene, jer u slučaju da se poštuje zakon do ovakve situacije ne bi ni došlo.\n- Iza svega stoji politika, a naša deca prolaze kroz traume, jer su jako vezana za učiteljicu Kostić.\nNemamo ništa protiv nove učiteljice, ali prema našim saznanjima iza svega stoji određena politička partija koja eto pokušava da privatizuje školu gurajući svoje ljude.\nMi ne želimo da naša deca budu žrtve političkog sistema, imamo potpisanu peticiju kojom tražimo da našu decu i dalje uči Marija Kostić - poručuje Stankovićeva.\nSlađan Stanković, čije dete ide u razred koji vodi Kostićeva, dodaje da je njima najbitnije da decu uči učiteljica koja ih je preuzela 1. septembra.\nRoditelji ukazuju da se u čitavoj situaciji najmanje vodi računa o interesima dece i da je politika na prvom mestu, te da su pojedini od njih dobijali i pretnje od članova JS, za koju kažu da kroz kadrove koji u njoj rade i članove Školskog odbora, privatizuje „Petu školu“.\nNenad Antić, zamenik gradonačelnika Vranja, poručio je roditeljima da će se lokalna samouprava ponašati samo u okviru nadležnosti koje ima, ali da je tu da sasluša probleme koji imaju građani.\nRoditelji prvaka najavljuju da će u slučaju da učiteljica Kostić više ne vodi odeljenje koje je uzela na početku školske godine, oni ispisati decu iz škole i upisati ih u neku drugu.


U KULTURNOM CENTRU TREBINJE OTVORENA IZLOŽBA FOTOGRAFIJA UNIVERZITETSKOG FOTO-KINO KLUBA BANJA LUKA – Kulturni centar Trebinje\nU KULTURNOM CENTRU TREBINJE OTVORENA IZLOŽBA FOTOGRAFIJA UNIVERZITETSKOG FOTO-KINO KLUBA BANJA LUKA\n22. decembra 2018. Galerija KC, Kulturna dešavanja, Opšta\nU organizaciji Foto-kino kluba Trebinje, večeras je u galeriji Kulturnog centra otvorena klupska izložba fotografija članova Univerzitetskog foto-kino kluba iz Banja Luke.\nUniverzitetski FKK Banja Luka može se pohvaliti time da je najaktivniji klub u regionu s najvećim brojem aktivnih članova koji su učesnici brojnih fotografskih salona i izložbi širom svijeta.\nDo sada su organizovali preko 70 izložbi što je umnogome doprinijelo popularizaciji fotografije na ovim prostorima.\nPrema riječima Radoja Eleza, člana uprave Foto-kino kluba Trebinje, Univerzitetski foto-kino klub Banja Luka je klub s najviše organizovanih međunarodnih izložbi, takozvanih salona fotografije.\n„Klupska izložba fotografija predstavlja godišnji presjek fotografskog rada članova Univerzitetskog foto-kino kluba. Naša saradnja s njima krunisana je večerašnjom izložbom i predstavlja redukovanu postavku originalne 22. klupske izložbe u Banja Luci koja je brojala 98 fotografija. Postavku izložbe u galeriji Kulturnog centra Trebinje čine 62 crno-bijele i fotografije u boji, rađene na slobodnu temu, od 24 autora, među kojima su i radovi nekoliko majstora fotografije“, istakao je Elez.\nUniverzitetski FKK Banja Luka osnovan je 1977. i najuspješniji je klub ove vrste u Bosni i Hercegovini. Članovi kluba ostvarili su zapažene rezultate na međunarodnoj sceni i osvojili brojne nagrade i priznanja na izložbama najvišeg svjetskog ranga.\nFoto-kino klub Trebinje je ovu izložbu organizovao u saradnji sa Kulturnim centrom, a uz podršku Grada Trebinja.\nLjubitelji fotografije postavku mogu pogledati do kraja naredne sedmice.