Nacrt Zakona o kontroli državne pomoći [TEKST PROPISA]\nNACRT ZAKONA O KONTROLI DRŽAVNE POMOĆI - Tekst propisa\nOvim zakonom uređuju se kontrola državne pomoći u cilju zaštite konkurencije na tržištu, primenom načela tržišne ekonomije i podsticanja privrednog razvoja, obezbeđenje transparentnosti u dodeli državne pomoći, kao i osnivanje, položaj, organizacija i ovlašćenja Komisije za kontrolu državne pomoći (u daljem tekstu: Komisija), opšti uslovi, pravila, mere i poseban upravni postupak koji sprovodi Komisija kada postupa u upravnim stvarima.\nOdredbe ovog zakona se ne odnose na pomoć (podsticaje) u poljoprivredi i ribarstvu u skladu sa zakonom kojim se uređuje potvrđivanje sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između evropskih zajednica i njihovih država članica, sa jedne strane i Republike Srbije, sa druge strane.\nDržavna pomoć se može dodeliti kroz sledeće instrumente:\n7) kupovina ili korišćenje imovine po ceni višoj od tržišne od strane države, lokalne samouprave ili pravnog lica koje upravlja ili raspolaže javnim sredstvima,\n8) i putem drugih instrumenata u skladu sa ovim zakonom.\nDavalac državne pomoći je nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajne ili jedinice lokalne samouprave, ili svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima, i dodeljuje državnu pomoć u bilo kom obliku.\nPomoć koja je socijalnog karaktera, namenjena potrošačima bez diskriminacije u odnosu na poreklo robe, odnosno proizvoda, koji čine konkretnu pomoć odnosno koja se dodeljuje radi otklanjanja šteta prouzrokovanih prirodnim nepogodama ili u drugim vanrednim situacijama u skladu sa zakonom koji reguliše smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje vanrednim situacijama, je uvek usklađena pomoć.\nDržavna pomoć može biti usklađena ukoliko se dodeljuje u skladu sa ovim zakonom, a naročito radi:\n1) unapređenja ekonomskog razvoja područja Republike Srbije sa izuzetno niskim životnim standardom ili sa visokom stopom nezaposlenosti;\n3) unapređenja razvoja određenih privrednih delatnosti ili određenih privrednih područja u Republici Srbiji, ukoliko se time ozbiljno ne narušava, niti postoji pretnja ozbiljnom narušavanju konkurencije na tržištu;\nPomoć koja se dodeljuje u obliku naknade za obavljanje usluge od opšteg ekonomskog interesa ne predstavlja državnu pomoć ako ispunjava sledeće uslove:\n4) učesnik na tržištu kome je poverena obaveza obavljanja određene usluge od opšteg ekonomskog ineteresa izabran je u konkurentnom postupku javnog nadmetanja čime se postiže određivanje najadekvatnije naknade za obavljanje te usluge, ili, u slučaju da učesnik na tržištu nije izabran u konkurentnom postupku javnog nadmetanja, naknada je određena na osnovu analize troškova (uzimajući u obzir i prihod i razumnu dobit) koje bi prilikom obavljanja određene usluge od opšteg ekonomskog interesa imao tipični učesnik na tržištu kojim se dobro upravlja, koji raspolaže potrebnim sredstvima i ostvaruje pozitivne finansijske rezultate poslovanja.\nTransakcija ne sadrži državnu pomoć ako se nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajne i jedinice lokalne samouprave i svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima ponaša u skladu sa uobičajenim tržišnim okolnostima u konkretnoj situaciji, na način kako bi se ponašao tipični učesnik na tržištu u privatnoj svojini, shodno uslovima i kriterijuma koje bliže uređuje Komisija.\nGarancija koju nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajne i jedinice lokalne samouprave i svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima daje u skladu sa tržišnim uslovima ne predstavlja državnu pomoć.\nPomoć koja se dodeljuje za obavljanje neekonomskih delatnosti koje su u isključivoj nadležnosti Republike Srbije, autonomne pokrajne i jedinice lokalne samouprave, kao što su vojska, policija, bezbednost i kontrola aviosaobraćaja, nadzor protiv zagađenja, i drugih sličnih oblika isključive ili poverene nadležnosti ne predstavlja državnu pomoć.\nPomoć male vrednosti (de minimis pomoć) je pomoć koja nema značajan uticaj na narušavanje konkurencije na tržištu i na trgovinu između Republike Srbije i zemalja članica Evropske unije.\nDe minimis pomoć se ne prijavljuje Komisiji, već odluku o opravdanosti dodele donosi davalac de minimis pomoći.\nKomisija je samostalna i nezavisna organizacija koji vrši javna ovlašćenja u skladu sa ovim zakonom i ima status pravnog lica.\nKomisija je za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti odgovorna Narodnoj skupštini Republike Srbije kojoj podnosi izveštaj o radu do marta tekuće godine za prethodnu godinu.\nIzveštaj o radu se objavljuje na internet stranici Komisije po usvajanju Narodne skupštine Republike Srbije.\n4) nalaže povraćaj neusklađene državne pomoći;\n6) donosi uputstva i smernice za sprovođenje ovog zakona;\n7) predlaže Vladi donošenje propisa za sprovođenje ovog zakona;\n9) sarađuje sa državnom institucijom nadležnom za poslove revizije, organom Republike Srbije nadležnim za poslove budžetske inspekcije, službom autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave nadležnom za poslove budžetske inspekcije i drugim domaćim i međunarodnim organima, organizacijama i institucijama u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti;\n10) objavljuje na svojoj internet prezentaciji akta koja donosi u postupku kontrole državne pomoći, godišnji izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći u Republici Srbiji po usvajanju od strane Vlade, kao i druge podatke za koje oceni da su od značaja za primenu ovog zakona;\n11) ostvaruje međunarodnu saradnju u oblasti zaštite konkurencije, radi izvršavanja međunarodnih obaveza u ovoj oblasti i unapređenja odnosa sa međunarodnim institucijama;\n13) vodi registar dodeljene državne pomoći i pomoći male vrednosti, i druge evidencije u skladu sa zakonom;\nPoslove iz stava 1. tač. 1) do 8) obavlja kao poverene poslove.\nOrgani Komisije su Savet Komisije (u daljem tekstu: Savet) i predsednik Komisije. Savet donosi sve odluke i akte o pitanjima iz nadležnosti Komisije, osim ako ovim\nzakonom nije drugačije propisano, a čine ga predsednik Komisije i četiri člana. Predsednik Komisije predstavlja i zastupa Komisiju, i obavlja druge poslove u skladu sa zakonom.\nZa predsednika Komisije i člana Saveta može biti izabran državljanin Republike Srbije koji ima najmanje visok stepen stručne spreme, najmanje sedam godina relevantnog radnog iskustva i koji je stručan i osposobljene za obavljanje funkcije predsednika ili člana Saveta.\nStručnost i osposobljenost iz stava 1. ovog člana podrazumeva posedovanje teorijskog i praktičnog znanja iz oblasti državne pomoći, konkurencije i/ili pravnih tekovina Evropske unije koje pri izboru može da proveri nadležni odbor Narodne skupštine za poslove finansija.\nOdluku o izboru predsednika Komisije ili člana Saveta Narodna skupština donosi većinom glasova svih narodnih poslanika po predlogu nadležnog odbora Narodne skupštine za poslove finansija.\nNakon izbora, predsednik i članovi Saveta polažu zakletvu pred Skupštinom, čime preuzimaju dužnost. Zakletva glasi: "Zaklinjem se na odanost Republici Srbiji. Obećavam da ću poštovati Ustav i zakone. Zaklinjem se čašću da ću svoju dužnost obavljati nezavisno, pošteno, na dobrobit sadašnjih i budućih generacija i da neću zloupotrebljavati svoje nadležnosti."\nU slučaju da je predsedniku Komisije prestala funkcija, nadležni odbor Narodne skupštine za poslove finansija imenuje vršioca funkcije predsednika Komisije između članova Saveta.\nPostupak u kome se odlučuje o postojanju razloga za razrešenje predsednika Komisije i članova Saveta pokreće nadležni odbor Narodne skupštine.\nPredsednik Komisije ili član Saveta protiv koga je pokrenut postupak iz stava 2. ovog člana ima pravo da odmah bude obavešten o razlozima za pokretanje postupka, da se upozna sa inicijativom za pokretanje postupka, pratećom dokumentacijom i tokom postupka i da sam ili preko zastupnika pruži objašnjenja i dokaze za svoje navode.\nPredsednik komisije ili član Saveta protiv koga je pokrenut postupak iz stava 2. ovog člana ima pravo da svoje navode usmeno izloži pred nadležnim odborom Narodne skupštine.\nNadležni odbor Narodne skupštine može da udalji sa javne funkcije predsednika Komisije ili člana Saveta protiv koga je pokrenut postupak do okončanja postupka, ali ne duže od šest meseci od dana pokretanja postupka.\nU slučaju iz stava 6. ovog člana nadležni odbor Narodne skupštine imenuje vršioca funkcije predsednika Komisije između članova Saveta.\nOdluku o razrešenju predsednika Komisije ili člana Saveta donosi Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika po predlogu nadležnog odbora Narodne skupštine.\n4) svojinskim udelom više od 3% u pravnim licima koja su korisnici državne pomoći odnosno u nadležnosti Komisije u skladu sa ovim zakonom;\n6) obavljanjem drugih poslova koji bi mogli negativno da utiču na njihovu samostalnost, nepristrasnost i društveni ugled kao i na poverenje i ugled Komisije;\n7) vršenjem bilo kakvih drugih plaćenih dužnosti, osim naučnih i obrazovnih funkcija, i to samo ukoliko takve dužnosti nisu u moralnoj koliziji sa vršenjem dužnosti članova Saveta.\nČlan Saveta je obavezan da o činjenicama iz st. 1. i 2. ovog člana obavesti Savet.\nSavet utvrđuje predlog finansijskog plana Komisije i dostavlja ga nadležnom odboru Skupštine na saglasnost.\nRadno pravni položaj sekretara\nZa sekretara može biti postavljeno lice koje ima visoku stručnu spremu, ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, koje ima položen državni ispit, koje ima iskustva u rukovođenju i radu u državnim organima i najmanje sedam godina iskustva u struci.\nU pogledu prava sekretara primenjuju se odredbe zakona koje uređuju ova prava za državne službenike na položaju, osim ako ovim zakonom nije drugačije propisano.\nRadnopravni položaj zaposlenih u stručnoj službi\nPoslove kontrolora državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima položen državni ispit, koje ne vrši javnu funkciju, nije osuđivano i ima visoku stručnu spremu, odgovarajuće teorijsko i praktično znanje i najmanje sedam godina radnog iskustva u struci.\nPoslove višeg analitičara državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima položen državni ispit i najmanje pet godina radnog iskustva u struci.\nPoslove analitičara državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima položen državni ispit i najmanje tri godine radnog iskustva u struci.\nBroj kontrolora i analitičara, kao i bliži opis radnog mesta se uređuje aktom o sistematizaciji koji donosi Savet, uz saglasnost nadležnog tela Narodne skupštine, pri čemu broj kontrolora ne može biti veći od 30% od ukupnog broja zaposlenih.\nU pogledu drugih prava i obaveza zaposlenih u stručnoj službi primenjuju se odredbe zakona koje uređuju prava državnih službenika i nameštenika, osim ako ovim zakonom nije drugačije propisano.\nRadnopravni položaj zaposlenih u pratećim službama\nLice koje radi u pratećoj službi ima radnopravni položaj državnih službenika na izvršilačkom radnom mestu ili nameštenika i ima pravo na platu, u skladu sa propisima kojima se utvrđuju plate državnih službenika i nameštenika.\nOsnovica za obračun i isplatu plate utvrđuje se u skladu sa zakonom kojim se uređuju plate državnih službenika i nameštenika.\nKontrolor ima pravo na osnovnu platu koja se određuje množenjem osnovice za obračun i isplatu plate i koeficijenta koji pripada državnom službeniku u prvoj grupi položaja – 9,00.\nViši analitičar državne pomoći ima pravo na platu u visini od 65% plate koja je određena za kontrolora državne pomoći, dok analitičar ima platu u visini od 40% plate koja je određena za kontrolora državne pomoći.\nPredsednik Komisije ima pravo na osnovnu platu u visini osnovne plate kontrolora, uvećane za 35%.\nČlanovi Saveta imaju pravo na osnovnu platu, u visini od 90% plate predsednika Komisije.\nSekretar ima pravo na osnovnu zaradu u visini od 90% zarade određene za članove Saveta.\nOsnovna plata određena ovim članom može se usled posebnih složenosti u radu uvećati do 30% (institucionalni dodatak).\nKriterijume i visinu institucionalnog dodatka utvrđuje predsednik Komisije.\nSvojstvo stranke u smislu ovog zakona nema korisnik odnosno podnosilac inicijative za pokretanje prethodnog postupka i postupka naknadne kontrole.\nDavalac državne pomoći pre donošenja, usvajanja ili utvrđivanja osnova za dodelu potencijalne pomoći, dostavlja Komisiji predlog akta kojim se takav osnov propisuje.\nPo dostavljanju predloga akta iz stava 1. ovog člana, Komisija (ovlašćeno službeno lice/sekretar) u roku od osam dana od dana prijema, obaveštava Davaoca o potrebi prijave državne pomoći.\nUkoliko predloženi akt predstavlja osnov za dodelu državne pomoći, obaveštenje iz stava 2. ovog člana obavezno sadrži i vrstu državne pomoći koju davalac mora da prijavi.\nOcena usklađenosti sa pravilima za dodelu državne pomoći\nKomisija prati stanje na tržištu kroz prethodnu odnosno naknadnu kontrolu državne pomoći, i ocenjuje usklađenost pomoći sa pravilima o dodeli državne pomoći.\nPomoć mora biti prijavljena Komisiji u slučaju da se dodeljuje:\n2) na osnovu akta davaoca unapred određenom korisniku (individualna pomoć);\n3) individualna državna pomoć na osnovu šema državne pomoći, čija planirana vrednost, bez obzira na vrstu i broj instrumenata dodele, iznosi najmanje deset miliona evra.\nPrijava sadrži sve podatke i informacije na osnovu kojih Komisija može pravilno i potpuno da utvrdi činjenično stanje, odnosno oceni da li je državna pomoć usklađena, a čiju sadržinu i oblik Vlada bliže uređuje.\nZa tačnost i istinitost podataka navedenih u prijavi je odgovoran podnosilac prijave. Pomoć koja podleže obavezi prijave, ne može se dodeliti pre nego što Komisija donese mišljenje odnosno rešenje kojim se ocenjuje usklađenost sa pravilima o dodeli državne pomoći.\nAko je propis usvojen a naročito ukoliko su sredstva dodeljena na osnovu propisa bez prethodne ocene stepena usklađenosti Komisije shodno stavu 2. ovog člana, Komisija obaveštava donosioca, odnosno predlagača propisa o obavezi usklađivanja sa ovim zakonom.\nAko se utvrdi da prijava ne ispunjava uslove ili da stranka nije izvršila dopunu nepotpune prijave po nalogu Komisije odnosno da akt ne sadrži pravni osnov za dodelu državne pomoći, prijava se odbacuje zaključkom koji donosi Savet Komisije.\nKada stranka odustane u potpunosti od prijave, predsednik Komisije će doneti rešenje kojim se obustavlja postupak.\nUkoliko oceni neophodnim, Komisija može zatražiti od podnosioca inicijative dopunske informacije, podatke ili dokumenta.\nKada na osnovu sopstvenih informacija ili inicijative dođe do opštih saznanja da su na osnovu određenog akta koji nije propis dodeljena sredstva koja se mogu odnositi se na državnu pomoć, Komisija može zaključkom pokrenuti prethodni postupak.\nRok iz stava 2. ovog člana se može u opravdanim slučajevima produžiti.\nAko osnovano pretpostavi da su sredstva iz stava 1. dodeljena suprotno odredbama ovog zakona, Komisija nastavlja kontrolu u postupku naknadne kontrole iz člana 37. o čemu donosi poseban zaključak.\nAko na osnovu izjašnjenja utvrdi da ne postoji osnovana pretpostavka da je dodeljena državna pomoć neusklađena odnosno nenamenski korišćena, Komisija donosi rešenje koje sadrži ocenu o usklađenosti.\nPrethodni postupak se obustavlja ako Komisija utvrdi da se dodeljena sredstva ne odnose na državnu pomoć, o čemu Komisija donosi zaključak.\nО pokretanju postupka donosi se zaključak koji sadrži pravni osnov i obrazložene razloge za pokretanje postupka, kao i poziv svim zainteresovanim licima koji raspolažu podacima, ispravama ili drugim relevantnim informacijama, da ih dostave Komisiji.\nZahtev iz stava 1. ovog člana sadrži naročito predlog mera koje je stranka spremna dobrovoljno da preduzme, sa uslovima i rokovima za izvršenje tih mera.\nU ispitnom postupku se preduzimaju potrebne dokazne radnje u cilju potpunog i pravilnog utvrđivanja činjeničnog stanja, pribavljaju se podaci, isprave i stvari, vrši neposredni uvid (uviđaj), obavlja veštačenje.\nIspitni postupak sprovodi ovlašćeno službeno lice iz sastava Stručne službe, koje određuje sekretar.\nStranka u postupku ima pravo da se izjašnjava o činjenicama ili okolnostima koje su predmet utvrđivanja u ispitnom postupku, da predlaže izvođenje dokaza ili dostavlja dokaze, kao i da se izjašnjava na obaveštenja koja joj Komisija uputi u toku ispitnog postupka.\nStranka u postupku je dužna da postupa po zaključcima ovlašćenog službenog lica. Stranka ima pravo da razgleda spise predmeta i da o svom trošku kopira pojedine delove spisa.\nLica koja su podnosioci inicijative, davaoci informacija i ostala lica koja dokažu svoj pravni interes za praćenje postupka, imaju pravo da budu obaveštavani o toku postupka, о čemu se podnosi zahtev Komisiji.\nО opravdanosti zahteva iz stava 1. ovog člana odlučuje ovlašćeno službeno lice.\nOvlašćeno službeno lice je dužno da dostavi osnovne informacije o toku postupka, osim onih informacija koje mogu uticati na dalji tok postupka.\nKomisija zaključkom nalaže stranci u postupku dostavu informacija, podataka i dokumenata koji su od značaja za postupak, a ona je dužna da postupi po zaključcima ovlašćenog službenog lica u roku određenom tim zaključkom.\nUkoliko se informacije, podaci i dokumenta koji su predmet naloga iz stava 1. nalaze kod korisnika državne pomoći, davalac je dužan da zahtev bez odlaganja prosledi korisniku.\nAko se osnovano pretpostavi da se traženi podaci, stvari ili isprave nalaze kod trećih lica, Komisija će zahtevom tražiti njihovu dostavu, odnosno omogućavanje uvida.\nLica kojima je dostavljen zahtev iz st. 2. i 3. ovog člana dužna su da dostave, odnosno stave na uvid podatke, isprave i stvari koje su predmet zahteva, osim u slučajevima predviđenim zakonom.\nU slučaju nepostupanja po zahtevu iz st. 2. i 3. ovog člana, Komisija će zaključkom naložiti pomenutim licima dostavljanje podataka, isprava i stvari, uz upozorenje da u slučaju nepostupanja, ili postupanja suprotno nalogu, Komisija može odrediti periodični penal u skladu sa ovim zakonom.\nNeposredni uvid se sprovodi kod korisnika državne pomoći samo u slučaju postojanja osnovane pretpostavke da je državna pomoć neusklađena, i pored izjašnjenja davaoca državne pomoći kojim se ukazuje na usklađenost takve pomoći odnosno netačnog ili nepotpunog dostavljenog podatka.\n3) uzimati od zastupnika korisnika i njegovih zaposlenih usmene ili pismene izjave. Neposredni uvid se sprovodi na osnovu zaključka koji sadrži pravni osnov, razloge za sprovođenje neposrednog uvida, označavanje dokumenata, odnosno podataka u koje će biti izvršen uvid, mesto i vreme sprovođenja neposrednog uvida, podatke o ovlašćenim licima koja će sprovesti neposredni uvid, a po potrebi i druge elemente.\nOvlašćeno službeno lice može od korisnika zahtevati uvid u dokumentaciju i podatke koji su navedeni u zaključku o sprovođenju neposrednog uvida, a može izvršiti uvid i u drugu dokumentaciju i podatke koje korisnik sam stavi na uvid, što se konstatuje u zapisniku o sprovođenju neposrednog uvida.\nZa vreme sprovođenja neposrednog uvida, ovlašćeno službeno lice ne sme dozvoliti da se neposredni uvid zloupotrebi i da dođe do povrede poslovno osetljivih podataka, poslovne tajne i privilegovane komunikacije stranke, odnosno drugog učesnika na tržištu.\nZaštićeni podaci su podaci koji su dostavljeni, prikupljeni ili stavljeni na uvid Komisiji, na osnovu inicijative za ispitivanje dodele neusklađene državne pomoći ili u prethodnoj i naknadnoj kontroli, uključujući i neposredni uvid, koji imaju svojstvo poslovne tajne ili poverljivog podatka, čijim bi objavljivanjem, stavljanjem na uvid drugim licima, mogla da nastupi značajna šteta za lica kojima pripadaju ti podaci ili na koje se odnose, ili bi se time ugrozio, omeo ili otežao postupak pred Komisijom.\nPoslovna tajna su podaci koji to svojstvo imaju u skladu sa zakonom koji uređuje zaštitu poslovne tajne odnosno koji su merama ili aktom donetim od strane lica kojem pripadaju, proglašeni tajnom skladu sa drugim zakonima.\nZaštićeni podaci koji imaju svojstvo poslovne tajne, jesu naročito tehnički, odnosno finansijski podaci koji se odnose na znanje i iskustvo učesnika na tržištu, njegove metode procene troškova investicija, proizvodne tajne i postupke, biznis ili investicioni plan, tržišni udeli, buduće predikcije u pogledu strukture troškova i cena, kao i prodajnu strategiju.\nZaštićeni podaci se određuju po zahtevu stranke, podnosioca inicijative za ispitivanje ocene usklađenosti, odnosno lica kojem pripadaju ti podaci ili na koje se odnose, а zahtev za zaštitu podataka, koji sadrži anonimiziranu verziju, podnosi se istovremeno sa podneskom koji sadrži podatke za koje se traži zaštita, a najkasnije u roku od 8 dana od dana dostavljanja podneska.\nIzuzetno, zaštićeni podaci iz stava 4. ovog člana mogu biti određeni po službenoj dužnosti.\nU postupcima iz čl. 32. i 37. ovog zakona u kojima Komisija državnu pomoć ocenjuje kao neusklađenu, ovlašćeno službeno lice će pre podnošenja predloga Savetu, obavestiti stranku o bitnim činjenicama, dokazima i ostalim elementima na kojima će zasnivati rešenje i pozvati je da se izjasni u roku koji ne može biti kraći od 15 dana.\nRešenje kojim se odlučuje o usklađenosti državne pomoći, kao i zaključak o pokretanju postupka po službenoj dužnosti se objavljuju u celosti na internet stranici Komisije.\nSavet Komisije, na predlog sekretara, može odlučiti da se zaključak o pokretanju postupka ne objavljuje ukoliko oceni da bi se objavljivanjem ugrozilo sprovođenje postupka.\nU pogledu sprovođenja sektorskih analiza, Komisija može zahtevati podršku tela nadležnog za zaštitu konkurencije.\nRegistar državne pomoći i pomoći male vrednosti\nKomisija vodi registar državne pomoći za koju postoji obaveza prijave, dodeljene državne pomoći, pomoći male vrednosti i ostalih podataka potrebnih za sprovođenje zakonom propisane nadležnosti.\nRegistar sadrži podatke o davaocu, korisniku državne pomoći, pravni osnov za dodelu, vrsti, instrumentu i iznosu dodeljene državne pomoći.\nRegistar iz stava 1. ovog člana predstavlja jedinstvenu elektronsku bazu podataka. Davalac državne pomoći je dužan da vodi evidenciju o dodeljenoj državnoj pomoći i da dostavi Komisiji podatke neophodne za vođenje registra iz stava 1. ovog člana.\nOblik, način vođenja i funkcionisanja registra iz stava 1. ovog člana bliže uređuje ministar nadležan za poslove finansija.\nNa zahtev Vlade, Komisija može analizirati određenu vrstu pomoći, njene efekte na razvoj određene grane privrede ili tržišta, o čemu sačinjava izveštaj koji dostavlja Vladi.\nZa potrebe sprovođenja analiza iz st. 1. i 2. ovog člana, Komisija može zahtevati od davaoca, korisnika i drugih učesnika na tržištu da dostave sve neophodne podatke ili dokumenta.\nKomisija može koristiti dokumentaciju i podatke pribavljene u postupku prethodne i naknadne kontrole, u meri u kojoj se ne ugrožavaju poslovni ili drugi poverljivi podaci koji su u postupku označeni kao takvi.\nNacrt izveštaja se objavljuje na internet stranici Komisije, sa pozivom da se davaoci, korisnici i druga zainteresovana lica izjasne u pogledu definisanih rezultata.\nSavet usvaja konačni izveštaj, koji se po usvajanju objavljuje na internet stranici Komisije.\nNa osnovu podataka prikupljenih od davalaca državne pomoći, Komisija usvaja godišnji izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći u prethodnoj godini najkasnije do trećeg kvartala tekuće godine, koji podnosi Narodnoj skupštini i Vladi.\nUkoliko davalac ne dostavi tražene podatke u roku iz stava 2. ovog člana Komisija može sačiniti izveštaj i bez navedenih podataka, pri čemu će u uvodnom izlaganju jasno istaknuti da davalac državne pomoći nije ispunio obavezu predviđenu ovim članom.\nPodaci korišćeni za izradu ovog izveštaja se mogu dostaviti trećim licima, po dobijanju saglasnosti davaoca državne pomoći, u formi i obliku koji davalac odredi.\nKomisija bliže uređuje oblik i formu godišnjeg izveštaja o dodeljenoj državnoj pomoći.\nKomisija izrađuje izveštaj o popisu svih šema državne pomoći, koji se dostavlja Vladi u prvom kvartalu tekuće godine za prethodnu godinu.\nIzveštaj o popisu šema obavezno sadrži listu propisa sa ocenom usklađenosti i preporukama Komisije.\nDavalac državne pomoći dostavlja Komisiji plan usvajanja šema državne pomoći za narednu budžetsku godinu i jasan vremenski okvir za usvajanje, a najkasnije do 15. decembra tekuće godine.\nKomisija bliže uređuje oblik i formu godišnjeg izveštaja o popisu šema državne pomoći.\nKada u postupku naknadne kontrole utvrdi neusklađenost pomoći sa pravilima za dodelu državne pomoći, Komisija može odrediti meru ponašanja, meru kojom nalaže povraćaj državne pomoći ili drugu upravnu meru u skladu sa ovim zakonom.\nUkoliko utvrdi neusklađenost, Komisija nalaže davaocu državne pomoći da, bez odlaganja, preduzme mere u cilju povraćaja dodeljenog iznosa državne pomoći, uvećanog za zakonsku zateznu kamatu, počev od dana korišćenja te pomoći do dana povraćaja iskorišćenog iznosa i da odmah obustavi dalju dodelu neiskorišćenog dela državne pomoći (mera povraćaja).\nIzuzetno, Komisija može osloboditi od povraćaja iznosa zatezne kamate iz stava 3. ovog člana, ukoliko davalac dokaže da bi to dovelo do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika.\nО usvojenim merama iz stava 1. ovog člana, Komisija obaveštava i organ nadležan za poslove državne revizije odnosno budžetske inspekcije.\n1) ne postupi po nalogu iz zaključka službenog lica iz čl. 42. stav 5. ovog zakona,\nDnevni iznos mere periodičnog penala ne može biti veći od 5% vrednosti prosečnog dnevnog prometa korisnika ili drugog učesnika na tržištu.\nIzuzetno, Komisija može osloboditi mere periodičnog penala iz stava 1. ovog člana, ukoliko korisnik ili drugi učesnik na tržištu dokaže da bi dovela do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika ili otežanog poslovanja.\nRok iz stava 1. ovog člana se obračunava počev od dana dodele državne pomoći, bez obzira da li je dodeljena kao individualna ili na osnovu šeme.\nZastarelost iz stava 1. ovog člana se prekida svakom radnjom Komisije ili stranke u postupku u vezi sa neusklađenom državnom pomoći, nakon čega rok počinje ponovo da teče.\nUkoliko se o odluci Komisije vodi upravni spor, zastarelost se obustavlja do pravosnažnosti sudske odluke.\nU postupcima pokrenutim zahtevom stranke, sve troškove postupka snosi stranka. Stranka u postupku pokrenutom po službenoj dužnosti, koji je za nju povoljno okončan,\nne može zahtevati troškove postupka iz stava 1. ovog člana koje je sama snosila u tom postupku.\nPodzakonski akti za izvršavanje ovog zakona biće doneti u roku od jedne godine.\nSavet će u roku od 30 dana od dana konstituisanja doneti Statut i dostaviti ga Vladi radi davanja saglasnosti.\nSavet Komisije će dostaviti nadležnom telu Skupštine na uvid Početni program rada Komisije, u roku od 45 dana od dana izbora Komisije.\nDanom početka rada Komisija preuzima zaposlene u Ministarstvu finansija, Odeljenju za kontrolu državne pomoći kao i predmete, arhivu, opremu i sredstva za rad, koji se odnose na te poslove.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona Komisija nastavlja sa radom u skladu sa odredbama Zakona o kontroli državne pomoći ("Službeni glasnik RS", broj 51/09) do izbora organa Komisije na osnovu ovog zakona.\nDanom početka primene ovog zakona prestaje da važi Zakon o kontroli državne pomoći ("Službeni glasnik Republike Srbijeˮ, broj 51/09).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbijeˮ, a počinje da se primenjuje danom konstituisanja Saveta.\nAktivnosti nadležnih organa u kontekstu ubrzavanja postupka pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji, zahtevaju bitnije izmene važećeg zakona. Naime, polazeći od preporuka Evropske komisije iz godišnjih izveštaja o napretku Republike Srbije, kao i merila koje je neophodno da Republika Srbija ispuni radi otvaranja pregovaračkog Poglavlja 8 – Politika konkurencije, a koje se odnose na dodatno usaglašavanje domaćeg zakonodavstva sa evropskim pravnim tekovinama i ispunjavanje kriterijuma operativne nezavisnosti i jačanje kapaciteta Komisije, neophodno je izmeniti postojeći zakon u ovoj oblasti. Donošenjem novog zakona biće precizirane odredbe i otklonjene nejasnoće koje su uočene u primeni, uz obezbeđenje transparentnosti u dodeli državne pomoći propisivanjem jasnih pravila, a naročito će se ojačati kapaciteti Komisije koja treba efikasnom primenom zakona da doprinese podsticanju privrednog razvoja. U cilju obezbeđivanja operativne nezavisnosti Komisije nužno je novim zakonom urediti njen položaj, izbor organa, ali i radno pravni status zaposlenih u Komisiji imajući u vidu specifičnost njenih ovlašćenja. Pored Evropske komisije, o neophodnosti uspostavljanja jasne organizacione strukture i formulisanja Komisije kao pravnog lica je ukazano i od strane organizacija civilnog društva (Savet stranih investitora, NALED, Transparentnost Srbija, Centra za evropske politike i dr.) ali i Vladinih i drugih nezavisnih tela (Savet za borbu protiv korupcije, Državna revizorska institucija). Prilikom izrade zakona u pogledu organizacione strukture Komisije, uzete su obzir preporuke i predlozi eksperata sa projekata koje finansira EU (Policy and legal advice center i IPA projekta tehničke pomoći Komisiji za kontrolu državne pomoći).\nDalje, jedan od razloga za donošenje novog zakona koji uređuje oblast državne pomoći jeste i usklađivanje sa novim Zakonom o opštem upravnom postupku ("Službeni glasnik RS", br. 18/16 i 95/18). Naime, pre izrade novog zakona, analizirana su postojeća rešenja, a naročito ona koja se odnose na postupke pred Komisijom. Postupak pred Komisijom je poseban upravni postupak koji sprovodi Komisija kada postupa u upravnim stvarima, ali se predviđa i primena Zakona o opštem upravnom postupku pa je, stoga, neophodno uraditi usklađivanje procesnog dela zakona. Predloženo rešenje sadrži jasnu distinkciju između prethodne kontrole koja se sastoji u oceni usklađenosti propisa i drugih akata na osnovu prijave, kao i naknadne kontrole koja se izuzetno sprovodi po službenoj dužnosti kada Komisija ima saznanja da pomoć nije u skladu sa pravilima o dodeli državne pomoći. Takođe, propisana je jasna obaveza dostavljanja propisa na mišljenje, kao i nedvosmisleno određenje u pogledu dozvoljenosti neusklađene pomoći. Pored toga, obaveza prijave je propisana i za one individualne državne pomoći koje se donose na osnovu šeme koju je Komisija ocenila, a čija ukupna vrednost prelazi određeni novčani prag.\nNa predloženi način, prenose se odgovarajući instituti predviđeni članom 107. Ugovora o funkcionisanju Evropske unije (UFEU), kao i Uredbom Saveta (EU) 2015/1589 od 13. jula 2015. godine o utvrđivanju detaljnih pravila primene člana 108. UFEU (u daljem tekstu: Uredba Saveta (EU) 2015/1589), ali i Obaveštenjem Evropske komisije o pojmu državne pomoći iz člana 107. stav 1. Ugovora o funkcionisanju Evropske unije (OJЦ 262, 19.7.2016).\nUsvajanjem zakona koji se predlaže postigli bi se svi napred navedeni ciljevi imajući u vidu da ovaj zakon uređuje zaštitu slobodne konkurencije na tržištu i uslove kojima se obezbeđuje transparentnost u dodeli državne pomoći, a sa druge strane, funkcionisanje, ovlašćenja i postupanje Komisije. Naime, Komisija se, kao nezavisno telo, osniva u skladu sa obavezama proisteklim iz Zakona o potvrđivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropskih zajednica i njihovih država članica, sa jedne strane, i Republike Srbije, sa druge strane ("Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori", broj 83/08 – u daljem tekstu: SSP) i ima mandat da kontroliše dodelu državne pomoći u Republici Srbiji sa sličnim ovlašćenjima kakva ima Evropska komisija koja taj zadatak obavlja na nivou čitave Evropske unije.\nKao instrumenti su prepoznate subvencije kao bespovratna sredstva, ali i subvencionisane kamatne stope na kredite u smislu da država pokriva deo troškova kamata, zatim fiskalne olakšice koje se odnose na slučajeve kada se korisniku oprašta deo ili ceo iznos poreza na dobit ili druge dažbine koje je u normalnim okolnostima dužan da plati, zatim garancije države, koje su izdate po uslovima povoljnijim od tržišnih odnosno pod uslovima pod kojim ih korisnik nikad ne bi dobio od tržišno orijentisane banke ili druge finansijske institucije ili ne bi mogao da ih uopšte ni dobije u normalnim okolnostima (npr. ako se nalazi u teškoćama).\nNajzad, instrumenti pokrivaju slučajeve kada se država nalazi u ulozi prodavca ili kupca. Naime, svaka prodaja (ili davanje na korišćenje) imovine u javnoj svojini po ceni nižoj od tržišne, korisniku omogućava umanjenje operativnih troškova, dok svaka kupovina ili korišćenje imovine od strane države po ceni višoj od tržišne omogućava vlasniku te imovine da uveća svoje uobičajene prihode. Potrebno je naglasiti i to da se pod povoljnijim uslovima od tržišnih podrazumevaju i slučajevi kada država daje svoju imovinu bez naknade.\nPomoć koja se dodeljuje u obliku naknade za obavljanje usluge od opšteg ekonomskog interesa (UOEI) ne predstavlja državnu pomoć ako ispunjava određene uslove kao što su da je obavljanje usluga povereno određenim aktom, da je visina naknade obračunata po unapred utvrđenim parametrima i to tako da pokriva troškove nastale obavljanjem poverene usluge i na kraju da je privredni subjekt kome su poverene usluge izabran u konkurentnom postupku javnog nadmetanja ili ukoliko nije da je naknada obračunata na osnovu analize troškova sličnog učesnika na tržištu. Ovakav stav je zasnovan pre svega na presudi Evropskog suda pravde poznatoj kao "Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Reference for a preliminary ruling from the Bundesverwaltungsgericht (Germany)) "(Regulation (EEC) No 1191/69 – Operation of urban, suburban and regional scheduled transport services – Public subsidies – Concept of State aid – Compensation for discharging public service obligations)" Opinion of Advocate General Léger delivered on 19 March 2002, Opinion of Advocate General Léger delivered on 14 January 2003, Judgment of the Court, 24 July 2003". Naime, ova odluka predstavlja uvođenje nove prakse u primeni pravila kontrole državne pomoći u EU, samim tim postaje i deo obavezujuće pravne regulative koja se mora preneti u pravni sistem RS. Evropski sud pravde je smatrao da naknada za obavljanje usluga ne predstavlja državnu pomoć ukoliko su ispunjena četiri kumulativna uslova: a) da je povereno obavljanje usluga i da su obaveze po tim uslugama jasno definisane; b) da parametri za izračunavanje naknade moraju biti objektivni, transparentni i unapred utvrđeni; v) da kompenzacija ne može premašiti ono što je potrebno za pokrivanje svih ili dela troškova koji su nastali prilikom izvršavanja obaveza javnih usluga, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit; g) da onaj ko obavlja usluge mora biti izabran u skladu sa postupkom javne nabavke koji bi omogućio izbor ponuđača koji je u stanju da pruži te usluge po najnižoj ceni za zajednicu, potreban nivo naknade mora biti određen na osnovu analize troškova tipične dobro vođene kompanije. Tamo gde najmanje jedan od Altmark uslova nije ispunjen, naknada za javne usluge će se ispitati u skladu sa pravilima o državnoj pomoći.\nTakođe, uvodi se novi pravni institut koji se odnosi na ponašanje nadležnih organa Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave i svakog pravnog lica koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima u određenim slučajevima kao tipični učesnik na tržištu. Suština je u tome da se organi javne vlasti mogu ponašati kao privatni investitor odnosno vršiti različite transakcije – od ulaganja u privredne subjekte do otpisa duga privrednim subjektima, pod uslovima koji bi bili prihvatljivi za tipičnog učesnika na tržištu u privatnoj svojini, koji posluje u normalnim tržišnim uslovima. Dakle, Komisija mora sagledati svaku transakciju sa stanovišta kako bi se ponašao privatni, tipični učesnik na tržištu, odnosno njenu isplativost za državu, a transakcije koje za ishod nemaju pozitivan efekat mogu se smatrati da sadrže elemente državne pomoći. Komisija će bliže urediti ovaj princip u skladu sa MEO principom iz Obaveštenja Komisije o pojmu državne pomoći iz člana 107. stav 1. Ugovora o funkcionisanju Evropske unije (OJ C 262, 19.7.2016).\nOdredbe člana 6. st. 2-4. u skladu su sa Obaveštenjem Komisije o pojmu državne pomoći iz člana 107. stav 1. Ugovora o funkcionisanju Evropske unije (OJ C 262,19.7.2016).\nUređuje se institut državne pomoći (de minimis pomoći), kao pomoć koja nema značajan uticaj na narušavanje konkurencije, a koji istovremeno predstavlja izuzetak od obaveze prijave državne pomoći. Navedeno rešenje je u potpunosti u skladu sa obavezama država članica EU prema Evropskoj komisiji, kao i praksom koja važi poslednjih nekoliko godina u Republici Srbiji. Takođe, uveden je pravni osnov za bliže uređenje i usaglašavanje ove državne pomoći sa Uredbom Evropske komisije broj 1407/2013 od 18. decembra 2013. godine o primeni čl. 107. i 108. UFEU na de minimis pomoć (OJ L 352, 24.12.2013.) i Uredbom Evropske komisije o primeni čl. 107. i 108. UFEU na de minimis pomoć učesnicima na tržištu koji pružaju usluge od opšteg ekonomskog interesa (OJ L 114, 26.4.2012.).\nOrgani Komisije su Savet i predsednik. Savet je kolegijalni organ koji ima pet članova, od kojih je jedan predsednik Komisije. Sve odluke i akte Komisije donosi Savet,\nosim u izuzetnim slučajevima kada je donošenje pojedinih odluka zakonom povereno predsedniku Komisije ili u pojedinim slučajevima ovlašćenim licima (odluke u vezi sa upravljanjem postupkom). Predsednik Komisije predstavlja i zastupa Komisiju, potpisuje sve odluke i obavlja druge poslove u skladu sa zakonom, a koji se odnosi i na radno pravne odnose sa zaposlenima i rukovođenje radom organa.\nIzbor organa Komisije poveren je Narodnoj skupštini. Naime, kako bi se obezbedila nezavisnost Komisije u punom kapacitetu neophodno je da izbor članova Saveta i predsednika ne bude pod kontrolom izvršne vlasti. Naime, sadašnje rešenje u zakonu predviđa da Vlada na predlog: ministarstva nadležnog za poslove finansija, ministarstva nadležnog za poslove ekonomije i regionalnog razvoja, ministarstva nadležnog za poslove infrastrukture, ministarstva nadležnog za poslove zaštite životne sredine i Komisije za zaštitu konkurencije. Svi navedeni predlagači, osim Komisije za zaštitu konkurencije, mogu predstavljati davaoce državne pomoći. S tim u vezi predloženo je rešenje kojim se predviđa izbor predsednika i članova Saveta na osnovu javnog konkursa koji raspisuje predsednik Narodne skupštine. Određuje se ko može biti biran za člana Saveta i predsednika Komisije. Stručnost i osposobljenost predstavljaju kriterijume koji obuhvataju posedovanje teorijskog i praktičnog znanja iz oblasti državne pomoći, prava konkurencije ili pravnih tekovina EU, a koje nadležni skupštinski odbor može da proveri. Predviđeno je da se izbor vrši na dve odvojene liste kandidata, pri čemu su izabrani oni kandidati koji dobiju najviše glasova na svakoj listi, odnosno prvi naredni kandidat. Dozvoljeno je da isto lice konkuriše i za člana Saveta i za predsednika pri čemu se ukoliko bude izabrano za predsednika, rezultati glasanja za to lice neće uzimati u obzir. Pošto budu izabrani članovi Saveta i predsednik polažu zakletvu pred Skupštinom.\nJedan od načina prestanka funkcije predsednika i člana Saveta je razrešenje. Ovim članom detaljno se uređuje postupak razrešenja predsednika Komisije i člana Saveta, kao i osnov za razrešenje. Takođe, određeno je da inicijativu za pokretanje postupka može podneti predsednik, Savet, sekretar Komisije ili nadležni organ za\nsprečavanje korupcije. Ako je postupak pokrenut nadležni odbor može do 6 meseci udaljiti sa funkcije lice protiv koga je postupak pokrenut u kom slučaju može da imenuje vršioca dužnosti predsednika između članova Saveta.\nKomisija ima Statut koji donosi Savet, ali je neophodno da dobije saglasnost Vlade pre njegovog donošenja. Saglasnost Vlade predviđena je prvenstveno radi obezbeđivanja usaglašenosti ovog akta sa propisima u pravnom sistemu. Naime, da bi Vlada dala saglasnost na određeni akt potrebna je provera Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo koji u će u tom slučaju, u skladu sa svojim delokrugom rada, izvršiti ovu proveru. Pored toga Statut se objavljuje u Službenom glasniku pa će Republički sekretarijat za zakonodavstvo vršiti nadzor nad njegovim objavljivanjem.\nKomisija je samostalna i nezavisna organizacija koja vrši javna ovlašćenja i kojoj su za obavljanje poslova neophodna finansijska sredstva. Za razliku od drugih organizacija i agencija koje imaju sopstvene prihode iz naknada i taksi koje naplaćuju za\nizdavanje određenih akata Komisija ne obavlja takvu vrstu poslova. Svrha ove organizacije je da ocenjuje usklađenost državne pomoći sa aspekta ispunjenosti uslova propisanih ovim zakonom. Polazeći od toga ko može biti davalac državne pomoći (nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajine, jedinice lokalne samouprave ili svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima) jasno je da se finansiranje ne može obezbediti iz neporeskih prihoda (taksa i naknada). Zbog toga je neophodno za funkcionisanje ove Komisije obezbediti sredstva u budžetu Republike Srbije u skladu sa finansijskim planom koji će utvrditi Savet, a Narodna skupština dati saglasnost.\nKako bi se obezbedila funkcionalna razdvojenost službe koja vodi postupke i Saveta kao organa koji donosi odluke detaljno je uređen status zaposlenih u Komisiji. Pre svega napravljena je razlika između stručne službe i prateće službe. S tim u vezi obema službama rukovodi sekretar koga postavlja Savet na pet godina. Ključna razlika između ove dve službe je u njihovom radno pravnom statusu. Naime, stručnu službu čine kontrolori i analitičari državne pomoći koji obavljaju stručne poslove iz nadležnosti Komisije, odnosno predstavljaju ovlašćena službena lica za vođenje postupaka pred Komisijom. Uslovi koji su određeni za kontrolora i analitičara u direktnoj su vezi sa poslovima koje oni obavljaju i nivoa potrebnog znanja i iskustva. Za razliku od njih zaposleni u pratećim službama imaju radno pravni položaj državnih službenika, pa tako su shodno tome i uslovi za njih u skladu sa odgovarajućim zvanjem. Imajući u vidu navedeno propisan je i način obračuna plata predsednika Komisije, članova Saveta i zaposlenih u službama Komisije.\nOdređuje se stranačka legitimacija u postupku, pa tako svojstvo stranke uvek ima davalac državne pomoći, odnosno podnosilac prijave. Stranka u postupku ne može biti predlagač propisa kada se sprovodi prethodna kontrola propisa, jer se u konkretnoj situaciji ne vodi postupak, već Komisija izdaje mišljenje. Stranka može biti davalac ili skup davaoca koji podnose prijavu u postupku prethodne kontrole po zahtevu stranke, odnosno koji su kao takvi označeni u postupku naknadne kontrole. Kako Komisija ne rešava o pravima i obavezama korisnika državne pomoći, već ocenjuje da li je u postupku prethodne ili naknadne kontrole pomoć usklađena, izvršeno je jasno opredeljenje i u pogledu korisnika odnosno podnosioca inicijative. Navedeni stav je u potpunosti u saglasnosti sa Uredbom Saveta EU 2015/1589, gde se korisnicima i podnosiocima inicijative ostavlja pravo da se informišu, u određenim situacijama uzmu učešće u postupku u vidu izjašnjenja, ali ne i aktivne legitimacije, jer Evropska komisija nalaže isključivo državi članici da izvrši povraćaj sredstava koja nisu u skladu sa unutrašnjim tržištem.\nImajući u vidu obavezu prijave u prethodnoj kontroli (propisa i postupka po zahtevu stranke), teret dokazivanja u pogledu usklađenosti državne pomoći je uvek na podnosiocu prijave. Takođe, imajući u vidu propisanu stranačku legitimaciju u postupku naknadne kontrole, odnosno dokazivanje da određene mere u skladu sa članom 6. Nacrta zakona ne predstavljaju državnu pomoć, potvrđuju ovo rešenje. Ovakvo opredeljenje u potpunosti korespondira stanovištu iz Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nNacrt zakona je predvideo da će se postupak po zahtevu stranke pokrenuti prijavom državne pomoći. U najvećem broju slučajeva, prijava državne pomoći će se odnositi na individualnu pomoć koja se dodeljuje na osnovu akta koji nije propis (npr. akt privrednog subjekta koji je u vlasništvu Republike Srbije, kao davalac pomoći). Iz tog razloga, članom 32. Nacrta zakona se prvi put uvodi obaveza podnosioca prijave da navede sve davaoce i instrumente državne pomoći koje se dodeljuju individualnom privrednom subjektu. Na takav način, omogućava se jasan uvid u sve vrste pomoći, instrumenata, izvora, što će značajno olakšati kumulaciju državne pomoći. Praksa Komisije je pokazala da veliki broj davalaca državne pomoći, naročito lokalne samouprave, ne percipiraju obavezu podnošenja prijave i kumulacije. Imajući u vidu da će se uvesti registar kao elektronska baza dodeljene državne pomoći, ovakva prijava će biti od naročitog značaja prilikom unošenja podataka u registar. Takođe, kroz navođenje više davaoca, može se steći uvid u trenutak eventualne dodele državne pomoći koja nije prijavljena Komisiji. Stavom 3. pomenutog člana je predviđena obaveza dostavljanja potpune prijave državne pomoći. Iz navedenog stava se može zaključiti da Komisija može naložiti dopunu prijave. Ukoliko se utvrdi da prijava ne ispunjava uslove, da akt ne sadrži pravni osnov za dodelu državne pomoći, ili stranka ne izvrši dopunu, Komisija može odbaciti prijavu što je u potpunosti u skladu sa članom 5. Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nRazlog formulisanja člana 33. Nacrta zakona predstavlja mogućnost da stranka u postupku u svakom trenutku može odustati od već podnete prijave, o čemu će predsednik Komisije doneti rešenje o obustavi postupka, što korespondira ovlašćenjima Evropske komisije shodno članu 10. (povlačenje prijave) Uredbe Saveta EU 2015/1589. Pored toga, ostavljena je i mogućnost da stranka u postupku izmeni i dopuni prijavu, sve do trenutka donošenja rešenja Komisije. Stoga, iz razloga načela delotvornosti predviđeno Zakonom o opštem upravnom postupku, rokovi odlučivanja Komisije se sukcesivno pomeraju, i počinju iznova teći prijemom potpune prijave, što je u skladu sa praksom organa koji postupaju u sličnim ili istovetnim situacijama. Takođe, institut potpune prijave je prepoznat i u stavu (7) preambule Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nČlan 34. i 35.\nRadi usklađivanja sa članom 24. stav 2. podstav 1. Uredbe Saveta EU 2015/1589, član 34 Nacrta zakona omogućava da svaka zainteresovana strana može dostaviti inicijativu za pokretanje naknadne kontrole. Pored konkurenata i drugih lica koji su dužni da dokažu svoj pravni interes (u potpunosti korespondira stavu (33) preambule Uredbe Saveta EU 2015/1589), ostavljena je mogućnost podnošenja inicijative kako od strane davaoca tako i od strane korisnika državne pomoći. Ilustracije radi, davalac državne pomoći može podneti inicijativu ukoliko smatra da se sredstva koriste suprotno nameni, dok korisnik to može uraditi iz razloga pravne sigurnosti ukoliko smatra da transakcija sadrži elemente državne pomoći. Ostavljeno je da Komisija bliže uredi oblik i sadržinu inicijative, što se prevashodno odnosi na formulisanje Obrasca za podnošenje inicijative koji će biti usklađen sa evropskim pravnim tekovinama. Ukoliko to oceni neophodnim, prema članu 35. Nacrta zakona, Komisija može zatražiti od podnosioca inicijative dopunske informacije, podatke ili dokumenta, uključujući i obavezno obaveštenje podnosioca inicijative što je u skladu sa članom 24. stav 2. podstav 2. i članom 12. stav 1. podstav 2. Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nU okviru naknadne kontrole napravljena je jasna razlika između dve situacije: prethodnog postupka i postupka naknadne kontrole. Prethodni postupak obuhvata postojanje opštih saznanja da nešto može predstavljati državnu pomoć, dok je to kod postupka naknadne kontrole pretočeno u viši stepen – osnovanu pretpostavku da je pomoć dodeljena ili se koristi suprotno pravilima. Razlog za navedenu distinkciju se nalazi u činjenici da opšte saznanje o dodeljenim sredstvima često ne korespondira sa ocenom da se radi o neusklađenoj (nedozvoljenoj) ili nenamenski utrošenoj državnoj pomoći. Stoga, bilo je neophodno obuhvatiti situacije i definisati postupanje Komisije kada se naknadno (stoga i naknadna kontrola) na osnovu opštih saznanja dođe do podataka koji ukazuju da dodeljena sredstva koja prethodno, i pored obaveze, nisu prijavljena Komisiji ali da je državna pomoć usklađena, što je urađeno članom 36. Nacrta zakona. Slično, obuhvaćena je situacija prema kojoj se utvrdi da dodeljivanje određenih sredstava nema karakter državne pomoći, što je bliže i obrazloženo i članom 6. Nacrta zakona (postojanje mera koje ne predstavljaju državnu pomoć). Postupak se pokreće zaključkom, koji se dostavlja davaocu državne pomoći na izjašnjenje što je u skladu sa principom iz člana 6. stav 2. Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nKada se dodeljena sredstva ne odnose na državnu pomoć, Komisija donosi zaključak kojim se postupak obustavlja (u skladu sa članom 9. stav 2. Uredbe Saveta EU 2015/1589), dok u situaciji kada se utvrdi da sredstva imaju karakter državne pomoći koja je u skladu sa zakonskim i podzakonskim aktima, Komisija donosi rešenje koje sadrži ocenu usklađenosti. Međutim, u zavisnosti od konkretne situacije, moguće je da se na osnovu dodatnih informacija, opšte saznanje pretvori u osnovanu pretpostavku da dodeljena sredstva predstavljaju državnu pomoć koja nije u skladu sa pozitivnim pravilima, odnosno da su sredstva i pored ocene Komisije, iskorišćena na drugačiji način. U tom trenutku, Komisija će nastaviti kontrolu u postupku naknadne kontrole o čemu će doneti zaseban zaključak kojim se pokreće postupak po službenoj dužnosti. Navedeno pravno rešenje je u potpunosti u skladu sa pozitivnom praksom drugih državnih organa (više pogledati Zakon o zaštiti konkurencije i način ocene koncentracija: fazu 1 postupka po zahtevu stranke ispitivanje koncentracija u skraćenom postupku i nastavljanje u postupku ispitivanja koncentracija po službenoj dužnosti – faza 2).\nU pogledu mere kojom se nalaže privremeno obustavljanje dodele državne pomoći do donošenja konačnog rešenja Komisije, isto je u skladu sa institutom "naloga za obustavu" koji je propisan članom 13. stav 1. Uredbe Saveta EU 2015/1589, a o čemu je članom 52. Nacrta Zakona bliže definisano kao mera ponašanja.\nU skladu sa članom 9. st. 3. i 4. Uredbe Saveta EU 2015/1589 (pozitivna i uslovna odluka), Nacrtom zakona je ostavljena mogućnost stranci u postupku da pre donošenja konačne odluke dostavi Komisiji zahtev za prekid postupka sa predlogom mera koje je spremna dobrovoljno da preduzme. Naime, članom 38. Nacrta zakona, je predviđeno da zahtev pored predloženih mera sadrži uslove i rokove za izvršenje takvih mera koje će Komisija pojedinačno da ceni. Stoga, u zavisnosti od situacije, Komisija može zahtevati dopunu predloženih mera u cilju uspostavljanja odgovarajućeg stepena usklađenosti sa pravilima za dodelu državne pomoći, što odgovara institutu uslovne odluke Evropske komisije iz člana 9. stav 4. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Takođe, u pogledu dopune mera koje Komisija zahteva, preuzeto je stanovište iz člana 22. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Pre donošenja rešenja, Komisija usvaja zaključak o prekidu postupka, kojim se određuju mere i rokovi za izvršenje. Ako je stranka u potpunosti izvršila predložene mere, Komisija rešenjem obustavlja postupak. Cilj ovog instituta predstavlja otklanjanje tržišnih poremećaja nastalih kao posledica dodele neusklađene državne pomoći.\nPreciziraju se prava stranke u ispitnom postupku, a naročito naglašava pravo na izjašnjavanje i razgledanje spisa, ali i dužnost postupanja po nalozima službenog lica.\nOvim članom je predviđena mogućnost i pravo na obaveštavanje o toku postupka lica koja nisu stranka u postupku. Uslov za navedeno jeste neophodnost da dokažu sopstveni pravni interes, što je u skladu sa stavom (33) preambule Uredbe Saveta EU 2015/1589. Za razliku od člana 34. Nacrta zakona, na ovakav način se omogućava da i lica koja nisu podnela inicijativu imaju pravo na informisanje o toku postupka, odnosno lica na osnovu čije inicijative je pokrenut postupak ostanu u toku sa postupkom. Pored usklađivanja sa članom 64. stav 8. Zakona o opštem upravnom postupku, ovom odredbom se ispunjava cilj predviđen članom 24. stav 3. Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nSprovođenje neposrednog uvida kod korisnika državne pomoći predstavlja nov institut, koji nije postojao u ranijem zakonskom rešenju. Takva situacija je moguća isključivo u slučaju kada i pored uveravanja davaoca državne pomoći da je određena pomoć usklađena, postoji dovoljno dokaza za osnovanu pretpostavku da ona nije usaglašena. Najčešće takve situacije se dovode u vezu sa davanjem netačnih ili nepotpunih podataka od strane davaoca ili korisnika. Karakter ove procesne radnje je istovetan principima uviđaja iz člana 133. Zakona o opštem upravnom postupku, a u potpunosti je u skladu sa članom 27. (Praćenje na licu mesta) Uredbe Saveta EU 2015/1589 koji je upodobljen u odnosu na pozitivne propise. Za razliku od sličnih instituta koji postoje u pozitivno pravnim propisima (nenajavljeni uviđaj prema Zakonu o zaštiti konkurencije), ovaj institut se prevashodno odnosi na "najavljeni" uviđaj što je i bila namera člana 27. stav 3. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Imajući u vidu da je stavom 2. istog člana Nacrta zakona, predviđeno šta ovlašćeno lice može uraditi prilikom sprovođenja neposrednog uvida, isto u potpunosti korespondira stavu 2. člana 27. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Cilj navedene odredbe predstavlja pravilno i potpuno utvrđivanje činjeničnog stanja, koje nije na drugi način moguće utvrditi.\nU odnosu na postojeće zakonsko rešenje kojim se bez jasnih kriterijuma propisuje odnos prema poverljivim podacima, članom 44. Nacrta zakona je predviđena jasna procedura kao i kriterijumi za određivanje zaštite podataka. Predviđeno je da predmet zaštite mogu biti podaci koji su dostavljeni, prikupljeni ili stavljeni na uvid Komisiji u postupcima pred Komisijom, odnosno prilikom podnošenja inicijative za ispitivanje dodele neusklađene državne pomoći. Kao uslov za određivanje zaštite predstavlja moguće nastupanje značajne štete, ukoliko se takvi podaci objave, za lica kojima pripadaju ti podaci ili na koje se odnose, ili bi došlo do značajnog otežavanja vođenja postupka pred Komisijom. Podaci se štite isključivo po zahtevu stranke ili podnosioca inicijative, uključujući i lica na koje se takvi podaci odnose, dok se uz zahtev za određivanje zaštite podataka dostavlja i verzija podneska u kojoj su takvi podaci isključeni (anonimizirana verzija). Imajući u vidu da o podacima koji imaju svojstvo zaštićenih podataka, odlučuje predsednik Komisije zaključkom, ukoliko zahtev nije opravdan moguće je iskoristiti pravni lek u vidu žalbe o kojoj odlučuje Savet. Podaci koji najčešće imaju tretman poslovne tajne su podaci koji se odnose na know-how, metode procene troškova investicija, biznis ili investicioni plan, buduće predikcije u pogledu strukture troškova i cena, kao i prodajnu strategiju, proizvodne tajne i postupke i sl. Međutim neophodno je istaći da lista nije konačna, imajući u vidu specifičnost svakog podataka zasebno. Takvi podaci se ne mogu koristiti, niti objavljivati bez izričite saglasnosti dostavioca podataka, pri čemu se pristupa izradi anonimizirane verzije konačne odluke Komisije, što je u skladu sa članom 9. stav 9. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Vodeći računa o interesima svih učesnika na tržištu i njihovih interesa da određene podatke štite, zbog potencijalne štete, podaci o njihovom identitetu kao podnosiocu inicijative ili dostaviocu podataka, se mogu uskratiti, odnosno ne mogu učiniti dostupnim javnosti i drugim zainteresovanim licima, što je u potpunosti u skladu sa principima iz člana 9. stav 10. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Cilj ove odredbe predstavlja detaljnije uređenje ovog instituta koji je od naročitog značaja sa stanovišta transparentnosti dodele državne pomoći.\nIako je propisana obaveza članom 11. Zakona o opštem upravnom postupku, član 45. Nacrta zakona, uvodi nedvosmislenu, jasnu obavezu da samo u postupcima u kojima Komisija državnu pomoć ocenjuje kao neusklađenu, ovlašćeno službeno lice obaveštava stranku o bitnim činjenicama, dokazima i ostalim elementima na kojima će zasnivati rešenje (negativno rešenje). Na navedeni način se u potpunosti harmonizuje obaveza koja proističe iz člana 9. stav 8. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Slična pravna rešenja postoje u Zakonu o zaštiti konkurencije, te se na ovakav način ne odstupa od prakse državnih organa u konkretnim situacijama, dok se strankama omogućava pravna sigurnost.\nRadi obezbeđivanja transparentnosti odluka koje donosi Komisija, a koji su prevashodno propisani članom 32. (Objavljivanje odluka) Uredbe Saveta EU 2015/1589, članom 46. Nacrta zakona je preuzeta obaveza objave rešenja kojim se odlučuje o usklađenosti državne pomoći, kao i zaključaka o pokretanju postupka po službenoj dužnosti na internet stranici Komisije. Imajući u vidu da neki od pomenutih dokumenata može sadržati poslovno osetljive ili tajne podatke, prema kojima je Komisija odredila zaštitu, stavom 2. člana 46. Nacrta zakona je propisano izostavljanje takvih podataka, te objava isključivo anonimizirane verzije akta u pitanju. Poznati su primeri reakcije berzi na najave vođenja postupka Evropske komisije u vezi sa ispitivanjem usklađenosti državne pomoći protiv država a u vezi sa korisnicima. Stoga Evropska komisija, najčešće izdaje kratka saopštenja da su postupci pokrenuti, minimalizujući\nstepen detalja, a navodeći isključivo osnovne razloge ispitivanja usklađenosti konkretne pomoći sa pravilima o unutrašnjem tržištu. U Nacrtu zakona predviđena je obaveza objave zaključka o pokretanju ex officio postupka, ali i izuzetak od takvog pravila koji u potpunosti korespondira sa pozitivnim propisima i praksi nezavisnih tela u Republici Srbiji.\nDavaoci državne pomoći dužni su da dostavljaju podatke o korisnicima državne pomoći kako bi se kreirala sveobuhvatna baza podataka koja služi za praćenje kumulacije državne pomoći. Kumulacija je propisana članom 7. ovog zakona kao zbir dodeljene državne pomoći koja ima jedinstven cilj i namenu nezavisno od vrste, instrumenata dodele i davaoca državne pomoći. Sa ciljem lakšeg obračunavanja preostalog iznosa državne pomoći, davaoci su dužni da vode evidenciju o dodeljenoj pomoći, uključujući i unošenje takvih podataka u elektronsku bazu. Davalac unosi podatke o korisniku, a naročito pravni osnov za dodelu, vrstu, instrument i iznos dodeljene državne pomoći. Oblik i način vođenja i funkcionisanja registra propisuje ministar nadležan za poslove finansija.\nImajući u vidu dosadašnje iskustvo prilikom sastavljanja Godišnjeg izveštaja o dodeljenoj državnoj pomoći, članom 50. Nacrta zakona je propisan i jasno uređen proces prikupljanja i korišćenja podataka za potrebe izrade Godišnjeg izveštaja o dodeljenoj državnoj pomoći. Naime, prilikom izrade i objave izveštaja, često se kasnilo sa objavom i odstupanjem od zakona određenih rokova. Kao razlog navedenog je predstavljalo neodazivanje davalaca državne pomoći na poziv za dostavljanje podataka, nepoklapanje vremenskih perioda izrade izveštaja, sa periodima prema kojem davaoci mogu pristupiti sopstvenim zbirnim podacima. Takođe, imajući u vidu nadležnost određenih davalaca (npr. ministarstva) da vrše nadzor nad drugim davaocima državne pomoći (npr. posebne organizacije u okviru ministarstva, agencije i sl.), dolazilo je do dupliranja prikazanih iznosa dodeljene državne pomoći. Novim rešenjem su jasno postavljeni rokovi, koji su u skladu sa periodima dostupnosti informacija potrebnih za izradu izveštaja, ali i jasne obaveze davaoca da vode evidenciju o takvim podacima. Navedeno zakonsko rešenje, omogućava potpunu usklađenost sa principima izrade godišnjih izveštaja na osnovu člana 26. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Istovremeno, rešeno je pitanje dostavljanja podataka trećim licima, koji su korišćeni prilikom izrade Godišnjeg izveštaja o dodeljenoj državnoj pomoći, propisivanjem prethodne saglasnosti davaoca što korespondira principima saglasnosti iz člana 9. stav 9. Uredbe Saveta EU 2015/1589.\nPolazeći od obaveze propisane članom 73. tačka 6. SSP koja se odnosi na obavezu sastavljanja sveobuhvatnog popisa šema državne pomoći i njihovog usklađivanja sa pravilima za dodelu državne pomoći, članom 51. Nacrta zakona uvodi se u nacionalno zakonodavstvo prvi put obaveza svih davalaca državne pomoći da godišnjim izveštavanjem omoguće Komisiji da izradi popis šema. Popis šema državne pomoći je prvi značajni korak u uspostavljanju pravno-institucionalnog okvira za kontrolu državne pomoći. Njime se takođe obezbeđuje transparentnost u oblasti državne pomoći i informisanost Vlade Republike Srbije o svim merama koje su na snazi, a po osnovu kojih se dodeljuje državna pomoć. Na takav način se omogućava olakšan uvid svih postojećih šema na jednom mestu, ali i ocena usklađenosti svake pojedinačno. Međutim, od značaja predstavlja i obaveza davaoca da dostavi Komisiji plan usvajanja šema državne pomoći za narednu budžetsku godinu i jasan vremenski okvir za usvajanje. S obzirom na ograničenost kapaciteta Komisije, ali i jasno propisane obaveze dostavljanja svih propisa u okviru prethodne kontrole iz člana 31. Nacrta zakona, na navedeni način se omogućava da Komisija bude blagovremeno upoznata sa donošenjem svih osnova za dodelu državne pomoći korisnicima koji nisu unapred određeni.\nVodeći se osnovnim principima iz čl. 13. i 16. Uredbe Saveta EU 2015/1589, predviđene su vrste upravnih mera koje Komisija može da odredi ukoliko u toku postupka naknadne kontrole utvrdi neusklađenost državne pomoći. Osnovna mera koja se može odrediti predstavlja meru ponašanja, koja je definisana stavom 2. člana 52. Nacrta zakona kao privremeno ili trajno obustavljanje vršenja radnji dodele pomoći. Privremeno obustavljanje se može izreći već na samom početku postupka naknadne kontrole i može predstavljati sastavni deo zaključka kojim se postupak naknadne kontrole pokreće. Na ovakav način, ostvaruje se potpuna usklađenost sa članom 13. stav 1. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Međutim, najznačajniji institut koji se prenosi iz evropske pravne tekovine i mera koju Komisija može da odredi, predstavlja mera povraćaja državne pomoći iz člana 52. stav 3. Nacrta zakona. Naime, ukoliko utvrdi neusklađenost, Komisija konačnim rešenjem nalaže davaocu državne pomoći da izvrši povraćaj dodeljenog iznosa državne\npomoći, uvećanog za zakonsku zateznu kamatu, što u potpunosti korespondira članu 16. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Isti član Nacrta zakona, uvodi i mogućnost oslobođenja povraćaja iznosa zatezne kamate, pod uslovom da bi to dovelo do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika. Ovakve situacije mogu da budu česte, naročito u okolnostima ukoliko je državna pomoć dodeljena značajno ranije (u granicama rokova zastarelosti), a s obzirom da se zatezna kamata obračunava počev od dana korišćenja te pomoći do dana povraćaja iskorišćenog iznosa. Suština mere povraćaja državne pomoći mora da bude uspostavljanje ravnoteže i zdrave konkurencije na tržištu, a ne uklanjanje jednog od učesnika sa tržišta, što kao krajnji efekat može imati umanjenje broja aktivnih učesnika na tržištu, samim tim i efikasne konkurencije.\nImajući u vidu da je članom 42. Nacrta zakona propisano da ako se osnovano pretpostavi da se traženi podaci, stvari ili isprave nalaze kod korisnika ili trećih lica, Komisija može naložiti dostavljanje takvih podataka, kao mera u slučaju nepostupanja po nalogu službenog lica, ili neblagovremeno izvršavanje obaveze, kao i dostavljanje netačnih ili nepotpunih podataka, Komisija prema članu 53. Nacrta zakona može odrediti meru periodičnog penala. Uslovi iz stava 1. člana 53. Nacrta zakona u potpunosti korespondiraju uslovima iz člana 8. stav 1. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Iznos periodičnog penala je određen u rasponu pri čemu je vođeno računa prilikom definisanja početnog raspona, imajući u vidu mogućnost da lica kojima se izriče mera mogu biti mali i srednji privredni subjekti, za koje se članom 8. st.3. i 4. Uredbe Saveta EU 2015/1589 naročito naglašava da se vodi računa o proporcionalnosti i primerenosti. Stoga, maksimalni iznos je ograničen na 5% vrednosti prosečnog dnevnog prometa korisnika ili drugog učesnika na tržištu, što je u skladu sa iznosom predviđenim članom 8. stav 2. podstav 2. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Kao izuzetak od određivanja mere penala, propisana je situacija ukoliko korisnik ili drugi učesnik na tržištu dokaže da bi dovela do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika ili otežanog poslovanja, što je u skladu sa principom ukidanja ili umanjenja periodičnog penala iz člana 8. stav 4. Uredbe Saveta EU 2015/1589. Uvođenje periodičnog penala ne predstavlja novinu u pravnom sistemu Republike Srbije, već je prethodno u formi procesnog penala uveden Zakonom o zaštiti konkurencije.\nProtiv konačnog rešenja Komisije može se voditi upravni spor. Tužba se podnosi u roku od 30 dana od prijema rešenja. Po zahtevu tužioca Komisija može da odloži izvršenje rešenja. Tužba ne odlaže izvršenje rešenja. Savet donosi odluku o odlaganju najkasnije do isteka roka za povraćaj državne pomoći. U sporovima pokrenutim protiv rešenja Komisije, sud je dužan da odluči u sporu pune jurisdikcije.\nU pogledu zastarelosti, najvažnija okolnost predviđena članom 55. Nacrta zakona predstavlja opredeljenje da Komisija ne može naložiti povraćaj državne pomoći po isteku perioda od deset godina. St. 1. i 2. istog člana jasno i nedvosmisleno preslikavaju član 17. Uredbe Saveta EU 2015/1589, kojim je ukazano da rokovi počinju teći od dana dodele državne pomoći bez obzira na vrstu, kategoriju ili formu, te da se zastarelost prekida svakom radnjom Komisije ili stranke u postupku. U skladu sa pozitivnim propisima, neophodno je obraditi i trenutak vođenja eventualnog upravnog spora, kao i pravni status zastarelosti u toj situaciji. Stoga, stav 3. člana 55. Nacrta zakona, nedvosmisleno ukazuje da će se obustaviti zastarelost do pravosnažnosti odluke.\nPostupak pred Komisijom je poseban upravni postupak koji se najčešće vodi kao jednostranački postupak. Naime, ovim članom određuje se da redovne troškove postupka koji je pokrenut po službenoj dužnosti i koji je povoljno okončan po stranku, snosi Komisija. Stranka ne može zahtevati troškove postupka koje je sama snosila u tom postupku, bez obzira da li je postupak pokrenut po njenom zahtevu ili po službenoj dužnosti Komisije. Ilustracije radi, ukoliko je stranka, za potrebe postupka naknadne kontrole sprovela neke od testova iz člana 6. Nacrta zakona (mere koje ne predstavljaju državnu pomoć – Altmark, MEOP), i na takav način dokazala da određena mera ne predstavlja državnu pomoć, odnosno da je ona usklađena sa pravilima, Komisija ne snosi troškove takvih analiza, veštačenja i sl. Navedeno je u potpunosti u skladu sa načinom funkcionisanja i tretmanom pomenute situacije od strane Evropske komisije.\nČlan 57 – 64


Na ovogodišnjem Sajmu knjiga u Moskvi, koji se održava od 5. do 9. septembra, na nacionalnom štandu Srbije izložena su dela domaćih savremenih pisaca, kao i dela posvećena srednjovekovnoj umetnosti, kulturi i tradiciji, saopštilo je danas Ministarstvo kulture i informisanja.\nRuskoj publici premijerno je predstavljena zbirka pripovedaka Danila Kiša "Grobnica za Borisa Davidoviča", nedavno prevedena i objavljena na ruskom jeziku, navodi se u saopštenju.\nPosetioci su imali priliku da se upoznaju sa delima Borislava Pekića, Vaska Pope, Miodraga Pavlovića, Ivana V. Lalića, kao i Milorada Pavića.\nDeo štanda Srbije posvećen je autorima koji su učestvovali i pisali o Prvom svetskom ratu Vladislavu Petkoviću Disu, Petru Kočiću, Milutinu Uskokoviću i Milutinu Bojiću, kao i obelažavanju aktuelnih godišnjica klasika Miloša Crnjanskog, Desanke Maksimović i Alekse Šantića.\nSrbija se na moskovskom Sajmu knjiga predstavlja pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja, a u organizaciji Univerzitetske biblioteke "Svetozar Marković", kao programskog i Privredne komore kao tehničkog realizatora, dodaje se u saopštenju.


Čačak - prvi grad u Srbiji koji je zabranio GMO\nSkupština Čačka je danas jednoglasno donela Deklaraciju o zabrani korišćenja, uzgoja i prometa genetski modifikovanih organizama (GMO) na teritoriji tog grada.\nUbio se čovek koji je tražio odštetu za sina\nTomislav Vasović (55) iz Čačka, koji je sa suprugom Rumenkom (53) nekoliko dana protestovao ispred čačanskog Osnovnog suda tražeći odštetu za ubijenog sina, obesio se zbog teških okolnosti u kojima je živeo, rekla je danas njegova supruga.\nZa Čačane voda skuplja skoro 40 odsto\nGradsko veće Čačka odobrilo je danas zahtev Javnog preduzeća 'Vodovod' da voda bude skuplja za 39,13 odsto za građane i 5,5 odsto za privredu.\nPosle 21 godine suđenja vraćen na posao\nRadoman Munić (50) iz Čačka vraćen je posle 21 godine suđenja na radno mesto medicinskog tehničara u čačanskoj bolnici gde je 1992. dobio otkaz.\nČelnica čačanskog "Komunalca" nije plaćala iznošenje smeća 10 godina\nPredsednica Upravnog odbora čačanskog Javnog komunalnog preduzeća 'Komunalac' Gordana Petković iz Srpske napredne stranke (SNS) potvrdila je danas da 10 godina nije plaćala usluge iznošenja smeća tom preduzeću.\nČačanska policija uhapsila je Sašu L. (28) iz tog grada zbog sumnje da je ukrao veću količinu zlata i novac u ukupnoj vrednosti oko 6.000 evra.\nHavarija na Hladnjači u Čačku\nU čačanskoj Hladnjači, koja je prestala da radi početkom novembra zbog duga za struju od osam miliona dinara, danas je došlo do havarije koju je izazvalo curenje amonijaka, a prema rečima nadležnih trenutno nema opasnosti po stanovništvo.


Tegeltija: Prvi korak formiranje Fiskalnog savjeta - Narod.ba\nPolitika 25. Decembra 2019.\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija istakao je da će jedan od njegovih prvih koraka na toj funkciji biti formiranje Fiskalnog savjeta BiH, koji treba da definiše globalni fiskalni okvir i tako odredi nivo sredstava koja pripadaju zajedničkim institucijama s jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\n“Očekujem da 30. januara donesemo odluku o privremenom finansiranju i nadam se da će to biti posljednja odluka te vrste. Nakon toga slijede konsulatacije u vezi sa kreiranjem prijedloga budžeta institucija BiH za 2020. godinu, koji će biti upućen na razmatranje u Predsjedništvo BiH, kao formalnom predlagaču budžeta”, rekao je Tegeltija za “Dnevni avaz”.\nPrema njegovim riječima, priča o eventualnom povećanju stope PDV-a izuzetno je ozbiljna i mora biti rezultat konsenzusa, ali trenutno nije vrijeme da se o tome više govori.\n“Mislim da u kombinaciji PDV-a i direktnih poreza iz Zakona o porezu na dohodak i Zakona o doprinosima možemo napraviti dobru priču i stvoriti pretpostavku za rasterećenje dijela privrede, u smislu da to bude usmjereno na povećanje broja zaposlenih u privatnom sektoru. To bi kulminiralo i rastom plata u javnom sektoru”, naglasio je Tegeltija.\nTegeltija je poručio da se dugoročan i stabilan privredni rast najbolje može ostvariti rastom investicija i izvoza, a veća zaposlenost otvaranjem radnih mjesta u malim i srednjim preduzećima.\nOn je potvrdio da će rješavanje migrantske krize biti u vrhu njegovih prioriteta.\nTegeltija je najavio da će prvi sastanak imati sa premijerima Republike Srpske i Federacije BiH, sa kojima će diskutovati o tim pitanjima, važnim za saradnju Savjeta ministara i entitetskih vlada.\nOn je potvrdio da će Mlađen Božović, nakon okončanja procedure, biti imenovan za ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nTegeltija je izrazio zadovoljstvo sastavom novog Savjeta ministara u kojem, kako je rekao, sjede kompetentni ljudi, koji imaju iskustvo u svojim profesionalnim karijerama.\n“Za uspjeh u BiH potreban je timski rad Savjeta ministara i potrebna je dobra podrška Parlamentarne skupštine. Moj cilj je uspješnija, bogatija i bezbjednija BiH”, poručio je Tegeltija.\nGovoreći o Programu reformi BiH, Tegeltija je istakao da taj dokument treba da bude obavezujući za sve institucije u BiH jer je rezultat kompromisa.\n“Program reformi obavezujući je za sve institucije u BiH. Tamo su definisane određene mjere i aktivnosti i onaj dio koji bude na Savjetu ministara mi ćemo sprovoditi”, kaže Tegeltija.\nKomentarišući nedavnu posebnu sjednicu Narodne skupštine Republike Srpske, Tegeltija je konstatovao da je opozicija opet pokušala da parlament Srpske pretvori u neki šou program, dodajući da mu je žao što je ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač dozvolio da ga isprovocira poslanik PDP-a Draško Stanivuković.\nTegeltija smatra da opoziciji neće uspjeti da izazove nered na ulicama Republike Srpske, tim prije jer neće dobiti podršku građana, koji su to pokazali i na proteklim izborima jer je opozicija od 40 poslanika iz 2014. godine spala na 12 poslanika.


Britanski ambasador Kim Darroch bio je domaćin skupa Nacionalnog kluba ekonomista u britanskoj ambasadi, 20. oktobra 2017.\nPredsjednik Donald Trump izjavio je da “ne želi da ima nikakva posla” sa britanskim ambasadorom u Washingtonu, nakon što ga je diplomata, u svojim telegramima do čijeg je sadržaja došao jedan britanski tabloid, opisao kao “nekompetentnog” i “nesigurnog” a njegovu administaciju kao “jedinstveno disfunkcionalnu”.\n"Ne poznajem ambasadora”, rekao je Trump na Twitteru o diplomati Kimu Darrochu, “ali on nije omiljen niti cijenjen u SAD.”\nKada je Glas Amerike postavio pitanje da li je formalno obavještenje o tome upućeno ili će biti upućeno britanskoj ambasadi u Washingtonu, Bijela kuća je uputila novinare Glasa Amerike na State Department, koji ih je pak, ponovo uputio na Bijelu kuću.\nZa to vrijeme, Britanija pokušava da pronađe izvor koji je tabloidu dostavio Darrechove diplomatske depeše upućene iz Washingtona Londonu.\nBritanija, odavno najbliži američki saveznik, našla se u neprijatnoj situaciji zbog objavljivanja negativnog opisa Trumpa od strane Darrocha, koji je ambasador u Washingtonu od 2016. Vlada, ipak, nije demantovala da su depeše, objavljene u Britaniji tokom vikenda, autentične.\nPortparol premijerke Therese May, James Slack, rekao je novinarima: “Kontaktirali smo Trumpovu administraciju i iznijeli gledište da vjerujemo da je neprihvatljivo što su telegram procurjeli. To je, naravno, veoma za žaljenje.”\nMinistar trgovine Liam Fox, koji se nalazi u posjeti Washingtonu, rekao je za radio BBC da će se izviniti Ivanki Trump, predsjednikovoj kćerki i savjetnici, sa kojom treba da se sastane.\n"Zlonamjerno curenje informacija ove vrste može da nanese štetu našem odnosu, i time utiče na naše šire bezbjednosne interese”, izjavio je Fox.\nTelegrami su bili namenjeni visokim britanskim ministrima ali zvaničnici vjeruju da se osoba koja ih je dostavila medijima može naći među britanskim političarima ili zvaničnicima, a ne u nekoj stranoj vladi.\nMoguće je da se protiv te osobe podigne optužnica za kršenje zakona o državnim tajnama, kojim se zabranjuje objavljivanje povjerljivog materijala, iako su takve optužnice rijetke.\nBritanska premijerka Theresa May i predsjednik Donald Trump na konferenciji za novinare u Londonu, 4. juna 2019.\nPortparol britanske premijerke je izjavio da May ima “puno povjerenje” u Darrocha ali se ne slaže sa njegovom procjenom Trumpa. On je rekao da se izaslanici u inostranstvu angažuju da bi pružali “iskrene i neuljepšane” procjene politike i zvaničnika u zemljama gdje služe.\nU jednom od Darrochovih telegrama koji su procurjeli, koji datiraju u periodu između između 2017. i posljednjih nedjelja, navodi se: “Ne vjerujemo da će ova administracija postati normalnija, manje disfunkcionalna, manje nepredvidljiva, stabilnija, diplomatski manje trapava i sposobnija.”\nNakon što je čuo za Darrochove komentare, Trump je izjavio da “ambasador nije dobro služio Britaniji. Nismo veliki fanovi tog čovjeka.”


Cena goriva usporava Afrički avio-saobraćaj | Avio Press\nCena goriva usporava Afrički avio-saobraćaj\nAfrički putnički saobraćaj će rasti, ali bi oporavak mogao biti pogođen nedavnim skokom cena goriva za avione, navodi Afričko avioudruženje (AFRAA) u svom najnovijem izveštaju.\nU saopštenju koje je objavilo udruženje, obim putničkog saobraćaja širom Afrike je i dalje smanjen, ali sektor se oporavlja. U martu 2022. kapacitet afričkih avio-kompanija dostigao je 67,3%, a saobraćaj 56% u poređenju sa istim mesecom 2019, prema procenama AFRAA.\nAFRAA procenjuje da će prihodi sektora pasti za 4,7 milijardi dolara u poređenju sa nivoima iz 2019. U 2021. prihod afričkih avio-kompanija pao je za 8,6 milijardi dolara u poređenju sa nivoom iz 2019. godine.\n„U Africi je povećanje cena goriva za avione zabrinjavajuće i ima potencijal da uspori oporavak putovanja. Procenjuje se da će ukupan uticaj povećanja cena na ukupan račun za mlazno gorivo dostići 86,3 milijarde dolara na osnovu procenjene prosečne cene od 115 dolara po barelu.\nAfrika avio saobraćaj\nNeizvesna sudbina „čarlija“\nRadovi na aerodromu Niš-FOTO\nAmerički prevoznici se protive uvođenju testova na...


Usvojen prvi izveštaj o sprečavanju nasilja nad ženama – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Usvojen prvi izveštaj o sprečavanju nasilja nad ženama\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici predlog zaključka o usvajanju izveštaja o primeni Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (Istanbulska konvencija), na predlog Kabineta potpredsednice Vlade Zorane Mihajlović.\nIzradu prvog državnog izveštaja koji Srbija podnosi GREVIO ekspertskoj grupi – međunarodnom telu koje je nadležno za praćenje realizacije, vodilo je Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost u saradnji sa 260 subjekata, sa nacionalnog, pokrajinskog i lokalnog nivoa, saopštio je kabinet potpredsednice vlade.\nPrvi državni izveštaj, u kom su navedene sve važne zakonodavne i strateške mere koje država preduzima u borbi protiv rodno zasnovanog nasilja, potkrepljene relevantnim statističkim podacima, biće dostupne javnosti nakon što izveštaj bude predat GREVIO grupi naredne nedelje.\n„Posebno ističemo zadovoljstvo jer je ostvaren veliki odziv sa lokalnog nivoa, što govori u prilog jasnom i čvrstom uspostavljanju lokalnih mehanizama za rodnu ravnopravnost, što je i preduslov da se ova oblast unapređuje“, kaže se u saopštenju.\nNaglašeni je da je u pitanju je veoma važan proces koji će našoj zemlji dati smernice i preporuke za dalje aktivnosti usmerene na borbu protiv rodno zasnovanog nasilja.\nPrethodna: Oblačno, mestimično sa kišom\nSledeća: Od 1. jula veći roditeljski dodatak!


SKUP NA SLAVIJI U SUBOTU: Stanari Stepe mogu da se okupe na kružnom toku u podne\n11.07.2018. 07:42h 11.07.2018. 07:53h\nUprava policije je kao drugostepeni organ poništila prvostepeno rešenje o zabrani javnog okupljanja, zakazano za 14. jul\nBEOGRAD - Stanari naselja "Stepa Stepanović" ipak će moći u subotu da se okupe na Slaviji, kako su planirali, a takav je epilog njihove inicijative nakon što je Uprava policije MUP danas poništila prethodno rešenje o zabrani okupljanja.\nTo je u izjavi za javnost dostavljenoj medijima poručio Zoran Alimpić, načelnik Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova.\nKako je naveo, Uprava policije je kao drugostepeni organ poništila prvostepeno rešenje o zabrani javnog okupljanja, u organizaciji S. K, koje je zakazano za subotu 14. jul u 12 sati na kružnom toku na Slaviji.\nNakon što je organizator okupljanja danas uputio žalbu MUP na rešenje Policijske uprave za grad Beograd, Policijske stanice Savski venac, MUP je uvažio navode žalbe i poništio prvostepeno rešenje, tako da se prijavljeno okupljanje može održati, naveo je u izjavi Alimpić.\nStanari ovog naselja već neko vreme protestuju zbog planirane gradnje crkve, smatrajući da su im neki drugi sadržaji potrebniji.\nstanariStepa StepanovićSlavijapodnekružni tokzabrana


Stefan Đoković - Blic Online\nNovak Đoković je pre nekoliko meseci kupio penthaus u sveže izgrađenom beogradskom naselju koje odiše luksuzom i nosi epitet pametne zgrade, a proslavljeni teniser proslavio je kupovinu stana u krugu porodice i prijatelja.\nJelena Đoković je uspešna poslovna žena, majka Stefana i Tare i supruga našeg najuspešnijeg tenisera Novaka Đokovića.\nJelenu Đoković navikli smo da viđamo u smernim izdanjima, zbog čega je njena najnovija fotografija izazvala veliku pažnju.\nDa je mali Stefan na putu da krene tatinim stopama dokazuje snimak na kome Nole i njegov naslednik zajedno treniraju.\nNajemotivniji trenutak jučerašnjeg finala Vimbldona sasvim sigurno bio je onaj kada je Stefan Đoković poleteo tati Noletu u zagrljaj nakon pobede.\nĐOKOVIĆI U DUBAIJU Jelena je objavila sliku sa Stefanom, a ono što su videli ih je ostavilo bez teksta!\nJelena Đoković zajedno sa sinom Stefanom je u Dubaiju, a trogodišnji sin idealno je društvo za razgledanje znamenitosti.\nStefan Đoković juče je proslavio treći rođendan u društvu porodice, ali i najboljih drugara. U kući u Monte Karlu priređena je večera u čast rođendana, a mama Jelena nije mogla da sakrije suze.\nDIVAN POVOD ZA SLAVLJE Danas Đokovići ne skidaju osmeh sa lica!\nPorodica Đoković je nakon brojnih teških momenata vezanih za Novakovu karijeru konačno potpuno srećna i na miru može da uživa u radostima koje život sa sobom nosi.\nKAO SAV NORMALAN SVET Pogledajte u kakvoj situaciji su komšije zatekle Novaka Đokovića\nNovak Đoković nikada nije glumio zvezdu i uvek su se mogli čuti komentari da je i te kako prizeman.\nNovak sa sinom dolazi u Beograd zbog Dejvis kupa, trudna Jelena ostaje u Monte Karlu\nNovak Đoković je potvrdio učešće u Dejvis kup meču četvrtfinala sa Španijom, koji je na programu od 7. do 9. aprila u našoj zemlji, a u Beograd će doputovati sa sinom Stefanom.\nJELENA ĐOKOVIĆ O NASLEDNIKU Stefan bi da zna sve o dinosaurusima\nČim je tata otputovao na turnir u Australiju, mali Stefan je sa mamom pronašao novi način da se zabavi i nešto i nauči. I mama je izgleda oduševljena novom edukativnom igračkom.\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković, koji trenutno nastupa na završnom masters turniru u Londonu, iskoristio je slobodno vreme između dva meča, i posvetio ga dvogodišnjem sinu Stefanu.\nPUNI BATERIJE PRED TURNIR Đoković uživa sa Jelenom i Stefanom\nSrpski teniser Novak Đoković nastupiće sledeće nedeljena turniru u Parizu, a odmah potom očekuje ga i završno ATP finale u Londonu.


Savez za HiP o rezultatima i daljim koracima\nMeđu značajnim rezultatima u 2018. istaknuto je formiranje Stručne radne grupe za hranu i poljoprivredu, tela koje okuplja predstavnike resornih institucija i privrede na poslovima unapređenja regulatornih i institucionalnih rešenja u oblasti hrane i poljoprivrede.\nZa prva dva meseca rada portala www.sezonskiradnici.gov.rs poljoprivredni proizvođači elektronskim putem registrovali su više od 20.000 radnih dana za angažovane sezonske radnike, saopšteno je na sastanku Saveza za poljoprivredu i hranu održanom 7. marta u NALED-u.\nČlanovi Saveza ocenili su da je reč o značajnom uspehu imajući u vidu da se pre uvođenja pojednostavljene procedure angažovanje sezonskih radnika najčešće odvijalo u sivoj zoni. Više od 20.000 evidentiranih dana znači i da su poslodavci uplatili u budžet više od šest miliona dinara na ime poreza i doprinosa, kao i da su prijavljeni radnici pored naknade za rad, ostvarili pravo na penzijsko osiguranje i osiguranje u slučaju povrede.\nNa sastanku je najavljeno da će u fokusu Saveza u narednim mesecima biti praćenje usvajanja Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, za čije je unapređenje upućen niz komentara i preporuka resornom ministarstvu. Savez će takođe nominovati nove teme za rad Stručne radne grupe za hranu i poljoprivredu, pre svega u oblasti rešavanja problema prevara sa hranom, usklađivanja sa regulativom EU, kao i za optimizaciju posebno važnih administrativnih procedura u sektoru hrane i poljoprivrede.\nSastankom, na kojem se razgovaralo i o pravilnicima iz oblasti prehrambene industrije, uključujući novu hranu i nove propise EU u oblasti deklarisanje hrane, kao i inicijativama za suzbijanje nelegalne trgovine, predsedavao je Vladimir Čupić, generalni direktor Atlantik grupe i predsednik Saveza.\nSavez za hranu poljoprivredu osnovan je krajem 2017. i okuplja 40 članova NALED-a iz privatnog sektora, lokalnih samouprava i predstavnika civilnog sektora.


Za podsticaje poljoprivrednoj proizvodnji u KS isplaćeno 3,2 miliona KM - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 21/09/2021 Finansije\nOdjeljenje za poljoprivredu Ministarstva privrede Kantona Sarajevo zaključno s mjesecom augustom 2021. godine isplatilo je 3.187.129,43 KM.\nOvaj iznos isplaćen je za 1256 odobrenih zahtjeva za podsticaje u poljoprivrednoj proizvodnji, od čega su 2.176.726,72 KM isplaćena za podsticaje animalnoj proizvodnji. U oblasti biljne proizvodnje isplaćeno je 347.000,89, dok je za certificiranje organske proizvodnje isplaćeno 6.201,00 KM.\nTakođer, isplaćeno je i 507.349,42 KM za kupovinu nove poljoprivredne mehanizacije i priključnih sredstava, te 17.786,78 KM za kupovinu nove opreme u biljnoj i animalnoj proizvodnji. Za kupovinu priplodnih junica u 2021. godini isplaćeno je ukupno 50.830,03 KM podsticajnih sredstava.\nU odnosu na prethodne godine, ove godine smo učinili sve da se podsticaji poljoprivrednoj proizvodnji isplaćuju redovno i ovo je godina u kojoj imamo najbrže isplaćene podsticaje poljoprivrednim proizvođačima koji su u sistemu podsticaja Kantona Sarajevo, a nastojat ćemo da ovaj trend nastavimo i u budućnosti.\nPodsjećamo poljoprivredne proizvođače s područja Kantona da je neophodno praćenje krajnjih rokova za podnošenje zahtjeva za podsticaje, i to onako kako je propisano Odlukom o programu utroška sredstava, iznosima novčanih podsticaja, minimalnim uslovima za početak proizvodnje, minimalnim uslovima za investiranje i rokovima podnošenja zahtjeva za 2021. godinu, obzirom da je blagovremeno podnošenje zahtjeva jedini način za ostvarivanje podsticaja.


Idea Pro: Video produkcija "Dani Beča u Beogradu" - Idea PRO\nHome » Video » Idea Pro: Video produkcija “Dani Beča u Beogradu”\n30 октобра, 2010 Нема коментара\nFilmska i video produkcija Idea Pro angažovana je od strane Kommpress-a (danas Eurocomm PR) za medijsko praćenje delegacije grada Beča na manifestaciji „Dani Beča u Beogradu“. Novinarski i kamera tim produkcije Idea Pro je pratila delegaciju Grada Beča na čelu sa zamenicom gradonačelnika, Renate Brauner i zabeležio sve značajne sastanke, susrete i događaje koji su održani povodom manifestacije “Dani Beča u Beogradu”.\nIdea Pro je kompletan video-materijal predala na korišćenje Kommpress-u ( Eurocomm PR) u svrhu prikazivanja manifestacije u drugim medijima, kao i arhivskog materijala. Idea Pro je proizvela i specijalnu emisiju o manifestaciji “Dani Beča u Beogradu” koja je emitovana na satelitskom programu RTV Pink.\nManifestacija “Dani Beča u Beogradu”\nManifestacija “Dani Beča u Beogradu” započeta je radnim doručkom u novouseljenoj poslovnoj zgradi VIG Plaza, gde su susreli privrednici obe zemlje, a potpredsednik Vlade Srbije, Božidar Đelić i zamenica gradonačelnika Beča Renata Brauner razgovarali su o razvoju saradnje između dva grada.\nIstaknut je značaj ulaganja austrijskih kompanija na lokalno tržište, a posebno u projekte održivog razvoja kakav je i projekat izgradnje VIG Plaze, prve poslovne zgrade A klase na Balkanu koja koristi obnovljivu geotermalnu energiju, u koju je “Vienna Insurance Group” uložila oko 43 miliona evra.


Dolar potonuo još dublje - Sputnjik Srbija\n17:57 29.12.2020 (osveženo 18:18 29.12.2020) Preuzmite kraći link\nInvestitori se klade da će američka valuta nastaviti da slabi, jer očekuju da Federalne rezerve u budućem periodu drže kamatne stope blizu nule i da će se američka privreda mučiti sa oporavkom od blokada povezanih sa širenjem pandemije kovida 19. Od početka ove godine, dolar je pao za više od 6,0 procenata.\nBritanska funta je porasla danas za 0,28 odsto, na 1,3696 dolara, nakon dvodnevnog pada. Ovog meseca je zabeležila čak nivo od 1,3625 dolara, najviši od maja 2018, ali su investitori, nakon postizanja trgovinskog dogovora o Bregzitu, pohrlili da realizuju zaradu od ulaganja u britansku valutu, prenosi Tanjug.\nTreća najveća svetska kriptovaluta, XRP, izgubila je više od petine vrednosti spustivši se na najniži nivo od jula, posle saopštenja glavne američke berze virtuelnog novca „Koinbejz“ da će obustaviti trgovanje XRP-om.\nOvaj potez je usledio nakon što su američki regulatori optužili „Ripl“, blokčejn kompaniju povezanu sa XRP-om, za nuđenje neregistrovanih hartija od vrednosti u iznosu od 1,3 milijarde dolara. „Ripl“ je negirao te optužbe.\nFederalne rezerve SAD, berza, investitori, američki dolar


Ekonometar i Magazin Biznis obeležili 15 godina izlaženja - Nira Press\nPočetna » Ekonometar i Magazin Biznis obeležili 15 godina izlaženja\nČasopisi Ekonometar i Magazin Biznis obeležili su 24. februara u Beogradu, 15 godina izlaženja i uspešnog rada\nNagrađeni i gosti na svečanosti\nU prisustvu brojnih zvanica, bankara, privrednika i ekonomista o značaju ovih ekonomsko-poslovnih časopisa govorio je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije. Za jubilarni broj Magazina Biznis, predsednik PKS dao je ekskluzivni intervju i najavio konkretna rešenja za privredno povezivanje zemalja Zapadnog Balkana, koje se očekuje u 2020. godini. Osvrt na ekonomska kretanja u Srbiji u prošlih 15 godina, dali su Marko Čadež, „lice sa naslovne strane” najnovijeg broja Magazina Biznis i Aleksandar Vlahović, predsednik Saveza ekonomista Srbije koji je bio „lice sa naslovne strane” prvog broja Magazina Biznis, pre 15 godina.\nU razgovoru sa Radojkom Nikolić, glavnom urednicom i osnivačem ovih časopisa, ocenjeno je da je tokom prošlih 15 godina srpska ekonomija ostvarila značajan napredak, ali da je još mnogo toga ostalo da se uradi. Pogotovo ako se želi veća stopa ekonomskog rasta, od sedam odsto godišnje, tokom narednih deset godina, kakav je predložila i Svetska banka Novom agendom rasta za Srbiju.\nNa svečanosti su dodeljena i priznanja “Planeta Biznis” a dobitnici su ove godine: Dragan Filipović, generalni direktor Đenerali osiguranja, Zoja Kukić, programska direktorka za razvoj startapa „Digitalna Srbija”, kao i osiguravajuća kompanija DDOR osiguranje NOVI SAD, za najviši iznos sredstava za razvoj razvoj društva i lokalne zajednice (oko 900.000 evra) u 2019. godini. Priznanja su dobili i Zorica Selaković, vlasnica kompanije „Dezert” Čačak i Goran Jović, direktor Regionalne privredne komore Pčinjskog i Jablaničkog okruga.


Crvena zvezda je stigla do plej-ofa kvalifikacija za Ligu šampiona, a stručnjak smatra da igra izabranika Vladan Milojevića umnogome podseća na onu koju je gajio dok je bio na klupi tima iz Humske.\n"Napravili su crveno-beli dobar rezulat, ne može niko to da ospori. Imaju specifičan način igre, u nekim trenucima sa malim brojem primljenih golova podsećaju na Partizan iz sezone kad smo uzeli duplu krunu. Imaju i izvanredan budžet. Na primer, meni je Brazilac Kafu bio interesantan, ali je van domašaja Videotona", rekao je Nikolić.\nMladi strateg se zatim osvrnuo i na bivši tim rekavši da bi više voleo da vidi crno-bele na mestu večitog rivala.\n"Koliko vidim, imaju i dva podjednako kvalitetna tima. U dobroj su poziciji. U nekim segmentima su dobro, stvarno vam kažem, baš dobro radili, pa im se to sad vratilo. Da se razumemo: ne smeta mi dobar rezultat Zvezde koliko bih voleo da vidim Partizan na tom mestu", rekao je Nikolić.\nVideoton je stigao do plej-ofa za Ligu šampiona u kome će odmeriti snage sa šampionom grčke AEK-om, a prvi meč je na programu u sredu od 21 čas.


Potpisan sporazum o digitalizaciji kulturne baštine\nU Vladi Srbije sporazum su potpisali ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević, generalni direktor kompanije Telekom Srbija Predrag Ćulibrk i direktor Matematičkog instituta SANU Zoran Ognjanović. Kako piše N1, ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević istakao je da se potpisivanjem ovog sporazuma stiču uslovi za sistematičniji i produktivniji proces digitalizacije kulturnog nasleđa u Srbiji.\nOn je kazao da Ministarstvo i ustanove kulture nisu sedele „skrštenih ruku“, već da je pre šest meseci počela digitalizacija sadržaja kulture kada je osnovan sektor za to:\nOvaj sporazum pruža stabilan temelj da u jedan relativno haotično započet proces digitalizacije unesemo dodatni red, tehnologiju i naše najbolje stručnjake.\nVukosavljević između ostalog dodaje da je digitalizacija jedan od prioriteta Vlade Srbije naročito u oblasti kulture, dok ovaj ugovor nije vremenski ograničen, te se očekuje vrlo efikasna saradnja. „Smatram da će ustanove kulture Srbije imati značajnu korist -digitalizacija je ključan deo vremena u kojem živimo“, ocenio je Vukosavljević.\nTelekom Srbija podržava projekte digitalizacije kulturnog nasleđa\nSa druge strane, direktor Matematičkog instituta SANU Zoran Ognjanović ističe za medije da se sporazum odnosi na razvoj digitalne infrastrukture i da će u tom smislu kroz preporuke Ministarstva u narednom periodu biti definisani najznačajniji spomenici kulture koji će biti digitalizovani u prvoj fazi.\nNaime, sporazum između ostalog predviđa čuvanje u digitalnom obliku informacija unetih u baze podataka institucija kulture, formiranje centralnog registra digitalne građe, kao i izradu aplikacija za pametne telefone koje će omogućiti dostupnost sadržaja najširoj publici.\nDirektor kompanije Telekom Srbija Predrag Ćulibrk kazao je da je ta kompanija veliku pažnju posvećuje promovisanju kulture i da će i ubuduće podržati sve projekte digitalizacije kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva. Štaviše, on kaže da će pored vrhunskih stručnjaka iz oblasti IT kompanija staviti na raspolaganje neophodnu infrastrukturu i opremu – kako bi se dodatno očuvala i promovisala kulturna zaostavština naše zemlje.


Portparol EU: Sastanak u Briselu nastavak dijaloga, ne očekujemo dogovor - Sputnjik Srbija\n16:21 18 Septembar 2020\nPortparol EU: Sastanak u Briselu nastavak dijaloga, ne očekujemo dogovor\n15:18 09.07.2020 Preuzmite kraći link\nPortparol Evropske unije Peter Stano izjavio je da Unija od sastanaka 12. jula u Briselu očekuje da to bude nastavak procesa dijaloga Beograd i Prištine, ali da nema očivanja da će doći do nekog presudno važnog dogovora.\n„Ovo neće biti jedan od događaja koji će rezultirati nekim presudnim dogovorom. Ovo je nastavak dijaloga i procesa kome je cilj rad na sveobuhvatnom pravno obavezujućem dogovoru između Srbije i Kosova o normalizaciji odnosa“, rekao je Stano.\nPeter Stano je, govoreći o planovima za sastanak presednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog premijera Avdulaha Hotija, koji je EU zakazala za nedelju 12. jula u Briselu, naglasio da su „očekivanja visoka“ u smislu ponovnog pokretanja procesa koji je u blokadi od novembra 2018. godine.\n„Status kvo koji podrazumeva blokadu dijaloga nije održiv i dobro je što postoji dogovor obe strane da dođu u Brisel i nastave razgovore“, naveo je Stano.\nUpitan da li će EU kao posrednik u dijalogu uticati na mogućne teme razgovora i konkretno odbacivanje mogućnosti promene granica kao dela mogućeg rešanja, Stano je odgovorio da je EU tu da „olakša dijalog, a ne da nameće svoje stavove“.\nU Briselu navode i da protesti koji se dođađaju u Beogradu, ali i širom Srbije, nisu u vezi sa dijalogom zakazanim u Briselu i da se planovi za nastavak razgovora ne menjaju, prenosi Tanjug.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić trebalo bi u subotu, 11. jula, u Briselu da prisustvuje radnoj večeri koju za učesnike dijaloga Beograda i Prištine i EU pregovarače organizuje predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\nNastavak dijaloga na najvišem političkom nivou između Beograda i Prištine očekuje se da počne u nedelju, 12. jula, oko 10 časova.\nKosovo, Brisel, dijalog Beograda i Prištine, Evropska unija\n15:59 Beloruski opozicionar objavio štrajk glađu u pritvoru\n15:49 Đoković: Pozdrav za braću, čestitke Crkvi u Crnoj Gori\n15:36 Tramp nudi pomilovanje Asanžu\n15:26 Dodik: Agresiju dogovorili Izetbegović i Tuđman


VojvodinaCafe - Propada još jedan gigant - Neobus\nVest objavljena: 09.06.2012 17:30\nNažalost, sat je ovde počeo da zaostaje pre osam meseci, kada su zaposleni dobili poslednju platu, da bi se potpuno zaustavio 25. aprila, pošto je ogromna većina od ukupno 217 radnika stupila u generalni štrajk.Novosadsku fabriku, sa tradicijom dugom preko šest decenija, kupio je na aukciji 2004. godine biznismen iz Saudijske Arabije Ali Magrabi Mohamedali. Za hale, opremu i krug od 12,5 hektara u industrijskoj zoni grada Mohamedali je izbrojao svega 700.000 evra, ali je zauzvrat morao da preuzme dug od 2,6 miliona evra i obaveže se na investicioni program od 1,5 miliona.\n"Neobus je u minusu za oko 4,5 miliona evra, računajući stari dug i blokadu Razvojne banke Vojvodine od 228 miliona dinara. Zašto je to tako i da li smo uopšte mogli drugačije, prosudite sami", kaže nam manjinski vlasnik i predsednik upravnog odbora Zoran Kijac.\nPrema njegovim rečima, stvari su pošle nizbrdo posle ugovora sa kompanijom VDL, koji je pre tri godine podržao kompletan državni vrh Srbije. Umesto proizvodnje od 150 autobusa godišnje za evropsko tržište, usledio je spor o naplati dvanaest vozila. Na osnovu tog ugovora, Neobusu je iz Fonda za razvoj Srbije odobreno 1,4 miliona evra za obrtna sredstva i 1,2 miliona za investicije, uložio u linije i opremu i – ostao bez posla.\n"U međuvremenu uradili smo 25 autobusa za francusku Veoliju i 20 za beogradsku Lastu, ali nismo prošli na tenderima u Pančevu i Novom Sadu. Tender u Pančevu od 1,2 miliona evra za 12 minibuseva smo prepustili drugoplasiranom, jer nismo dobili bankarsku garanciju, a novosadski JGSP je preko tašna-mašna firme iz Zagreba kupio za tri miliona evra 16 autobusa češkog 'Iris busa'. Ovaj tender smo izgubili za 0,45 poena", ističe Kijac.\nOn kaže da je konkurencija ponudila za nove autobuse rok isporuke od samo mesec dana, i da su Novosađani dobili dve godine stara vozila, koja su prethodno bila namenjena kupcu u Tirani (koji ih nije platio), pri čemu su im samo otvorena treća vrata, piše Politika.\n"Vidite li izlaz iz tunela, upitao me je većinski vlasnik, koji je u Neobus uložio oko 5,2 miliona evra, kada ni u Novom Sadu nismo uspeli da dobijemo posao. Kakav odgovor da mu dam, ako je naš godišnji platni fond 800.000 evra, a mi samo za kamate Razvojnoj banci Vojvodine moramo da izdvojimo 1,1 milion. Pošto mu je postalo jasno da svetla nema, Mohamedali mi je naložio da počnem pregovore o prodaji njegovih 86 odsto akcija", objašnjava Kijac.


► U Francuskoj nastavak predizborne kampanje\nU Francuskoj se nastavlja predizborna kampanja uoči drugog kruga predsedničkih izbora koji će biti održan 7. maja.\nKandidat centra Emanuel Makron danas će održati miting na severu zemlje, gde njegova protivnica, kandidatkinja ekstremne desnice Marin Le Pen ima veliku podršku.\nIako ankete procenjuju da će Makron u drugom krugu ubedljivo pobediti Marin La Pen, kandidat centra je u utorak rekao da "još ništa nije gotovo".\nOdlazeći francuski predsednik Fransoa Oland izjavio je da se ulazak Marin Le Pen u drugi krug "ne sme potceniti".\nPrema konačnim rezultatima prvog kruga izbora održanog 23. aprila, Makron je osvojio 24,01 a Marin Le Pen 21,30 odsto glasova.\nOna je dan posle prvog kruga najavila da privremeno napušta funkciju predsednika stranke Nacionalni front da bi se posvetila predizbornoj kampanji.