Krizni štab opštine Gračanica poziva na poštovanje mera – GracanicaOnline.Info\nKrizni štab opštine Gračanica konstatovao je danas, na osnovu pristiglih informacija iz zdravstvenih ustanova da je epidemiološka situacija na teritoriji opštine Gračanica stabilna ali sa tendencijom povećane infektivnosti te s tim u vezi poziva stanovništvo na pojačanu meru opreza i poštovanja najnovijih anti-kovid mera, navodi se na sajtu Naša Gračanica.\nKrizni štab opštine Gračanica održao je danas sednicu na kojoj su razmatrane nove anti-kovid mere i na kojoj je zatraženo od svih relevantnih institucija, privrednih i poslovnih subjekata da sa pojačanim angažovanjem pristupaju primeni novih anti kovid mera.\nPodseća se da je policijski čas na snazi od 22:00 sata, a da je rad lokala ograničen do 21:00 čas i da će inspekcija opštine Gračanica u saradnji sa policijom vršiti kontrolu primene svih pa i ovih mera.\nInspekcija opštine Gračanica apeluje na građane koji su pozitivni na COVID-19 kao i članove njihovih porodica da poštuju mere karantina.\nPoseban apel upućen je obrazovnim institucijama da se pridržavaju mera naročito kada je reč o nošenju zaštitnih maski tokom nastave. Takođe obrazovne institucije se pozivaju da predstojeću školsku slavu „Svetog Savu“ obeleže što skromnije i u skladu sa preporučenim merama.\nMedicinski deo Kriznog štaba poziva građane da se ukoliko osete respiratorne probleme jave u najbližu kovid ambulantu gde će im biti pružena adekvatna medicinska nega. Navedeno je da je trenutno u kovid bolnici u Lapljem Selu medicinski zbrinuto 12 kovid pacijenata i da su svi u dobrom opštem stanju.\nOd petka 21. Januara, do danas, na kovid je pozitno ukupno 60 pacijenata.\nTags: COVID-19 anti-kovid mere Kovid bolnica u Lapljem Selu Krizni štab Opštine Gračanica\nPrevious Od početka epidemije u albanskim sredinam na KiM od COVIDA-19 preminulo 3.000 osoba\nNext Petković: Izbori 3. aprila test za međunarodnu zajednicu


UEFA menja planove, finale Lige šampiona u novom terminu? | Boom93\nPrvobitni plan je bio da se finale Lige Evrope odigra 24. juna, a tri dana kasnije finale Lige šampiona, ali prema poslednjim najavama to se neće desiti.\nGazeta delo sport prenosi da sada postoji nova ideja da se sezona produži do druge polovine avgusta. Tako bi se finale Lige šampiona odigralo 15. avgusta, dok bi finale LE bilo nekoliko dana ranije.\nUkoliko bi se situacija odvijala tako, naredna sezona kada su u pitanju evropski kupovi počela bi u oktobru. Za sada još uvek nije poznato kako bi išle kvalifikacije za LŠ i LE, ali i novo evropsko takmičenje Konferens ligu.\nOznakeEvropska takmičenja Fudbal Liga evrope Liga šampiona Uefa


Institut za javno zdravstvo Republike Srpske isporučio je u ponedeljak, 27. septembra, zdravstvenim ustanovama u Srpskoj 2.501 vakcina protiv virusa korona, od kojih su 557 prve doze, a 1.943 druge.\nPrema podacima Instituta za javno zdravstvo, vakcinacija je u ponedeljak obavljena u 43 zdravstvene ustanove na području 49 lokalnih zajednica u Republici Srpskoj, prenosi Srpskainfo.\nPrema strukturi vakcina izdatih u ponedeljak, isporučeno je 1.139 doza “fajzera”, 821 doza “sinofarma”, 458 “sputnjika v”, 76 doza “astra zeneke”, te sedam doza “sinovaka”.\nPREMINULO 11 OSOBA U FBiH još 286 ljudi pozitivno na korona virus\nPREMINULO 19 ZARAŽENIH Na virus korona pozitivno 349 ljudi u Srpskoj\nNajviše vakcina je isporučeno u Banjaluku 832, Doboj 451, Prijedor 288, Bijeljinu 125 i Laktaše 107, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose sa javnošću.\nPodatke o isporukama vakcinama u preostalim lokalnim zajednicama građani mogu da pronađu na zvaničnoj internet stranici Vlade Republike na kojoj se svakodnevno objavljuju svi relevantni podaci u vezi sa pandemijom virusa korona koronavirususrpskoj.com.\nOd februara, kada je počeo proces imunizacije u Republici Srpskoj, zdravstvenim ustanovama isporučeno je 551.856 vakcina protiv virusa korona, i to 300.368 prve doze vakcinacije i 251.488 druge.\nNajviše "Sputnjika V": Zdravstvenim ustanovama u Srpskoj isporučeno još 2.249 doza vakcina


Obedska bara kao primer za održivu poljoprivredu – tekst u dodatku dnevnih novina Die Presse | Млади Истраживачи Србије\nTrenutno: Obedska bara kao primer za održivu poljoprivredu – tekst u dodatku dnevnih novina Die Presse\nNa poziv urednice dodatka „Info-Europa“ u bečkim novinama Die Presse objavljen je članak Milke Gvozdenović iz Mladih istraživača Srbije o održivoj poljoprivredi u jugoistočnoj Evropi.\nImajući u vidu aktivnosti i iskustva MIS u SRP Obedska bara, primer, kojim je ilustrovana potreba za dijalogom i saradnjom zainteresovanih strana na razvoju održive poljoprivrede, je uzgoj svinja u hrastovim šumama Obedske bare. Istovremeno, promovisane su vrednosti Obedske bare kao i turistički potencijal područja.\nDodatno, skrenuta je pažnja i na saradnju organizacija koje se bave zaštitom prirode u jugoistočnoj Evropi kroz BioNET mrežu.\nČlanak na nemačkom jeziku možete pogledati ovde


Ekipa filma Smrdljiva bajka povodom 50.000 gledalaca posetila korisnike Prihvatlišta - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/Film/Ekipa filma Smrdljiva bajka povodom 50.000 gledalaca posetila korisnike Prihvatlišta\nEkipa filma „Smrdljiva bajka“, večeras je korisnicima „Prihvatilišta za odrasla i stara lica“ u Komudraškoj priredila veče za pamćenje. Za njih je priređena projekcija filma, nakon čega su im uručeni pokloni, a usledila je i večera.\nFilm posvećen njima, kako je u kratkom obraćanju istakao scenarista i reditelj Miroslav Momčilović, doživeli su emotivno, do suza. Raspoloženje im je popravio poklon ekipe na kraju filma. Glumci Miloš Samolov, Aleksandar Đurica, Jovo Maksić, nagrađeni su aplauzom, a najviše Žarko Laušević, koga su pozdravili sa „legendo“.\nPovezana vest: Leteći ćilim uživo i druženje sa Aladinom u subotu na Novom Beogradu - Cineplexx Delta City\nBy ATA Stars Redakcija|2018-06-13T21:10:49+01:00decembar 12th, 2015|Film|0 Comments


Uprkos kiši, demonstranti su se 5. aprila, treći dan za redom, okupili u centru Beograda, Novog Sada, Niša i još nekoliko gradova Srbije, na “Protestima protiv diktature”, nezadovoljni pobedom Aleksandra Vučića na predsedničkim izborima. Ono što je novo u odnosu na prethodna dva okupljana, to je da su formulisani i prvi konkretni zahtevi.\nSa velikim transparentom “Dole diktatura”, razvučenim na čelu kolone, uz pištaljke i skandiranja “Vučiću lopove, pokrao si izbore” i “Gde su naši glasovi”, više hiljada uglavnom mladih su nakon okupljanja ispred Skupštine Srbije krenuli u treću po redu protestnu šetnju centrom Beograda.\nSa studentima iz Novog Sada, studenti Univerziteta u Beogradu usaglasili su zahteve i traže smenu članova Republičke izborne komisije "zbog nepoštovanja odluka Ustavnog suda", razrešenje predsednice Skupštine Srbije Maje Gojković "zbog blokade rada Narodne skupštine". Predlažu i zahtev za smenu direktora Radio televiyije Srbije (RTS) i urednika Informativnog programa RTS "zbog režimskog izveštavanja i neravnomerne zastupljenosti kandidata", kao i smenu članova Regulatornog tela za elektronske medije (REM), zbog nereagovanja na prekršaje i prijave.\n“Lista se samo dopunjava i dopunjava jer je previše problema u ovoj zemlji. Ne možemo to da rešimo za tri dana, ali pokušaćemo i stajaćemo iza tih zahteva dok se nešto ne učini”, kaže Tamara, studentkinja hemije koja učestvuje u beogradskim protestima.\nIzborna krađa, medijska cenzura, partijsko zapošljavanje, te transparenti “nećemo da budemo jeftina radna snaga“, glavne su poruke sa skupa, i ono što demonstranti upućuju na adresu još aktuelnog premijera i novoizabranog predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n„Ovde sam da probam da skinem medijski mrak, poslove preko veze i to ću uraditi najbolje što ja mogu. Ako ne uspem, biću miran sam sa sobom jer ću znati da sam uradio sve što sam mogao da promenim ono što mi veoma smeta“, navodi student norveškog jezika Vuk Đaković.\nDevetnaestogodišnja Olga Milošević kaže da protesti na ulicama već dva dana “ne mogu da se vide u javnim medijima”.\n“Ja se nadam boljoj budućnosti, da ovo što ja učim na fakultetu ne bude uzaludno, da mladi ne odlaze trbuhom za kruhom iz zemlje, nego da im se obezbede uslovi da mogu ovde da rade, da zarade i da normalno žive”, kaže ona.\nIako su iza bubnjara, koji su i ovaj put predvodili protestnu kolonu, šetali većinom mladi, priključuje im se sve više starijih sugrađana.\n„Oterali su mi decu u beli svet, i sin i ćerka su mi u Kanadi. I to im neću oprostiti“, rekao je penzioner Petar Hinić.\nUčesnici skupa su uz transparente "Vučiću lopove", "Dole Vučić", "Protiv terora vlasti", “After kod Soroša”… te nalepnice "Puk'o je" i "Drugi krug", kao i zastave Srbije, ponovo uz zvižduke i skandiranja, tokom šetnje zastali ispred zgrade dnevnog lista "Informer" bliskog vlasti, zgrade lista "Politika", Radio-televizije Srbije, Vlade Srbije, sedišta Republičke izborne komisije i prošetali nazad do Skupštine Srbije.\nPre skupa, grupa okupljenih, koji su rekli da su došli na protest, razvukli su ispred Skupštine novi pano na kojem su slike i imena ubijenih i otetih na Kosovu, a koji je pocepan tokom prvog protesta.\nI Novosađani na ulicama\nBlokadom centralne raskrsnice ispred zgrade Pokrajinske vlade završen je i protest građana u Novom Sadu, uz poruku da će se okupiti i sutra, 6. aprila.\nProcenjuje se da je na ulice Novog Sada izašlo oko 5.000 ljudi. Skup je počeo oko 18 časova, kada su okupljeni pozivali građane da im se pridruže, uz poruke "Izlazite napolje", ali su se čuli i uzvici "Lopovi", "Vučiću, Šrederu", "Ne damo Srbiju, ovo je naša zemlja".... Demonstranti su nosili transparente "Smrt fašizmu", "Kulturom protiv diktature", "Ko se boji vuka još".\nDruštveni aktivista, Lazar Čovs poručio je da su izbori bili neregularni, jer su održani "u atmosferi straha". Okupljene građane je podsetio da je Republička izborna komisija (RIK) prekršila odluku Ustavnog suda u vezi sa izborima na Kosovu. Istovremeno je ukazao na blokadu Skupštine Srbije za vreme kampanje. Okupljeni su negodovali zbog izveštavanja Radio televizije Srbije i Radio televizije Vojvodine.\n“Ovo nisu, kako pokušavaju da nam nametnu, protesti protiv izbornih rezultata, nisu protesti protiv Aleksandra Vučića. Ne! Hiljadu stvari imamo da mu zamerimo, ali nisu protesti zato. Mi insistiramo na fer, slobodnim izborima gde će naša volja odlučivati, a ne volja stranaka. Povezaćemo se sa sindikatima, radnicima, studentima, naučnim radnicima", rekao je Čovs.\nProtest u Novom Sadu, 5. april 2017.\nKatarina Antonić iz Studentskog pokreta Novi Sad, uz postojeće i usaglašene zahteve sa beogradskim studentima, dodala je još nekoliko, među njima i ukidanje mera štednje i vraćanje penzija.\n“Ono što ćemo mi sigurno tražiti to je kompletna smena vlasti na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Oslobađanje svih medija od kontrole političkih stranaka, obustavu sporovđenja mera štednje kroz plate i penzije građana i svako dalje ugrožavanje socio-ekonomskih uslova”, navela je ona.\nNišlije podržale zahteve kolega iz Novog Sada i Beograda\nTreće veče za redom, oko 2.000 Nišlija, uglavnom mladih, protestovalo je u centru grada. Učesnici skupa podržali su zahteve kolega iz Novog Sada i Beograda.\nProtest je završen šetnjom koja je proširena i na širi centar grada, a novo okupljanje najavljeno je takođe za četvrtak, 6. april.\nProtesti i u Kruševcu, Kraljevu, Valjevu, Boru, Čačku, Užicu…\nI pored jakle liše, stotinak uglavnom mladih Kruševljana okupilo se u centru grada na "Protestu protiv diktature" sa koga su između ostalog poručili da žele bolju zemlju, a ne zemlju u kojoj se umesto diplome traži partijska knjižica. Protesti su organizovani i u Kraljevu, Valjevu, Boru, Čačku, Užicu...\nTreći dan "Protesta protiv diktature"\nDemonstracije nazvane „Protest protiv diktature“, održavaju se 5. aprila u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i drugim gradovima Srbije. Ovo je treći protest koji se organizuje posredstvom društvene mreže Fejsbuk, nakon predsedničkih izbora 2. aprila.\nReakcije na prethodni dan protesta\nPrethodnog dana u protestnoj šetnji centralnim ulicama glavnog grada učestvovalo je više od 10.000 ljudi, mahom studenata i srednjoškolaca.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović je komentirajući proteste širom Srbije izjavio je da su u pitanju visokopolitički protesti, i kao organizatore pomenuo Sašu Jankovića, Vuka Jeremića i druge opozicione lidere.\nManji incidenti zabeleženi su prvog dana protesta, 3. aprila, kada je grupa okupljenih jajima gađala parlament i zgradu Vlade Srbije, dok na demonstracijama u utorak takvih tenzija nije bilo.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković saopštila je u sredu da su učesnici protesta, koji je 4. aprila održan u Beogradu, oštetili umetnička dela ispisivanjem grafita autolakovima na delu skulpture "Igrali se konji vrani", autora Tome Rosandića.\nPremijer i budući predsednik Srbije Aleksandar Vučić ranije je kazao da svako ima pravo na protest, dok god su to mirna okupljanja.\nProtestovalo se i u desetak gradova od Vojvodine do južne Srbije, a okupljanja su za sredu najavljena i u Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu, Pirotu i Zaječaru.


Zelenski uveo sankcije Putinu - 09.06.2022, Sputnik Srbija\nZelenski uveo sankcije Putinu\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski potpisao je ukaz o uvođenju personalnih sankcija protiv ruskog lidera Vladimira Putina. 09.06.2022, Sputnik Srbija\n„Staviti na snagu odluku Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine od 9. juna 2022. godine 'O primeni personalnih specijalnih ekonomskih i drugih ograničavajućih mera (sankcija)“, navodi se u ukazu Zelenskog.U prilogu je naveden spisak lica protiv kojih se uvode sankcije, a na prvom mestu je predsednik Rusije Vladimir Putin.Kako je precizirano, sankcije se uvode na neodređeno vreme. Na listi sankcionih mera su uskraćivanje i ukidanje viza, primena drugih zabrana ulaska na teritoriju Ukrajine, oduzimanje državnih nagrada Ukrajine, blokiranje imovine na teritoriji Ukrajine, ukoliko takva postoji, ograničavanje trgovinskih operacija, sprečavanje povlačenja kapitala iz Ukrajine.Prema ukazu, sankcije se uvode i protiv 236 ruskih univerziteta.\nrusija, rusija – politika, politika, vladimir zelenski, vladimir putin, kriza u ukrajini, ukrajina\n17:51 09.06.2022 (Osveženo: 18:13 09.06.2022)\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski potpisao je ukaz o uvođenju personalnih sankcija protiv ruskog lidera Vladimira Putina.\n„Staviti na snagu odluku Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine od 9. juna 2022. godine 'O primeni personalnih specijalnih ekonomskih i drugih ograničavajućih mera (sankcija)“, navodi se u ukazu Zelenskog.\nU prilogu je naveden spisak lica protiv kojih se uvode sankcije, a na prvom mestu je predsednik Rusije Vladimir Putin.\nNa „crnoj listi“ Zelenskog našli su se i ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu, šef ruske diplomatije Sergej Lavrov, portparol Kremlja Dmitrij Peskov, premijer Rusije Mihail Mišustin, ministar unutrašnjih poslova Rusije Vladimir Kolokoljcev i drugi ruski zvaničnici.\nKako je precizirano, sankcije se uvode na neodređeno vreme.\nNa listi sankcionih mera su uskraćivanje i ukidanje viza, primena drugih zabrana ulaska na teritoriju Ukrajine, oduzimanje državnih nagrada Ukrajine, blokiranje imovine na teritoriji Ukrajine, ukoliko takva postoji, ograničavanje trgovinskih operacija, sprečavanje povlačenja kapitala iz Ukrajine.\nPrema ukazu, sankcije se uvode i protiv 236 ruskih univerziteta.


Izazov usvajanja novih veština - PDA International Inc.\nSvet u kome danas živimo ubrzao je digitalnu transformaciju koju je pokrenula pandemija COVID-19, pretvarajući se u nestabilno, nesigurno, kompleksno i dvosmisleno (VUCA) okruženje.\nDa bismo prošli ovu digitalnu transformaciju, moramo naučiti nove veštine; ne samo tehnološke, već i takozvane „meke veštine“, koje su intrapersonalne i interpersonalne veštine koje nam omogućavaju da budemo u različitim ulogama.\nOvaj proces prilagođavanja veština naših ključnih grupa je strategija upravljanja talentima koja pretpostavlja sledeće:\nProgrami obuke kojima zaposleni samostalno upravljaju, a u odnosu na radni proces, kao i na kolektivni i socijalni aspekti.\nProdubljeni strateški pogled višeg menadžmenta koji rezultira mapiranjem veština ključnih grupa.\nPonovo osmišljavanje organizacione piramide učenja od strane HR.\nČak i pre trenutne krize, na godišnjem sastanku Svetskog ekonomskog foruma, koji je održan u januaru 2019. godine, više od 3.000 političkih i poslovnih lidera složilo se da je usvajanje novih veština jedno od četiri glavna pitanja koja moraju biti naglašena kako bi se izbegli uticaji na ekonomiju i tržište rada.\nUsvajanje novih veština je već prestalo da bude opciono i postalo je hitna potreba.


Pronađen rani autoportret Leonarda da Vinčija - Klix.ba\n1.3.2009. u 08:52\nCrtež koji je pronađen u svezcima Leonarda da Vinčija mogao bi biti njegov rani autoportret, smatraju italijanski stručnjaci. Kako piše BBC crtež je star blizu 500 godina, te je sve ovo vrijeme bio prekriven tekstom. Autoportret je pronašao italijanski novinar Pjero Anđela.\nNakon restauriranja crtež je istražen kriminalističkim tehnikama, te je upoređen sa Leonardovim kasnijim autoportretima.\nNalazi istrage će biti objavljeni u emisiji italijanskog kanala RAI.\nU izjavi za italijanski portal RAI, novinar Anđelo je rekao da je najprije otkrio nešto što ga je podsjećalo na nos ispod da Vinčijevog Kodeksa o letu ptica.\nMukotrpnim radom na restauraciji crteža naučnici su otkrili sliku zamišljenog mlađeg muškarca sa dugom kosom i prosjedom bradom.\nPjero Anđelo je uporedio sliku sa poznatim, kasnijim Leonardovim autoportretima, te se konsultovao sa facijalnim hirurzima i policijskim forenzičarima koji su se složili da postoje ubjedljive sličnosti.\nProfesor Karlo Pardeti, koji se već dugi niz godina bavi istraživanjima i proučavanjem rada slavnog Leonarda da Vinčija, također je radio na projektu restauracije ovog autoportreta, te je za italijanski RAI izjavio da je potpuno uvjeren da crtež prikazuje slavnog umjetnika.\nUkoliko se potvrdi da je pronađeni crtež zaista autoportret Leonarda da Vinčija, on će imati veliku važnost u daljnjem istraživanju rada i stvaralaštva najpoznatijeg italijanskog umjetnika.


Karla del Ponte: Ja u septembru odlazim sa dužnosti tužioca\nGlavna tužiteljka Haškog tribunala Karla Del Ponte izjavila je danas da se protivi obnavljanju pregovora Evropske unije sa Srbijom i, istovremeno, najavila da će u septembru otići sa svoje dužnosti.\nNa radnom ručku sa stranim dopisnicima u Hagu, Del Ponteova je ocenila da bi u "ovom ključnom i osetljivom trenutku", obnova pregovora EU sa Srbijom bila "štetna".\n"To bi značilo da se Beogradu dozvoljava nastavak pregovora bez hapšenja i izručenja Ratka Mladića. Ak se to dozvoli, možemo da zaboravimo na Mladića i ostale optužene koji su u bekstvu. Zato ja sada idem po Evropi da bi ih ubedila da će, ako se pregovori nastave, biti nemoguće dobiti Mladića i Karadžića", naglasila je tužiteljka. Ona je najavila da će sutra u Briselu u to pokušati da uveri visoke zvaničnike EU Havijera Solanu i Olija Rena.\nPo njenim rečima, za nastavak pregovora se u EU zalažu Italija - što ju je "posebno iznenadilo" - Španija, Austrija i susedi Srbije, dok se tome protive Velika Britanija, Holandija, Nemačka i Francuska. Del Ponteovao je ponovila da je Mladić "u domašaju" vlasti u Beogradu i da ga one mogu uhapsiti, ako bi to bilo naređeno. Tužiteljka je istakla i da "apsolutno veruje" da bi se nova vlada Srbije, ako je formira Demokratska stranka, ponašala drugačije i sarađivala sa Tribunalom.\nKarla Del Ponte danas je prvi put potvrdila da će se u septembru kada joj ističe drugi mandat povući sa dužnosti glavne tužiteljke i vratiti se u Švajcarsku. Ona je kazala da se nada da će do tada Mladić i ostali begunci biti u pritvoru haškog tribunala.


Usvojen strateški plan ruralnog razvoja BiH\nPonedjeljak, 08 Siječanj 2018 08:55\nNa prijedlog Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Vijeće ministara BiH danas je usvojilo Prijedlog strateškog plana ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine (2018 – 2021), čime se stvaraju se uvjeti da domaći poljoprivredni proizvođači, putem projekata, dobiju milionska sredstva iz fondova Evropske unije. Strateški plan će osigurati široki okvir koji će voditi postepenom usklađivanju poljoprivrede i ruralnog razvoja u BiH s najboljim praksama Evropske unije.\n"Dug je put, ali smo usvajanjem ovog dokumenta učinili velike korake. Vjerujem da je ovo nagovještaj boljih dana za poljoprivredu. Strateški plan ruralnog razvoja će značajnim dijelom poslužiti za privlačenje sredstava iz pretpristupnih fondova", poručio je ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović nakon sjednice dodajući da je riječ o dokumentu koji je rađen uz punu podršku međunarodnih organizacija i međunarodnih stručnjaka.\nPodsjećamo, ministar Šarović je u više navrata je pozivao na hitno usvajanje strategije ruralnog razvoja BiH, nakon čega je Vlada Republike Srpske posljednjeg radnog dana prošle godine, dala pozitivno mišljenje na ovaj strateški okvirni dokument.\nStrateški plan ruralnog razvoja u potpunosti poštuje nadležnosti entiteta, a u njegovoj izradi ravnopravno su sudjelovali predstavnici entitetskih vlada, čiji su zahtjevi maksimalno uvaženi.\nMinistar Šarović je o usvajanju ovog strateškog dokumenta u Vijeću ministara BiH obavijestio Evropsku komisiju i nadležne organe u Briselu a dokument će biti upućen Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje po hitnoj proceduri.


Koje novine donose izmene i dopune Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju? - Advokatska Kancelarija Aleksić\nNarodna skupština Republike Srbije je 20.05.2021. godine, usvojila Zakon o izmenama i dopunama Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju (u daljem tekstu „Izmene i dopune zakona“).\nZakon o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju (u daljem tekstu „Zakon“), donet je još 2017. godine i tada je zamenio poprilično zastarele Zakon o elektronskom potpisu i Zakon o elektronskom dokumentu.\nPravo mora da ide u korak sa društvom, a društvo je danas gotovo potpuno okrenuto digitalnom načinu komunikacije. Sve prednosti tehnološkog napretka koristi i privreda, pa je tako moderno poslovanje, gde se najviše vrednuje vreme i ušteda istog, više nego ikada okrenuto savremenim vidovima komunikacije.\nUpravo Zakon reguliše elektronsko poslovanje i svojim rešenjima pruža sigurnost i pouzdanje fizičkim i pravnim licima koju pružaju potpisani i pečatirani listovi papira. Što je još značajnije, u ovaj sistem integrišu se i organi javne vlasti, bez čijeg učešća bi, naročito kada je reč o privredi, sve prednosti elektronskog poslovanja i uštede koje isto donosi, bile svedene na značajno manju meru.\nIzmene i dopune zakona predstavljaju prve izmene Zakona od njegovog stupanja na snagu pre 4 godine. U ovom periodu, fizička, a naročito pravna lica, na mnogo mesta su imala mogućnost da dođu u dodir sa odredbama Zakona, najviše zahvaljujući organima javne vlasti, gde je kod pojedinih organa preduzimanje određenih radnjih (takve prirode da je nepreduzimanje istih i kazneno-pravno sankcionisano), moguće isključivo putem elektronskog dokumenta, snabdevenog kvalifikovanim elektronskim potpisom.\nMane Zakona u praksi, a koje se nastoje otkloniti Izmenama i dopunama zakona, prvenstveno su se ticale položaja stranih lica. Način izdavanja kvalifikovanih elektronskih sertifikata je strogo regulisan postupak, do te mere da je lično, fizičko prisustvo lica koje zahteva njegovo izdavanje, bilo Zakonom postavljeno kao apsolutan uslov.\nEpidemija Covid-19 je značajno promenila svetsko društvo, a ograničenja kretanja, naročito ona međudržavna, uticala su i na privredu. U takvim uslovima, gde je privreda već pronašla rešenja iz novonastale krize u digitalnim tehnologijama, lično, fizičko prisustvo stranih zakonskih zastupnika radi pribavljanja sertifikata bez kojeg se „ne može“, nije bilo moguće, a ni opravdano.\nU tom smislu, Izmene i dopune zakona, nude nova rešenja, te se Zakon prilagođava društvu i novim okolnostima. Omogućava se izrada kvalifikovanog elektronskog potpisa na daljinu, koja neće zahtevati fizičko prisustvo lica koje zahteva ovakvu uslugu, a koja će ipak garantovati da se podaci za izradu elektronskog potpisa koriste pod isključivom kontrolom potpisnika.\nOsim navedenog, značajna izmena Zakona se nalazi i na nivou međunarodne saradnje na polju elektronske identifikacije. Zakon je ranije, u pogledu elektronskih potpisa, priznavao validnost samo onih izdatih od strane ovlašćenih sertifikacionih tela Republike Srbije, dok se za primenu onih izdatih u inostranstvu, zahtevano uređivanje pitanja putem međunarodnih sporazuma.\nIzmenama i dopunama zakona, uspostavljena je mogućnost da se u Republici Srbiji, pravno valjano koriste i elektronski potpisi drugih država i to uspostavljanjem jasnog mehanizma koji će omogućiti prekograničnu autentikaciju lica. Sve navedeno je prevashodno regulisano imajući u vidu Evropsku Uniju i šeme elektronske identifikacije koju objavljuje Evropska komisija, u skladu sa Uredbom eIDAS. Navedena lista EU biće automatski uvrštena u naš Registar kvalifikovanih sredstava za kreiranje elektronskih potpisa i pečata, što jasno govori da je olakšano elektronsko poslovanje prioritetan cilj.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija će sarađivati sa nadležnim međunarodnim telima po pitanjima prekogranične interoperabilnosti šema elektronske identifikacije. Na ovaj način će se elektronska identifikacija strane države moći povezati sa onom u Republici Srbiji.\nUsklađivanje podzakonskih akata koji će omogućiti sprovođenje svih izmena u praksi, biće izvršeno u roku od 6 meseci od dana stupanja na snagu Izmena i dopuna zakona.\nIzmene i dopune zakona dodatno integrišu i usmeravaju organe javne vlasti na upotrebu kvalifikovanih elektronskih sertifikata i vremenskih žigova, na taj način što organi javne vlasti u svojim softverskim rešenjima sada moraju da omoguće upotrebu istih. Dodatno, akt organa javne vlasti u obliku elektronskog dokumenta, sada će moći da sadrži i samo kvalifikovani elektronski potpis ovlašćenog lica (kvalifikovani elektronski pečat je sada postavljen kao alternativa).\nUz dodatna preziciranja u pogledu dostavljanja elektronskih dokumenata, zaključak je da se Izmenama i dopunama zakona ide ka usavršavanju Zakona (slušajući tom prilikom potrebe i nedostatke iz njegove praktične primene), a time i podizanju pravne sigurnosti kod elektronskog poslovanja, što stvara značajne preduslove za dalji privredni rast.


DANAS POČELO MERENJE RADONA U ŠKOLAMA I VRTIĆIMA - SDPlus\nU više od 1.000 škola i vrtića 1. marta počela je distribucija pasivnih radonskih detektora, koji služe za merenje koncentracije radona u okruženju, saopštio je Direktorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost.\nMerenja će trajati tri meseca, nakon čega će prikupljeni detektori biti poslati u ovlašćenu laboratoriju u Švedskoj, koja će nakon očitavanja i obrade rezultata, podatke dostaviti Direktoratu.\nRezultate merenja koncentracije radona u školama i vrtićima, Direktorat će predstaviti javnosti, zajedno sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, piše u saopštenju ove institucije.\nRadon je prirodni radioaktivni gas, naučnoj javnosti poznat više od 100 godina, od samih početaka otkrića radioaktivnosti.\nNa otvorenom prostoru nalazi se u niskim koncentracijama. Kao i svaki drugi gas, u zatvorenom prostoru se može akumulirati u znatno višim koncentracijama.


Ugovor vredan 4,2 milijarde u opasnosti\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev (levo) i njegov irački kolega Nuri al-Maliki pre sureta u rezidenciji Gorki, prošlog meseca\nUgovor je trebalo da obuhvati uvoz 30 borbenih helikoptera tipa Mi-28, i učini Rusiju drugim najvećim snabdevačem Iraka oružjem, posle SAD\nUgovor o kupoprodaji oružja između Iraka i Rusije u vrednosti od 4,2 milijarde dolara, koji su Moskva i Bagdad potpisali prošlog meseca, mogao bi da propadne.\nPortparol iračkog premijera Nurija al-Malikija izjavio je da je dogovor otkazan zato što iračka vlada ima "sumnje u vezi sa korupcijom", ali drugi zvaničnici kažu da se plan i dalje razmatra. Prema izveštajima, ugovor je trebalo da obuhvati uvoz 30 borbenih helikoptera tipa Mi-28, i učini Rusiju drugim najvećim snabdevačem Iraka oružjem, posle SAD.\nRuska državna agencija za izvoz oružja "Roso-boro-ne-ksport", odbila je da komentariše slučaj, dok se iz izveštaja koji stižu iz Iraka ne može tačno zaključiti da li se optužbe za korupciju odnose na Moskvu, ili vladu u Badgadu.\nPremijer Maliki predvodio je iračku delegaciju koja se prošlog meseca u Moskvi sastala sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom i drugim visokim zvaničnicima. Putin je tom prilikom hvalio kvalitet oružija koje proizvodi Rusija.\nZa vreme vladavine Sadama Huseina i Rusija i pre nje Sovjetski Savez snabdevali su Irak oružjem.


Ocena održivosti medija u Srbiji poražavajuća | Autonomija\nOcena održivosti medija u Srbiji poražavajuća\n"Instrumentalizovani od strane centara moći, posebno na lokalnom nivou"\nStanje u medijskom sektoru u Srbiji u 2017. godini lošije je ocenjeno u odnosu na poslednjih nekoliko godina prema Indeksu održivosti medija u kome se ocenjuju sloboda govora, profesionalni standardi, transparentnost izvora, ekonomska samodovoljnost i rad medijskih institucija.\nOrganizator istraživanja indeksa održivosti medija Goran Cetinić rekao je danas na predstavljanju rezultata održanom danas u Medija centru u Beogradu da je kriterijum slobode govora ocenjen sa 1,77 na skali od četiri, profesionalno novinarstvo sa 1,25, pluralitet vesti sa 1,90, dok su institucije podrške ocenjene sa 2,35. Ekonomski menadžment medija ocenjen je sa 1,64.\nCetinić je rekao da je medijski sektor u Srbiji stagnirao i da se sada nalazi na nižem nivou nego u vreme demokratskih promena, kao i da država minimalno ispunjava ciljeve održivosti medija.\nMarina Fratucan iz Nezavisne TV produkcija „UrbaNS“ iz Novog Sada navela je da je ocena održivosti medija u Srbiji poražavajuća. Ona je rekla da mnogi mediji ne mogu da ispunjavaju svoju funkciju u društvu i izveštavaju o događajima onako kako ih vide.\n„Danas smo došli do neslobodnih medija koji nemaju kritičan stav prema vlasti“, rekla je ona i dodala da su najbolji primeri takvog stanja zatvaranje i kažnjavanje medija.\nPrema njenim rečima, zakonska regulativa u oblasti medija je dobra, ali se ne primenjuje adekvatno.\nFratucan je rekla da je jedan od glavnih problema u medijima i izbor glavnih i odgovornih urednika, posebno u državnim medijima, navodeći da je predstavnicima vlasti bitno da imaju ljude na adekvatnim mestima.\nVlasnik Radija Boom 93 i predsednik Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM) Milorad Tadić, rekao je da se ekonomska situcija u medijima u Srbiji ubrzano pogoršava.\nTadić je rekao da je teško za medije u Srbiji da budu samoodrživi, dodajući da oni ostvaruju prihod od više izvora – projektnog sufinansiranja, pomoći države, međunarodnih organizacija ili nepoznatih sponzora.\nKao jedan od rastućih problema naveo je ekspanziju medija, posebno elektronskih portala, u poslednjih nekoliko godina.\n„U Srbiji je registrovano 1.850 medija, 130 televizijskih stanica, 330 radiostanica, ostalo su elektronski portali i štampani mediji“, rekao je on.\nTadić je naglasio da među novoregistrovanim medijima ima i onih koji su instrumentalizovani od strane centara moći, posebno na lokalnom nivou.\n„Evidentno je da postoje elektronski mediji koji profesionalno rade svoj posao, ali postoji i veliki broj elektronskih medija, posebno na lokalu koji imaju problem autocenzure“, kazao je on i dodao da se urednici tih medija trude da izveštavaju na način na koji će se to dopasti predstavnicima vlasti.\nPrema njegovim rečima, institucije podrške, odnosno medijska udruženja zastupaju interese struke i rade na zaštiti novinarstva i unapređenju kvaliteta novinarske profesije.\nUrednik „Južnih vesti“ i predsednik udruženja onlajn medija (AOM) Predrag Blagojević ocenio je da izvori finansiranja elektronskih medija rastu, ali da su u najlošijoj poziciji lokalni mediji primorani da se finansiraju iz lokalnih budžeta.\nBlagojević je kao jedan od problema u lokalnim medijima naveo nedostatak svesti o menadžmentu medija.\n„Medije osnivaju novinari koji su ostali bez posla… bez menadžerskih sposobnosti. Oni se previše oslanjanju na projektno finansiranje, gde moraju da budu bliski vlastima. To ih vodi ka autocenzuri“, ocenio je on.\nPrema njegovim rečima, ovakva pojava udaljava novinare od novinarskih kodeksa i srozava novinarsku profesiju.


source.ba | SAD obustavljaju 44 američka leta kineskih prevoznika nakon akcije Kine\nAmerička vlada je u petak saopštila da će obustaviti 44 leta za Kinu iz Sjedinjenih Država četiri kineska prevoznika kao odgovor na odluku kineske vlade da obustavi letove nekih američkih prevoznika zbog zabrinutosti za COVID-19.\nOd mjeseca aprila: Amerika uvodi 'iks pol' u pasošima\nAmerički zakonodavci traže: Slijedi li preimenovanje tajvanske ambasade u Washingtonu!?\nKina kritikuje SAD zbog SpaceX satelita\nObustave će početi 30. januara sa planiranim letom Xiamen Airlines-a Los Angeles-Xiamen i trajaće do 29. marta, saopštilo je odjeljenje za transport. Odlukom će se ukinuti neki letovi kompanija Xiamen, Air China (601111.SS), China Southern Airlines (600029.SS) i China Eastern Airlines (600115.SS), prenosi Reuters.\nKineske vlasti su od 31. decembra obustavile 20 letova kompanije United Airlines, 10 American Airlines (AAL.O) i 14 letova Delta Air Linesa (DAL.N), nakon što su neki putnici bili pozitivni na COVID-19. Nedavno je u utorak Ministarstvo transporta saopštilo da je kineska vlada najavila nova otkazivanja letova u SAD.\nLiu Pengyu, glasnogovornik kineske ambasade u Washingtonu, rekao je u petak da se politika za međunarodne putničke letove koji ulaze u Kinu "primijenjena podjednako na kineske i strane aviokompanije na fer, otvoren i transparentan način". Nazvao je potez SAD-a "veoma nerazumnim" i dodao: "Pozivamo američku stranu da prestane ometati i ograničavati normalne putničke letove" kineskih aviokompanija", navodi se u tekstu Reutersa.\nAirlines for America, trgovačka grupa koja predstavlja tri američka avioprevoznika pogođena potezom Kine zajedno sa ostalima, rekla je da podržava akciju Washingtona "da osigura fer tretman američkih avioprijevoznika na kineskom tržištu". Ministarstvo saobraćaja saopštilo je da su Francuska i Njemačka poduzele slične mjere protiv kineskih akcija COVID-19. Rečeno je da je kineska obustava 44 leta "štetna za javni interes i opravdavaju proporcionalne korektivne mjere". Dodaje se da su kineske "jednostrane akcije protiv navedenih američkih prevoznika u suprotnosti" s bilateralnim sporazumom.\nKina je također obustavila brojne američke letove kineskih prijevoznika nakon što su putnici kasnije bili pozitivni. Ministarstvo je saopštilo da je spremno ponovo razmotriti svoju akciju ako Kina revidira svoju "politiku kako bi dovela do neophodnog poboljšanja situacije za američke prevoznike". Upozoreno je da ako Kina otkaže više letova, "zadržavamo pravo da preduzmemo dodatne mjere". Kina je gotovo zatvorila svoje granice za putnike, smanjivši ukupan broj međunarodnih letova na samo 200 sedmično, ili 2% nivoa prije pandemije, objavila je u septembru Kineska uprava za civilno zrakoplovstvo (CAAC).\nBroj ukinutih letova u SAD porastao je od decembra, jer su infekcije uzrokovane vrlo zaraznom varijantom koronavirusa Omicron porasle na rekordno visoke vrijednosti u Sjedinjenim Državama. Peking i Vašington su se sporili oko vazdušnih linija od početka pandemije. U avgustu je američko Ministarstvo transporta ograničilo četiri leta kineskih prevoznika na 40% putničkog kapaciteta četiri sedmice nakon što je Peking uveo identična ograničenja na četiri leta United Airlinesa.\nPrije nedavnih otkazivanja, tri američke avio-kompanije i četiri kineska avioprevoznika obavljale su oko 20 letova sedmično između zemalja, što je znatno ispod brojke od više od 100 sedmično prije pandemije.\nTagovi: SADAMERIKAOBUSTAVA LETOVAAVIOKOMPANIJEKINA\nKremlj odbacuje optužbe da Rusija blokira isporuke žita iz Ukrajine\nŠangaj uskoro ukida lockdown: Ekonomski oporavak Kine je predaleko?!


PONOS DRŽAVE: Ekipa Pravnog fakulteta Univerziteta u Sarajevu pobijedila na prestižnom regionalnom takmičenju u Beogradu - CAT BiH\nU okviru usmenog dijela Takmičenja, ekipa Pravnog fakulteta Univerziteta u Sarajevu odnijela je pobjedu u pet mečeva i to protiv pravnih fakulteta iz Tirane, Zagreba, Ljubljane i dva finalna meča protiv Pravnog fakulteta iz Niša. Na ovaj način je Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu ostvario svoj najbolji uspjeh na ovom Takmičenju. Istovremeno, ostvareni uspjeh je najbolji, kojeg je ostvario pravni fakultet iz Bosne i Hercegovine, na ovom Takmičenju.\nKao rezultat ostvarenog uspjeha, ekipa Pravnog fakulteta u Sarajevu učestvovat će u velikom – transevropskom – finalu koje će se održati u sudnicama Evropskog suda za ljudska prava u Strasbourgu. U ovom finalu, susrest će se sa pobjednikom identičnog takmičenja koje se održava među pravnim fakultetima država Skandinavije.\nOstvareni uspjeh svjedoči prestižnost Pravnog fakulteta Univerziteta u Sarajevu na regionalnoj sceni pravnih fakulteta te uspjeh Fakulteta u afirmaciji učešće svojih studenata u regionalnim i međunarodnim takmičenjima za studente pravnih fakulteta. U konačnici, pravni fakultet na ovaj način aktivno doprinosi većoj prepoznatljivosti Univerziteta u Sarajevu i grada Sarajeva.\nStudenti Pravnog fakulteta istraživali šta bi BiH dobila ulaskom u EU (VIDEO) Goran Čerkez otišao u Beograd da vidi u koje rame se daje vakcina #odgovornost Vlada FBiH gradi zatvor samo za svoje zaposlenike #odgovornost


Šetnja dobrote Tigar tyresa donela milion dinara donacije Predškolskoj ustanovi za novo igralište | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Šetnja dobrote Tigar tyresa donela milion dinara donacije Predškolskoj ustanovi za novo igralište\nŠetnja dobrote Tigar tyresa donela milion dinara donacije Predškolskoj ustanovi za novo igralište\nDanas su hiljade Piroćanaca učestvovale u Porodičnom danu zdravlja i bezbednosti. Posebno uspešna bila je Šetnja dobrote u okviru koje je su se brojni naši humani sugrađani hodanjem ili vožnjom bicikala borili da iznos donacije kompanije Tigar tyres Predškolskoj ustanovi “Čika Jova Zmaj” bude što veći. Na kraju je direktorki PU “Čika Jova Zmaj” Milki Colić, direktor pirotske kompanije Igor Zemit predao ček na milion dinara prikupljenih u okviru akcije Šetnja dobrote. Ova donacija će mnogo značiti pirotskoj predškolskoj ustanovi jer će omogućiti izgradnju novog modernog igrališta za dva pirotska vrtića u centru grada u kome će uživati na stotine mališana. Naši sugrađani mogli su i da provere svoje zdravlje, ali i da probaju simulator sudara, prošetaju “pijanom sobom” i na taj način steknu pravu sliku o važnosti bezbednosti u saobraćaju. Posebno atraktivna bila je pokazna vežba vađenja povređenog iz automobila nakon saobraćajne nezgode koju su održali pripadnici Vatrogasno spasilačke brigade iz Pirota. O zdravim stilovima života govorio je doktor sportske medicine – popularni Dr Feelgood.\nManifestaciju su otvorili vožnjom trenažnih bicikala direktor Tigar tyresa Igor Zemit, gradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić, direktor zadužen za bezbednost u kompaniji Pjotr Sokol i direktor ljudskih resursa Zoran Kostić.\nIgor Zemit, direktor Tigar tyresa\nDirektor Zemit: Bezbednost, briga o zdravlju i zaštiti životne sredine osnovni elementi poslovanja Tigar tyresa\nIgor Zemit, direktor Kompanije kazao je da je Tigar tajers proizvođač pneumatika, koji je sam po sebi osnovni element za bezbednost automobila.\n-Bezbednost je izuzetno važna za nas i više od 3.000 ljudi proizvodi pneumatike i posvećena je da pneumatik bude bezbedan za naše kupce. Mi smo kompanija koja proizvodi najpre bezbedan proizvod, ali mi brinemo o ljudima koji proizvode taj bezbedan pneumatik i brinemo o životnoj sredini i okruženju. Te naše vrednosti – bezbednost, briga o zdravlju i zaštiti životne sredine su od velike važnosti ne samo za našu fabriku već i za lokalnu zajednicu. Zato smo “napustili” fabriku, da pričamo sa ljudima, govorimo o bezbednosti, zdravim stilovima života, dobrobiti-kazao je direktor Zemit.\nGradonačelnik Vasić: Zdrave stilove života treba da negujemo svi mi svaki dan\n-Želim da izrazim zadovoljstvo u ime Grada Pirota što se jedina velika kompanija od koje nesumnjivo zavisi dosta toga u Pirotu pridružila zdravom stilu i načinu života i što to neguje i van svojih fabričkih krugova. Zdrave stilove života treba da negujemo svi mi svaki dan. Da istražimo teritoriju našeg grada koja obiluje prirodnim lepotama na svakom koraku. Stara planina je velika, ima dosta izletišta, reka, naravno Kej je tu pri ruci, budite zdravi, šetajte, uživajte sa porodicom-poručio je gradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić.\nMilena Tošić: Velika zahvalnost partnerima Tigar tyresa\nDirektorka Sektora podrške Milena Tošić kazala je novinarima da je u organizaciji ove manifestacije učestvovao veliki broj partnera kompanije Tigar tyres.\n-Tu su sve osnovne škole koje su radile lepe projekte iz ekologije, zatim Dom zdravlja sa čitavom ekipom lekara i sestara koja vrši osnovne zdravstvene preglede, zatim naš partner Uniqua osiguranje koja je vršila besplatne 3D preglede srca, zatim videli ste izvanrednu vežbu Centra za vanredne situacije, Securitasa i obezbeđenja Tigra AD gde su nam pokazali kako se treba ponašati u opasnim situacijama, kako ukazati prvu pomoć i tako dalje. Posebno hvala Gradu i gradskim javnim preduzećima koja su nam pomogla u organizaciji manifestacije, zatim Sportskom centru i Sportskoj hali “Kej” i sportskim klubovima koji su vršili simpatičen demonstracije-kazala je Tošićeva.\nAtraktivne su bili i štandovi Agencije za bezbednost saobraćaja Republike Srbije gde su vršene realne simulacije prevrtanja automobila kao i Centra NAVAK gde su građani mogli da vide kako izgleda direktan sudar i sa kakvim silama se susrećemo prilikom sudara na minimalnim brzinama.\nZoran Kostić: Cilj nam je da nam zaposleni budu zdravi i što zadovoljniji\nDirektor Sektora za ljudske resurse Zoran Kostić kazao je da je ove godine preko 2.800 zaposlenih i 800 članova porodica osigurano programom dodatnog zdravstvenog osigurana zahvaljujući saradnji Tigar tyresa i UNIQA osiguranja.\nZoran Kostić, direktor Sektora ljudskih resursa\n-Prepoznali smo potrebu da radimo na poboljšanju zdravstvenog stanja naših zaposlenih. Osim pomenutog dodatnog zdravstvenog osiguranja, radimo i na preventivi pa tako već dve godine imamo saradnju sa Sportskim centrom u okviru koje našim zaposlenima omogućavamo korišćenje Zatvorenog bazena zatim teretane, velnes centra i drugih programa. Zatim, formiran je jedan tim koji će se baviti dobrobiti naše kompanije kroz programe obuka vezano za način ishrane i povećanje fizičke aktivnosti. Konačan cilj nam je da nam zaposleni budu zdravi i što zadovoljniji-istakao je Kostić.\nPjotr Sokol: Na mnogo načina vodimo računa o bezbednosti zaposlenih\nDirektor Sektora bezbednosti Pjotr Sokol kazao je novinarima da Tigar tyres na mnogo načina vodi računa o bezbednosti.\n-Najpre tu je preventivno posmatranje operatera kako oni rade na svom radnom mestu i da li su bezbedni. Svaki menadžer u svom planu ima veliki broj tih posmatranja, stalno je u pogonu da može da upozori operatere. Takođe, postoji konstantni trening za menadžere samo za bezbednost da bi oni to mogli da prenesu na zaposlene. Pokrenuli smo program održive bezbednosti i imamo mrežu operatera koji su korespondenti za bezbednost jer upravo oni najbolje prenesu poruke svojim kolegama koje su vezane za bezbednost-kazao je Sokol.\nNa kraju manifestacije direktor Zemit je dodelio ček na milion dinara direktorki Predškolske ustanove Čika Jova Zmaj Milki Colić. Direktorka Colić je, zahvaljujući se na vrednoj donaciji, kazala da će ova značajna suma omogućiti izgradnju dečjeg igrališta za potrebe stotine mališana koji borave u vrtićima Lane i Bambi, u centru grada.\n-Ovaj gest kompanije Tigar tyres će mnogo značiti mališanima iz dva pirotska vrtića Lane i Bambi, koji praktično dele isto dvorište. Mališani će dobiti moderno i prostrano igralište kako bi mogli da uživaju u igri tokom boravka u našim vrtićima-kazala je direktorka Colić.\nUređuju se svi vrtići u Predškolskoj ustanovi "Čika…\nUOPK Pirot: Prikupljene donacije u vrednosti od 7.5…\nKako je izgledala velika vežba evakuacije Tigar…\ndr feelgood igor zemit istaknuto pirot porodični dan bezbednosti Setnja dobrote tigar tyres\nKošarkašice “Gimnazijalac Tigra” podržale kampanju protiv nasilja nad ženama\nLuka Pavlović osvojio turnir “Pirot open 2021”\nObuka za službenike obezbeđenja Armada Security\nSarađuju sa Bugarima


SDA i SPP o puštanju "bošnjačke himne" u školi u Novom Pazaru - Izazov\nSDA i SPP o puštanju „bošnjačke himne“ u školi u Novom Pazaru\nRadio-televizija Srbije\t 6. septembra 2021. 12:26\n"Postoji naučno-nastavna jedinica u kojoj se kaže ‘Himna Bošnjaka Sandžaka‘. U interaktivnom predavanju učenici su pevali himnu i isticali iz naše kampanje balone sa natpisom ‘Bosanski, jer smo Bošnjaci‘", navodi Sulejman Ugljanin, predsednik SDA Sandžaka.\n"Nakon toga iz nama nepoznatih razloga ministar prosvete je poslao inspektore da drsko i grubo ispituju Adelu Melajac kao da je učinila neko kriminalno delo", dodao je Ugljanin.\nZukorlićeva Stranka pravde i pomirenja (SPP) smatra da je "besmisleno i štetno nametati jednom narodu himnu koja je svojim sadržajem neprihvatljiva", ali podvlače da ne prihvataju demagošku retoriku Ugljanina i njegove stranke.\n"Himna je nešto što se mora pevati sa ponosom i emocijama i ako je sadržaj te himne za određene narode neprihvatljiv ne možete silom nametati da se ona peva, tako da se velika prašina digla. Mislim da je to u pogrešnom trenutku i da dodatno raspiruje još veću mržnju i antagonizme, a to je nešto što nam ne treba", poručuje Edin Đerlek, generalni sekretar SPP-a.\nObe stranke pozivaju nadležne državne organe da što pre pristupe organizovanju dijaloga o državnim simbolima, himni i drugim otvorenim pitanjima sa legitimnim predstavnicima bošnjačkog naroda u Srbiji. Sandžačka demokratska partija, čiji je osnivač Rasim Ljajić, nije imala stav po ovom pitanju.


U sklopu novog konkursa, EU dodeljuje milion evra za oporavak turizma u Srbiji | Energetski portal Srbije\nU sklopu novog konkursa, EU dodeljuje milion evra za oporavak turizma u Srbiji\n02.07. 2020 Turizam\nProjekat „EU za kulturno nasleđe i turizam“ danas je objavio konkurs za dodelu bespovratnih sredstava u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih zbog pandemije KOVID-19 u sektoru turizma, sa ukupnim budžetom od milion evra.\nFoto: Vesna Mijailović\nProjekat „EU za kulturno nasleđe i turizam“ finansira Evropska unija, sufinansira Nemačko savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ), a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ). Projekat je usmeren je na razvoj turizma kao značajnog privrednog potencijala za podsticanje ekonomskog razvoja istočne Srbije i Donjeg Podunavlja.\nGIZ će održati dve info sesije u petak 3. jula 2020. od 18 časova i u ponedeljak 6. jula 2020. od 13 časova, na kojima će pored predstavljanja programa i procedura, potencijalni podnosioci projekata imati mogućnost da postave pitanja i dobiju pojašnjenja o detaljima poziva. Info sesije biće organizovane onlajn i moći će da im se pristupi putem linka ili Fejsbuk stranice.\nKonkursna dokumentacija dostupna je na OVDE.\nPravo učešća na konkursu čiji je cilj pomoć privatnim preduzetnicima da prevaziđu posledice izazvane epidemijom koronavirusa u sektoru turizma imaju potencijalni korisnici sa teritorija sledećih gradova i opština: Boljevac, Bor, Golubac, Kladovo, Knjaževac, Majdanpek, Negotin, Požarevac, Smederevo, Sokobanja, Veliko Gradište i Zaječar.\nRenoviranje/adaptacija/proširenje/unapređenje kvaliteta objekata, uključujući nabavku neophodne opreme (nameštaj, kuhinjske aparate itd);\nInfrastruktura malog obima i oprema za postojeće ili nove aktivnosti u ponudi podnosioca zahteva, kao što su biciklizam, vožnja kajakom, nabavka šatora, sportske opreme, itd;\nNemačko savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ)


Prostitucija i njene kandže: 'Te devojke su nezrele', 'Društvo dozvoljava te oglase' VIDEO\nIzvor: B92, 16.Jun.2021, 15:52\nČini se da je šokantan oglas na sajtovima za zapošljavanje, u kome se traže mlade i atraktivne devojke za druženje sa inostranim biznismenima, samo jedan od načina da mlade devojke krenu putem prostitucije. Psihološka ranjivost čini ih lakim plenom, ali neretko i svesno ulaze u to zbog lake zarade.\n"Zarada je dobra, radno vreme fleksibilno, a diskrecija zagarantovana", piše u pomenutom oglasu, a zvuči kao ponuda za lepši i bolji život.\nNevena Mitić, koju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u Holandiju nije povukao oglas ali jeste ljubav, zbog koje je završila u kandžama prostitucije, kaže za Televizjiu Prva da sve priče na tu temu počinju isto - ponudom koja zvuči kao san.\n"Kada nemate drugi izlaz, kada dolazite iz siromašne porodice u kojoj je sukob postao svakodnevna pojava, to je lakši put", kaže Nevena Mitić.\nDa problem ima osnov u porodici i pogrešnim vrednostima koje mlade devojke imaju, potvrđuje i psihologica Ljiljana Jagodić.\n"Društvo kao celina dozvoljava da se takvi oglasi pojave. Sistem i policija na to ne reaguju, ali upravo roditelji mogu da pripreme svoju decu. Mlade devojke dolaze na ideje o brzoj zaradi zato što su zanemarena deca", objašnjava Ljiljana Jagodić.\n"Da je tada postojao oglas, javila bih se. I ja sam bila zanemareno dete", dodaje Nevena Mitić.\nOna dodaje i da je lakše upasti u zamku jer oglas, konkretno, neće ukazati na prostituciju, već na to da vam se pruža posao iz snova.\nPsihologica kaže da ljudi koji organizuju radnje u vezi sa prostitucijom dolaze sa margine društva i imaju sociopatsku ličnost. Sa druge strane, nisu samo devojke koje imaju emocionalne probleme podložne da postanu njihove žrtve, već ima i onih koje samo žele laku zaradu.\n"Te devojke su nezrele, nesvesne svojih sposobnosti i lako ih je zavesti. Zašto bi radila u nekoj kancelariji za platu koju može da zaradi za jedan sat? One nemaju samopoštovanje, koje se gradi u porodici", zaključuje Ljiljana Jagodić.


Poznato koliko je Real Madrid zaradio osvajanjem Lige prvaka - Posavina Sport\nBack Nalazite se ovdje: Home Međunarodni Sport EU takmičenja Liga prvaka Poznato koliko je Real Madrid zaradio osvajanjem Lige prvaka\nPoznato koliko je Real Madrid zaradio osvajanjem Lige prvaka\nReal Madrid je sinoć 14. put postao prvak Evrope.\nOsvajanjem nove titule najboljeg kluba u Evrope Real je poprilično napunio klupsku kasu, javljaju španski mediji.\nKada se detaljtno sabere svota novca kroz iznose koji su osvajani na samom putu do finala, a onda i u njemu, dolazi se do brojke od približno 137 miliona eura.\nKonačan iznos ne bi bio takav u slučaju da je Liverpool osvojio titulu jer na njega utiču i stavke poput koeficijenta koji klubovi imaju zbog ranijih nastupa u Ligi prvaka, uspjesima koje su bilježili ove sezone, ali i marketinškim pravima.\nSamim prolaskom grupe, ostvarenim pobjedama u njoj, temeljem koeficijenta s kojim je ušao u takmičenje i udjelom u marketinškim pravima, Real je inkasirao 68.88 miliona eura. Kasnijih 67.7 miliona nadograđeno je pobjedama na putu do titule, s tim da je 20 miliona na račun stiglo samo zbog nastupa i pobjede u finalu.\nViše u ovoj kategoriji: « Klopp: 'Razlika je taj jedan gol, ali moji igrači odigrali su posebnu sezonu' Ako iznenadi protiv Sheriffa: Zrinjski u drugom kolu putuje u Sloveniju ili Bjelorusiju »


Početna / EKSKLUZIVNO, ENERGETIKA, FINANSIJE\n11. apr. 2017. 12:56 Objavljeno u EKSKLUZIVNO, ENERGETIKA, FINANSIJE\n– Revizori sumnjaju u istinitost prikazane vrijednosti imovine\n– Akumulirani gubitak preduzeća premašio pola milijarde KM\n– Rafinerija ima značajne transakcije sa povezanim firmama\n– Rusi 2016. samo na kamatama od Rafinerije Brod uzeli 32 miliona KM\n– Poreska uprava RS im produžila reprogram sa devet na 12 godina, bez kamata, uz grejs period od sedam godina\nBANJALUKA, Rafinerija nafte Brod u prošloj godini je nastavila da gomila gubitke, kratkoročne obaveze su premašile njenu obrtnu imovinu za 15 miliona KM, prerada sirove nafte je u padu, a nastavak poslovanja zavisi od konstantne podrške matičnog ruskog preduzeća „Njeftegazinkor“, ozbiljno je upozorenje revizora.\n„Postoje indikacije da je nadoknadivi iznos nematerijalnih sredstava te nekretnina, postrojenja i opreme niži od njihove sadašnje neto vrijednosti koja iznosi 742,1 miliona KM“, navodi se u izvještaju.\n„Sposobnost preduzeća da nastavi poslovanje u skladu sa principom vremenske neograničenosti poslovanja zavisi od kontinuirane finansijske podrške matičnog društva. Matično društvo „Zarubežnjeft“ je 15. marta 2017. godine dostavilo pismo podrške društvu u kojem se obavezalo da mu pruži svu neophodnu finansijsku podršku za narednih 12 mjeseci kako bi nastavilo sa redovnim poslovanjem“, ističe se u izvještaju.\nRafinerija lani preradila 50.000 tona nafte manje nego 2015. godine\nIz izvještaja je vidljivo da Rafinerija nafte Brod ima značajne transakcije sa povezanim pravnim licima.\nPrihodi Rafinerije od prodaje učinaka povezanim pravnim licima u 2016. godini, iznose 76,5 miliona KM, i to skoro svi (76,4 mil. KM) odnose se na prihod ostvaren od uslužne prerade sirove nafte za povezano pravno lice „Optima Grupa“.\nU toku 2016. godine Rafinerija Brod je ukupno preradila 867.000 tona sirove nafte, što je za oko 50.000 tona manje u odnosu na 2015. godinu, kada je preradila je 913.000 tona sirove nafte. U odnosu na 2014. kada je prerađeno 990.000 tona taj pad je još drastičniji.\nUkupna bruto potraživanja od kupaca na kraju 2016. su iznosila 39,2 miliona KM, i najvećim dijelom, u iznosu od čak 32,7 miliona KM se odnose na potraživanje od povezanog pravnog lica „Optima Grupa“, a po osnovu potraživanja za uslužnu preradu sirove nafte.\nRusi samo na kamatama od Rafinerije uzeli 32 miliona KM\nRafinerija ima više kredita koje su joj odobrila povezana lica, a lani je samo po osnovu kamata tim firmama platila 32,1 milion KM. Od tog iznosa matičnom preduzećeu „Njeftegazinkor“ je plaćeno 23,9 miliona KM, dok se 8,1 miliona KM odnosi na rashode kamata po osnovu kredita dobijenih od povezanog preduzeća „Zarubežnjeft“.\nRevizori su upozorili da Rafinerija nafte ima značajne transakcije sa povezanim pravnim licima te da iako rukovodstvo preduzeća smatra da posjeduje dovoljnu i adekvatnu prateću dokumentaciju u vezi sa tim cijenama, postoji neizvjesnost da se zahtjevi i tumačenja poreskih i drugih organa razlikuju od njihovog tumačenja.\n„Rukovodstvo društva smatra da eventualna različita tumačenja neće imati materijalno značajnih posljedica po finansijske izvještaje društva“, dodaje se u izvještaju.\nRok za plaćanje obaveza prema RS produžen do 2019. godine\nDugoročne obaveze Rafinerije prema Poreskoj upravi RS na kraju 2016. godine iznosile su 74,3 miliona KM i odnose se na reprogramirane poreske obaveze za neizmireni porez na promet, kao i neizmirene poreze i doprinose na lična primanja.\nKljučne riječi: gubici, izbor, izdvajamo, obaveze, pad, povezana lica, prerada, rafinerija nfte brod, revizorski izvjestaj, vazno


Ona je navela u pismu ostavke da napušta funkciju iako joj je taj slučaj „potpuno stran“, navodi se u saopštenju iztatog iz kabineta premijera.\nOna odlazi nakon što je u nedelju dnevni list Tajms Malte otkrio da je njen suprug Silvio Valeta otišao na fudbalsku utakmicu u Veliku Britaniju s poslovnim čovekom Jorgenom Fenečom, optuženim za saučesništvo u ubistvu Dafne Karuane Galicije, koja se bavila istragama korupcije na najvišim nivoima vlasti u malteškoj vladi.\nDžustin Karuana je u sredu položila zakletvu kao ministarka malteškog ostrva Gozo, drugog ostrba malteškog arhipelaga, u novoj vladi koju vodi Robert Abela.\nFeneč je optužen za učestvovanje u ubistvu nakon što je novembru uhapšen u pokušaju bega iz zemlje na svojoj jahti.\nTrenutno se vodi proces protiv trojice muškaraca osumnjičenih da su izazvali eksploziju bombe koja je ubila novinarku, prenose agencije.\nInsajder bez ograničenja o ubistvu Milana Pantića: Novinarsko pitanje (EMISIJA)\n← Poverenik: Krivična prijava zbog izjave Ninoslava Jovanovića u medijima\nIzvršni odbor UNS-a: Novac na konkursima dati medijima koji poštuju Kodeks i medijske zakone →


VOICE: OSTRVO ZA ŠEIKA U BEČEJU\nZa investiciju vrednu 120 miliona dolara, republika opet zaobišla pokrajinu\n[quote color=”#000000″ bgcolor=”#f2f2f2″ bcolor=”#b22929″]\n[quote color=”#000000″ bgcolor=”#f2f2f2″ bcolor=”#b22929″]„Republički geodetski zavod (RGZ) trebalo je da, po službenoj dužnosti, na predmetnoj katastarskoj parceli, izvrši upis prava javne svojine u korist Autonomne pokrajine Vojvodine“, stav je pokrajinske Uprave za imovinu. „Članom 102, stav 1. i 2. Zakona o planiranju i izgradnji propisano je da se pravo korišćenja na građevinskom zemljištu pretvara u pravo svojine danom stupanja na snagu ovog zakona. Upis prava svojine vrši organ nadležan za poslove premera i katastra po službenoj dužnosti“, navodi se u odgovoru Uprave za imovinu Vojvodine VOICE-u.\nUprava je potvrdila za VOICE da su ih Vode Vojvodine obavestile o dopisu kojim Republička direkcija za imovinu od ovog preduzeća zahteva da se odrekne prava korišćenja, kao i da su upoznati da je rešenje RGZ kojim se dozvoljava upis prava svojine u korist Republike Srbije bez prava korišćenja JVP Vode Vojvodine upućeno Pokrajinskom javnom pravobranilaštvu. Informaciju o daljem toku predmeta ne poseduju, saopštili su u Upravi za imovinu AP Vojvodine.[/quote]\nDrugi potpisnik Memoranduma o razumevanju sa Vladom Srbije i opštinom Bečej je Bašir Abdul Magid Alganim (Bashir Alghanim), izvršni direktor (executive chairman) kompanije Alghanim National General Contracting and Trading sa partnerima. Kompanija se, prema memorandumu, obavezala da će osnovati domaće pravno lice za realizaciju projekta. VOICE je pronašao ne jedno, već dva privredna društva registrovana u januaru ove godine: Alghanim Renesansa Consulting i Finansijski menadžment Alghanim. Dok je Finansijski menadžment Alghanim kao jedini vlasnik osnovao Bašir Alghanim sa simboličnim iznosom od 120 hiljada dinara, drugo je osnovano u parnertvu sa Vladimirom Galićem, advokatom iz Novog Sada. Oba preduzeća registrovana su sa sedištem na adresi advokatske kancelarije Vladimira Galića. Galić i Alghanim su preduzeće „Alghanim Renesansa Consulting“ osnovali u odnosu 30 prema 70 odsto. U osnivačkom aktu stoji da članovi osnivaju društvo sa upisanim novčanim kapitalom od 1000 dinara, dok će upisani novčani ulog biti uplaćen najkasnije do kraja 2017. godine. Pregledom fotografija objavljenih u vezi sa medijskim napisima o kuvajtskim investitorima u Bečeju, Vladimir Galić je prisustvovao i posetama delegacije Combined Group Contracting Co. koju je predstavljao Naset Zatam, aktuelni vlasnik Arab-investa 2014. godine, a potom i potpisivanju Memoranduma o razumevanju sa Vladom Srbije i opštinom Bečej.\nUpišite tekst * 5 × 7 =


Naime, pristalica kluba sa juga Italije napadnuta je u Liverpulu, kada su je okružila semorica huligana, te su nesrećnom Italijanu naneli veoma teške povrede.\nOvaj 24-godišnji Italijan je nakon svega progovorio za "Korijere del Mecođorno", gde je otkrio sa čim se sve suočavao na liverpulskim ulicama. Tako je objasnio da je posle brutalnih napada dobio frakturu jagodične kosti, a imao je i problema sa očnom šupljinom.\nPosle stravičnih scena je tražio pomoć, ali niko nije želeo da stane i preveze ga do bolnice. Na ulici je ležao desetak minuta, koliko je prošlo sve dok ga prijatelji nisu našli.\nPronašli su prevoz za povređenog Italijana do bolnice, gde je i operisan, a za "Korijere del Mecođorno" je otkrio šta mu je u trenucima napada prolazilo kroz glavu.\n- Mislio sam da ću umreti koliko je sve to bilo strašno - rekao je navijač Napolija koji je u Englesku otišao kako bi proslavio dobijanje diplome, a prenosi Index.hr.\nNapadači na ovog momka još nisu pronađeni, a lokalna policija je zamolila sve one koji su videli nešto da joj pomognu u rasvetljavanju zločina.


Sedam miliona evra za nabavku novih autobusa - Novi Sad\n19:01:00 02.01.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Za nove autobuse na čisto gorivo u Novom Sadu namenjeno je sedam miliona evra u okviru EBRD programa „Zeleni gradovi“. Regionalna direktorka EBRD-a za Zapadni Balkan Žužana Hargitai kaže da će novi autobusi doprineti smanjenju zagađenja vazduha i pružiti kvalitetniji prevoz Novosađanima.\nEBRD finansira unapređenje javnog gradskog prevoza u Novom Sadu prvim projektom u okviru programa "Zeleni gradovi", pomažući Novom Sadu da se izbori sa ekološkim izazovima. Ugovor o zajmu od sedam miliona evra, koji su potpisali EBRD i Javno gradsko saobraćajno preduzeće Novi Sad, omogući će gradskom prevozniku kupovinu novih autobusa sa pogonom na komprimovani prirodni gas, koji u poređenju sa dizel autobusima imaju značajno manju emisiju štetnih produkta sagorevanja.\nOvaj projekat deo je šireg programa obnavljanja autobuskog voznog parka, a autobusi na komprimovani gas čiju kupovinu finansira EBRD biće u upotrebi od ove godine i doprineće da se poboljša kvalitet, pouzdanost i atraktivnost javnog gradskog prevoza. Novi autobusi zameniće deo starih dizel-autobusa i saobraćaće na najprometnijim gradskim autobuskim linijama, smanjujući na taj način emisiju CO2 za najmanje 70 posto. Novi autobusi takođe će biti opremljeni pristupom i mestom za smeštaj invalidskih kolica.


Jovanović: Dužnici u švajcarcima ostavljeni na cedilu, izvršitelji jedini na dobitku – На вези\n2019-03-27 Мобилни Милан\t0 Comments Србија\nŠef odborničke grupe Savez za Srbiju u Skupštini Beograda i potpredsednik Narodne stranke Nikola Jovanović izjavio je danas ispred Vrhovnog kasacionog suda da je sramno da država već četiri godine obećava da će rešiti problem kreditnih dužnika u švajcarskim francima, a da apsolutno ništa nije urađeno.\n“Narodna stranka i Savez za Srbiju se zalažu za sistemsko rešenje ovog problema, kao i za kompletno revidiranje sistema javnih izvršitelja koji su trenutno u bliskoj interesnoj sprezi sa vladajućom partijom i preko kojeg se ljudi bliski vlasti neosnovano bogate, kao što smo videli i u slučaju porodice Aksentijević”, rekao je Jovanović.\nJovanović je ispred zgrade Vrhovnog kasacionog suda podržao protest Udruženja “CHF Srbija”, čiji članovi zaduženi u švajcarskim francima zahtevaju da ta institucija zauzme pravni stav i ustanovi praksu koja će omogućiti njihovu bolju zaštitu u sudskim sporovima koje su pokrenuli protiv komercijalnih banaka.\n“Skoro 100.000 naših građana je dovedeno na ivicu bede, jer su bez svoje krivice, višom silom u vidu promene monetarne politike švajcarske centralne banke, dovedeni u nepodnošljivu situaciju da moraju da otplaćuju duplo veći iznos bankarskog kredita od onog koji su uzeli”, rekao je Jovanović.\nJovanović je istakao da je dužnost države da štiti ekonomski ugrožene građane i ispravlja nepravdu, tako da je neobjašnjivo da niko od predstavnika izvršne vlasti nije primio ove ljude, iako im je tadašnji premijer, a sada predsednik Srbije Aleksandar Vučić, još 2015. godine obećao da će rešiti ovaj problem.\nJovanović je podsetio i da je predsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojević obećao zaduženima u švajcarskim francima da će uputiti dopis nižestepenim sudovima o hitnosti i važnosti tih predemeta, što se nikada nije dogodilo.\nOva vest Jovanović: Dužnici u švajcarcima ostavljeni na cedilu, izvršitelji jedini na dobitku je objavljena na Savez za Srbiju.\n← .@slogasindikat: Samo totalitarni režimi mogu organizovati protestne skupove podrške sami sebi i da ucenjuju ljude, plaše, prete i teraju na silu da dolaze na kontramiting. https://savez-za-srbiju.rs/veselinovic-samo-totalitarni-rezimi-organizuju-skupove-podrske-sami-sebi …\nОД ЈУЛА ПЛАСМАН МЕДА НА ТРЖИШТЕ БЕЗ ПОСРЕДНИКА →


Predsednik privremenih prištinskih institucija rekao je da je optimista kada je reč o tome da će se Preševo, Medveđa i Bujanovac pripojiti Kosovu, jer je to, prema njegovoj oceni, "istorijsko pravo".\nLuksuzno odmaralište Hašima Tačija\nTači je ocenio da Srbija nema interesovanje za građane koji žive u te tri opštine na jugu centralne Srbije.\nIzborni kompas 2020\n- Ništa nas ne košta da ovo pitanje iznesemo, pokrenućemo ga bez ustručavanja i bez straha - poručio je Tači.\nNa pitanje da li je moguća razmena teritorija, on odgovorio da "neće biti trgovine, ni razmene. "\nTači je dodao da je uveren da će na kraju i Srbija priznati Kosovo, "poštujući njegov trenutni teritorijalni integritet", prenosi Kljan Kosova.\nNasilnici, ekstremisiti i desničari dočekali su "svojih pet minuta" da ispred Skupštine drže govore demonstrantima. Već peti dan od početka nasilnih demonstracija u Beogradu, vođe ekstremno-desničarskih pokreta okupljaju huligane koji divljaju, lome grad, bacaju bakjle, kamenice i nasrću na policajce.\n"NEMA ODVAJANJA OD VUČIĆA I SNS" Dačić: Svi koji su povezani sa SPS, a učestvuju u nasilju tokom protesta će SNOSITI ODGOVORNOST\nMinistar spoljnih poslova Srbije i predsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić izjavio je danas da će svako ko je povezan sa tom strankom, a učestvuje u nasilju tokom protesta u Beogradu, snositi odgovornost.\nPredsednik SPS-a Ivica Dačić izjavio je danas da postoji opstrukcija u stranci i organizovani pokušaji da se SPS odvoji od SNS, ali da on to neće učiniti.


Nema naprijed na lijepe oči | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Društvo»Nema naprijed na lijepe oči\nDa je pravosuđe kamen spoticanje na evropskom putu Crne Gore, potvrdio je i najnoviji izvještaj Evropske komisije koja je ocijenila da na tom polju nije ostvaren napredak, da ključne reforme stagniraju, a važna imenovanja su još “na čekanju” u parlamentu.\n”Crnogorski pravosudni sistem je umjereno pripremljen, bez ukupnog napretka. Sprovođenje ključnih pravosudnih reformi stagnira. Još nedostaje odlučna politička posvećenost, potrebna za deblokiranje važnih segmenata tih reformi, a brojna imenovanja u pravosuđe su na čekanju u parlamentu zbog nemogućnosti obezbjeđivanja kvalifikovane većine”, piše u izvještaju za Crnu Goru koji je juče objavljen.\nIzvještaj se odnosi na period od juna 2020. do juna 2021.\nNavodi se da ostaje zabrinutost zbog institucionalnog učinka Sudskog i Tužilačkog savjeta, a rezultati reformi, posebno oni o sudskoj odgovornosti, i dalje su ograničeni.\n”Nezavisnost i profesionalizam sudstva potrebno je dodatno ojačati. Crna Gora nastavlja da ulaže napore u povećanju efikasnost pravosuđa, posebno u pravcu razvoja i promocije alternativnog rješavanja sporova”, piše u izvještaju.\nNavodi se da dva savjeta (Sudski i Tužilački) još moraju da pojačaju napore na poboljšanju transparentnosti rada, uključujući objavljivanje potpuno obrazloženih odluka o unapređenjima, imenovanjima i disciplinskim slučajevima.\n”Transparentnost se malo poboljšala u slučaju Sudskog savjeta, dok se smanjila u slučaju Tužilačkog savjeta”, piše u Izvještaju.\nDodaje se da Tužilački savjet mora pokazati proaktivniji pristup u rješavanju pitanja u okviru tužilačke organizacije – u pogledu profesionalnog rada šefova državnih tužilaštava i državnih tužilaca, njihove odgovornosti i zaštite ugleda tužilačke profesije.\n”Navodi o politički motivisanim akcijama Specijalnog državnog tužilaštva (SDT) zahtijevaju vjerodostojan, nezavisan, transparentan i efikasan institucionalni odgovor”, piše u Izvještaju kojeg je juče na sjednici Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta (AFET) predstavio evropski komesar za proširenje i susjedsku politiku Oliver Varhelji, a zatim nešto kasnije i u EU Info centru u Podgorici putem video linka.\nU Izvještaju se navodi da pravni okvir koji garantuje nezavisnost pravosuđa postoji, ali sudstvo i tužilaštvo se i dalje smatra osjetljivim na političko miješanje.\n”Izvještaji o stanovima ili kreditima koje sponzoriše država, pod povoljnim uslovima koji su odobreni prethodnim članovima vlade sudstva i tužilaštva, uključujući visoke funkcionere i one koji se bave politički osjetljivim slučajevima, i dalje izazivaju zabrinutost”, konstatuje se u Izvještaju.\nPodsjeća se da je tumačenje pravnih uslova za starosnu penziju sudija i tužilaca sporno nakon što je Zakonom o penzijskom osiguranju iz 2020. godine smanjen opšti starosni uslov za sticanje prava na penziju, odstupajući od odredbi Zakona o radu.\nNavodi se da i Sudski i Tužilački savjet smatraju da se novi Zakon o penzijama ne odnosi na njih i da je zahtjev Sudskog savjeta za ocjenu ustavnosti Zakona o penzijama u toku pred Ustavnim sudom.\nCrna Gora ostaje ključna tranzitna ruta za drogu\nU izvještaju EK piše da je Crna Gora i dalje ključna tranzitna država za trgovinu drogom, posebno za kanabis proizveden u Albaniji.\nPodsjeća se da su vlasti u 2020. zaplijenile 3,1 tonu droge (2,4 tone zaplijenjene su 2019), uglavnom marihuane, a u avgustu 2021. policija je u blizini Podgorice zaplijenila više od tone kokaina, vrijednog 100 miliona eura, u najvećoj zapljeni u istoriji države.\nNavodi se da je broj predmeta organizovanog kriminala koji su istraženi i procesuirani nastavio da raste, a broj predmeta o kojima je presuđeno na sudovima se skoro utrostručio.\nEK poručuje da tek treba da se riješi problem nedovoljnih kapaciteta za skladištenje droge. Crna Gora, dodaju, tek mora da izmijeni relevantne zakonske odredbe u Zakonu o krivičnom postupku, kako bi se omogućilo da se sudu kao dokaz za sudske postupke dostavi samo uzorak psihoaktivne supstance, a ne i njena cijela količina, kao što je sada slučaj.\nKorupcija je i dalje rasprostranjena\nU oblasti korupcije Crna Gora je postigla određeni nivo pripreme.\nOstvaren je ograničen napredak, pri čemu su prošlogodišnje preporuke djelimično ispunjene postignutim rezultatima o evidenciji o represiji i sprečavanju korupcije i naporima Agencije za sprečavanje korupcije (ASK) da se suoči sa svojim izazovima.\nMeđutim, ističe se da uprkos proaktivnijem pristupu ASK-a, korupcija je i dalje rasprostranjena u mnogim oblastima i izaziva zabrinutost.\n”Postoji potreba za snažnom političkom voljom za efikasno rješavanje ovog pitanja, kao i snažnim odgovorom krivičnog pravosuđa na korupciju na visokom nivou”, piše u dokumentu i dodaje da je potrebne unaprijediti rezultate u oblasti oduzimanja imovine i pravosnažnih sudskih odluka.\nPreporučuje se da se poboljšaju rezultati u sprečavanju korupcije, uključujući efikasne sankcije i konkretne mjere da se upotreba sporazuma o priznanju krivice ograniči na izuzetke, kako bi se poboljšala transparentnost i kredibilitet pravosuđa u odgovoru na korupciju putem dosljednije politike sankcionisanja.\nBrinu religijski motivisani napadi\nU oblasti slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti, navodi se da i dalje brinu religijski motivisani napadi, koji su se nastavili i nakon izbora u avgustu 2020. i tokom 2021. godine.\nPodsjeća se da je parlament u januaru 2021. godine usvojio u drugom glasanju izmjene i dopune Zakona o slobodi vjeroispovijesti (nakon što je prvi put predsjednik države Milo Đukanović odbio da ih potpiše).\n”Izmjene su pripremljene u odsustvu javne rasprave i nakon ograničenih konsultacija sa predstavnicima vjerskih zajednica, isključujući Crnogorsku pravoslavnu crkvu”, piše u Izvještaju.\nPodsjeća se i da je Vlada najavila potpisivanje Temeljnog ugovora sa Srpskom pravoslavnom crkvom, čiji sadržaj još nije otkriven javnosti, kao i da se nekoliko crkvenih ceremonija i okupljanja desilo uz kršenje kovid mjera.\nNema smislenog političkog dijaloga\nU izvještaju EK piše da je nedostatak konstruktivnog angažmana svih aktera u Skupštini spriječio smislen politički dijalog, dodatno polarizirajući politički pejzaž.\n“Bojkot plenarnih sjednica većine poslanika, i iz opozicije i vladajuće većine, proizveo je suspenziju donošenja odluka u parlamentu u 2021. godini. Promjena vladajuće koalicije transformisala je dinamiku između izvršne i zakonodavne vlasti”, piše u dokumentu.\nIz EK navode da je Skupština unaprijedila transparentnost rada, komunikaciju s javnošću, te pojačala svoju zakonodavnu i nadzornu ulogu u cjelini.\n“Međutim, vladajuća većina često je pokretala ili usvajala zakone po ubrzanoj proceduri, bez javnih konsultacija i bez da propisno uzme u obzir zahtjeve za pristupanje EU, što je ometalo napredak reformi u vezi sa EU, rizikujući poništavanje prethodnih dostignuća. Parlament tek treba da pokaže u praksi svoju posvećenost EU reformskoj agendi i uključi se u konstruktivnu koordinaciju s Vladom u vezi zakonodavnih inicijativa”, poručuju iz EK, uz preporuku Skupštini da se ojačaju profesionalni i ekspertski kapaciteti administrativnog osoblja, i da se poboljša političko predstavljanje žena.\nObezbijediti efikasno sudsko praćenje napada na novinare\nOstvaren je ograničen napredak u rješavanju nasilja nad novinarima i medijima.\n”Određeni napredak je postignut u istrazi napada vatrenim oružjem na istraživačkog novinara 2018. godine, međutim, ostaje da se obezbijedi efikasno sudsko praćenje ovog slučaja i drugih kritičnih starih slučajeva, uključujući i ubistvo glavnog urednika dnevnih novina ‘Dan’ (Duško Jovanović) 2004. godine”, navodi se u Izvještaju.\nU maju 2018. godine, iz vatrenog oružja ranjena je novinarka Olivera Lakić, ispred zgrade u kojoj stanuje.\nPoručuje se da su potrebni dalji napori za efikasno istraživanje, vjerodostojno rješavanje i adekvatno sankcionisanje slučajeva napada na novinare.\nDodaj se da su u nekoliko navrata najviši Vladini zvaničnici oštro u javnosti kritikovali rad javnog emitera i određenih privatnih medija.\n”Vlasti treba da promovišu okruženje pogodno za istraživačko novinarstvo i slobodu medija, tako što će odmah reagovati i javno osuditi govor mržnje i prijetnje, i uzdržati se od vršenja političkog pritiska na novinare, uključujući i njihove izjave”, navodi se.\nPodsjeća se i na presudu na godinu zatvora za posredovanje u švercu narkotika istraživačkom novinaru (Jovo Martinović), što, kako je ocijenjeno, povećava zabrinutost zbog mogućnosti novinara da profesionalno obavljaju svoj posao i bez straha od pravnih posljedica.\nIzvještaj je pokazao i da je Crna Gora postigla određeni napredak kada je riječ o ekonomskim kriterijumima i umjereno je spremna za razvoj funkcionalne tržišne ekonomije.\nVarhelji: Pravosudna reforma svima u interesu\nVarhelji je na sjednici AFET-a poručio da Crna Gora mora da intenzivira napore u rješavanju otvorenih pitanja, uključujući kritična područja kao što je sloboda izražavanja, sloboda medija i borba protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nPodsjetio je da su sva poglavlja otvorena, ukupno 33, ali je prioritet za dalji progres ispunjavanje privremenih mjerila u oblasti vladavine prava.\nČlan AFET-a Tomas Vajc pitao je Varheljija na sjednici AFET-a da li je u kontaktu sa predstavnicima opozicione Demokratske partije socijalista (DPS) u Crnoj Gori, kako bi se eventualno dobili i glasovi njihovih poslanika za izbor čelnih ljudi u pravosuđu.\nVarhelji je odgovorio da nije posao EK da razgovara sa opozicionim partijama, već je to posao vlasti i unutrašnjeg političkog dogovora u Crnoj Gori.\n”Potrebno je da svi u parlamentu rade na tome. U interesu je svih aktera da se sprovede pravosudna reforma jer bez toga ne može biti daljeg napretka”, rekao je Varhelji.\nIzvjestilac Evropskog parlamenta za Crnu Goru Tonino Picula izrazio je zabrinutost zbog, kako je rekao, ukupnog usporavanja integracionog procesa u Crnoj Gori.\nŠefica Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Oana Kristina Popa kazala je da su političke podjele pogoršane, uključujući i unutar vladajuće većine.\n”Nedostatak konstruktivnog pristupa svih parlamentarnih aktera spriječio je smislen politički dijalog i rezultirao daljom polarizacijom političkog ambijenta”, kazala je ona u EU Info centru na predstavljanju izvještaja EK.\nGlavna pregovaračica sa EU Zorka Kordić kazala je da je izvještaj motivišući i veoma izbalansiran i da odražava, prije svega, jedinstvenost Crne Gore u procesu pregovora sa EU.\nOna je rekla da je vizija Crne Gore da bude prva naredna članica EU, navodeći da imaju obavezu da rade na ključnim identifikovanim problemima.\nOcjene u Izvještaju EK očekivane\nPotpredsjednica Građanskog pokreta URA, Jovana Marović, kazala je “Vijestima” da su ocjene u izvještaju EK očekivane.\n“Raduje konstatovani napredak koji se odnosi na porast broja predmeta organizovanog kriminala koji su istraženi i procesuirani, te policijska saradnja koja je dovela do, kako se u izvještaju navodi, nezapamćene zapljene droge. Ohrabruju i određeni rezultati u borbi protiv korupcije, ali, da podsjetim na stav GP URA – svi napori koji su i koji će tek biti uloženi su ograničeni dok god pravosuđe ne bude depolitizovano, te je ova reforma krovna i prioritetna i, svakako bi trebalo krenuti od izglasavanja Tužilačkog savjeta”, istakla je ona.\nMarovićeva kaže da napredak u pregovorima s EU, kao i do sada, zavisi od ispunjavanja mjerila koja se odnose na vladavinu prava, što, prema njenim riječima, znači da ozbiljni zadaci tek predstoje.\n“Otuda duboka polarizacija u društvu, koja je u Izvještaju stavljena u središte ocjena o političkim kriterijumima, nestabilna parlamentarna većina, te traženje širokog društvenog konsensuza za važne reforme, pitanja su i problemi na kojima treba prioritetno raditi, paralelno sa procesom demokratizacije”, poručuje ona.\nNajniža ocjena u posljednjih šest godina\nIz Instituta alternativa (IA) saopštili su da je Crna Gora, ako se uobičajene ocjene iz izvještaja EK prevedu na numeričku skalu od jedan do pet, još jednom dobila “slabu trojku”.\n“Prosječna ocjena napretka za Crnu Goru ove godine najniža je u posljednjih šest godina, i iznosi 3,03, a odnosi se na ocjenu napretka ostvarenog u proteklih 12 mjeseci. Poređenja radi, prosječna ocjena napretka je 2015. iznosila 3,15, a prošle godine 3,18. S druge strane, prosječna ocjena spremnosti, koja podrazumijeva ocjenu sveukupnog stanja u oblastima koja pokrivaju pojedina poglavlja, najviša je do sada i iznosi 3,11”, navode iz te NVO.\nOni ističu da Crna Gora u protekloj godini nije ostvarila nikakav napredak u oblasti pravosuđe u okviru poglavlja 23, što je, kako ističu, najgora ocjena do sada u ovoj oblasti, gdje je bilježen ograničeni napredak.\n“U čak 30 poglavlja ostvaren je ‘ograničen napredak’, dok je ‘dobar napredak’ zabilježen u svega dva poglavlja – Javne nabavke i Bezbjednost hrane, veterinarstvo i fitosanitarni nadzor. Napretka nije bilo ni u oblasti saobraćaja”, napominju iz IA.


TwoTech Solutions, Author at Tajmlajn\nAll posts by TwoTech Solutions\nFakulteta organizacionih nauka će od 15. do 21. aprila biti domaćin međunarodnog studentskog takmičenja u rešavanju poslovne studije slučaja. To će biti šesto po redu okupljanje studenata i mentora prestižnih svetskih univerziteta i biznis škola u Beogradu. Ekipa Tajmlajn magazina posetila je FON kako bi saznali više detalja o ovom zanimljivom takmičenju, kao i o tome šta nas očekuje ove godine.\nProšle godine smo imali priliku da se na Kolarcu družimo sa organizatorima i učesnicima prve ENTER konferencije u Beogradu. Odličan program, zainteresovana publika i brojne zanimljive teme koje su otvorene bile su dovoljna inspiracija da se uđe u priču o organizaciji druge konferencije. U prostoru Jugoslovenske kinoteke će se tako 25. i 26. aprila održati ovogodišnja ENTER konferencija, a i ovog puta nas očekuju aktuelne teme i zanimljivi predavači.\nBojana Milašinović i Sandra Tomić iz organizacije Spacevent, koja i stoji iza ENTER konferencije, detaljno su nas upoznale sa planom i programom za ovu godinu.\nZa 27. april je zakazana treća po redu Agile Srbija konferencija koja spada u red većih Agile i, uopšte, IT konferencija u regionu. Ako vas zanimaju teme poput agilne metodologije, liderstva, razvoja softvera i primene različitih pristupa u tom procesu, opera i pozorište Madlenijanum biće pravo mesto za vas krajem aprila. Tome govori u prilog i 500 učesnika iz 12 zemalja koji su posetili prošlogodišnju Agile Srbija konferenciju.\nSvratili smo nedavno u Puzzle Software da čujemo od organizatora šta je to što bi moglo da vas privuče ove godine.\nU utorak, 17. oktobra od 11 do 13 časova u Naučnom klubu Centra za promociju nauke biće održana panel diskusija pod nazivom „Problemi i rešenja internet bezbednosti“. U okviru „Evropskog meseca sajber bezbednosti“, Registar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) već petu godinu zaredom u oktobru organizuje skup na tu temu.\nProblemi internet bezbednosti postaju svakodnevnica savremenog čoveka, okruženog gomilom umrežene tehnologije, na poslu, na javnim mestima i u kući. Mediji se najčešće bave samo bombastičnim slučajevima u kojima hakerski napadi ugrožavaju velike kompanijske ili državne sisteme. A pravilno razmišljanje o internet bezbednosti treba da krene od pojedinca [...]


Indikativni kurs Evra na dan 11.08.20. :: 117.5833 rsd\nFacebook-najveća propast ove decenije\nEmisija deonica popularne socijalne mreže Fejsbuk se sve više pretvara u jedan od najlošijih izlazaka na berzu u ovoj deceniji. Mnogi ulagači očigledno ništa nisu naučili od propasti dot.com kompanija početkom ovog veka.\nTada su mnogi ulagači, zamenivši svoje vile gradskim stanovima za socijalne slučajeve, a Ferarije pretplatnom kartom za javni prevoz, na najbolniji način naučili zlatno pravilo - nikad ne kupuj deonice preduzeća u kom ne znaš kako zarađuje novac i gde se može očekivati da će ga zarađivati još više.\nSocijalna mreža Fejsbuk je svetski fenomen i mnogi su se polakomili na činjenicu da ima gotovo 900 miliona korisnika i da samo brend vredi milijarde. Tako je prvog dana trgovine njegova vrednost uzetela do neverovatne 104 milijarde dolara. I to za kompaniju čiji je ukupan promet 2011. bio jedva tridesetina te vrednosti - 3,7 milijardi dolara, a dobit jedna milijarda.\nSamo nedelju dana kasnije vrednost deonica je izgubila gotovo petinu svoje vrednosti, a izlaskom na berzu se sve više bave advokati i sudovi. Postoje ozbiljne sumnje, naime, da su određene banke izabranim velikim investitorima, savetovale da drže svoj novčanik podalje od Fejsbuka jer "poslovanje raste sporije nego što se može očekivati."\nOd prvog trenutka vrednost deonica je počela da "klizi" ispod početne cene od 38 dolara, pa su mnogi novopečeni milijarderi iz samog Fejsbuka deo svojih deonica pretvorili u "pravi" novac. Među njima je i Mark Zakerberg koji je već u prvim trenucima trgovanja na prodaju ponudio svojih deonica u vrednosti od oko jedne milijarde dolara. Doduše, on još ima deonica u vrednosti od oko 16 milijardi.\nU svakom slučaju, mnogi koji su i kupili deonice to nisu učinili zbog njegovog skromnog prometa i još skromnije godišnje zarade, nego u nadi da će neki "veliki" IT ili medijski koncern poželeti da preuzme Fejsbuk. Verovatno će se to i dogoditi, ali za sada je i takvim velikim kompanijama mudro da pričekaju da vrednost deonice još više padne.\nTako Blumberg procenjuje da će već do kraja ove godine deonica vrediti najviše 22 dolara - čitavih 45 odsto manje nego prvog dana izlaska na berzu.


GRADONAČELNIK GORAN CVETANOVIĆ SA SARADNICMA POSETIO JE DANAS ZDRAVSTVENU AMBULANTU U MANOJLOVCU - TV 4S\nOd tv4s\t Poslednja obnova feb 25, 2020\nPovod današnje posete je dodatno upoznavanje sa funkcionisanjem primarne zdravstvene zaštite na teritoriji Leskovca i sagledavanje potreba zdravstvenih stanica ove ustanove i pacijenata. Tom prilikom je naglašeno da će ambulanta u Manojlovcu, nakon kraće pauze, već narednog meseca početi da redovno radi u dve smene.\nZamenica gradonačelnika Jasmina Ranđelović naglasila je da je jedan od prioriteta lokalne samouprave pružanje zdravstvene zaštite stanovništva i to ravnomerno na čitavoj teritoriji grada.\nDirektor Doma zdravlja u Leskovcu Slaviša Božić istakao je da „Ambulanta u Manojlovcu ima oko 3500 odabranih pacijenata, prema tri lekara koji rade ovde i to je osnovni preduslov da radi u pune dve smene. On je dodao da je sa načelnicom Službe za opšu medicinu rešen problem nedostatka lekara koji je nastao zbog odlaska pojedinih u penziju, tako da od marta meseca ova ambulanta kreće sa redovnim radom i u drugoj smeni kako bi pokrila svih 7800 stanovnika koji ovde gravitiraju\nNa kraju obilaska gradonačelnik Cvetanović kazao je da je od velike važnosti za primarnu zdravstvenu zaštitu to što Grad Leskovac svake godine izdvaja 22 miliona dinara za određeni broj lekara i medicinskih sestara, a sve zbog potreba stanovnika, naročito u mestima gde nema dovoljnog broja medicinskog osoblja.\nKonstatocano je da ovakve posete doprinose pružanju podrške medicinskom osoblju i pacijentma i sagledavanju njihovih potreba.


FOTO: Počela gradnja hotela One&Only: Biće uloženo 650 miliona eura - CdM\nFOTO: Počela gradnja hotela One&Only: Biće uloženo 650 miliona eura\nPredsjednik Odbora direktora Azmont Investmentsa, Ahmet Erentok, kazao je da cifra, kada je riječ o ulaganjima u projekat, stalno raste, kao i da je kompanija do kraja marta uložila skoro 164 miliona eura.\nOn je, na ceremoniji zvaničnog početka radova za prvi One&Only u Evropi, rekao da hotel predstavlja sastavni dio rizorta Portonovi, pri čemu je kompanija One&Only savršen partner za destinacije jedinstvenog luksuznog odredišta koje će privlačiti posjetioce i stanovnike iz cijelog svijeta.\n„Čitav projekat je dodatna promocija prelijepe Crne Gore, koju vidimo kao prestižnu destinaciju, a prvi hotel One&Only u Evropi biće dragulj Boke Kotorske“, naveo je Erentok.\nOn je dodao da na projektu sarađuju sa brojnim poznatim dizajenrima, konsultantima i građevinskim kompanijama, od kojih je jedna od najboljih, italijanska Impresa Pizzarotti zadužena za glavni dio građevinskih radova.\n„Mislim da smo do sada išli u dobrom pravcu u saradnji sa partnerima kako bismo kreirali jedan prostor u Portonovom koji će doprinijeti ljepoti Crne Gore. Naš cilj je da postavimo nove standarde, kako u državi, tako i na čitavom Mediteranu i šire“, saopštio je Erentok, prenosi MINA-business.\nPrema njegovim riječima, Portonovi će ostaviti poseban pečat na svjetskoj turističkoj mapi.\n„Gradićemo 138 hiljada kvadratnih metara uključujući hotel One&Only, Henri Chenot Spa, plažni klub, jahtklub i 220 vezova za superjahte. Imaćemo prestižne brendove, luksuzne stanove i vile, a planiramo da obnovimo crkvu koju ćemo koristiti kao jednu interesantnu lokaciju za proslave vjenčanja“, precizirao je Erentok.\nOn je dodao da će trgovi zauzimati oko pet hiljada kvadrata na kojima će biti razni sadržaji aktivnosti.\nPremijer Milo Đukanović kazao je da se u gradnju projekta krenulo sa puno teškoća u globalnom i evropskom ekonomskom okruženju, puno učenja na domaćem ekonomskom prostoru, ali da mogu biti zadovoljni pretohno urađenim i danas sa ponosom počnu novu fazu.\n„Početak prvog hotela One&Only služi na čast i Crnoj Gori i investitoru“, poručio je Đukanović.\nOn je podsjetio da je Vlada usredsređena na pitanje dinamiziranja ekonomskom razvoja države u cilju boljeg standarda života građana.\n„Tokom prethodnih godina Crna Gora se razvijala po stopi rasta od 3,2 odsto godišnje, što je veoma dobar rezultat i među najboljim u Evropi. Ali to nas ne zadovoljava, već moramo ući u zonu godišnjeg rasta od četiri do pet odsto i razmišljati kako obezbijediti nove impulse“, rekao je Đukanović.\nTo se, kako je objasnio, dobija novim projektima i animacijom kvalitetnih stranih investitora.\n„Stopa učešća stranih direktnih investicija (SDI) u bruto domaćem proizvodu (BDP) Crne Gore u kontinuitetu je bila 18 do 19 odsto, što svjedoči da se u državi prepoznaje važnost partnerstva sa stranim investitorima i rade napori na unaprijeđenju poslovnog ambijenta“, smatra Đukanović.\nOn je naveo da se kroz realizaciju projekata kao što je Portonovi obezbjeđuje građanima mogućnost novog zapošljavanja na kvalitetnim radnim mjestima, daje se snažan impuls dinamiziranju ekonomskog rasta i Crna Gora dobija unaprijeđeni imidž na globalnom tržištu.\nĐukanović je kazao da je turizam glavni oslonac razvoja države i podsjetio da je Mediteran konzumirao jednu trećinu ukupnih turističkih putovanja sa oko 360 miliona međunarodnih putovanja.\n„U okvru toga Crna Gora je prošle godine imala 1,7 miliona turista, odnodno 11,3 miliona noćenja i preko 800 miliona eura prihoda, a naš plan je da razvojem turizma brzo dosegnemo 30-ak odsto u BDP-u“, rekao je Đukanović.\nOn je naveo da rade na unaprijeđenju saobraćajne dostupnosti, aviodostupnosti i ukupne saobraćajne mreže, počev od tivatskog aerodroma do Kumbora.\n„Predano radimo i na unaprijeđenju paketa buduće ponude partnerima u razvoj turizma i daljoj optimizaciji poreskog sistema, unaprijeđenju ljudskog resursa i ukupne infrastrukture“, saopštio je Đukanović.\nSavjetnik u diplomatskoj misiji Azerbejdžan u Crnoj Gori, Seyran Mirzazadeh, rekao je da shvataju značaj cijelog projekta Portonovi, kao i prisustvo One&Only hotela, ne samo za Crnu Goru već i Azerbejdžan.\n„Projekat ima značaj međuvladinog i međudržavnog karaktera, a nadamo se da će njegova realizacija dati jači impuls zajedničkoj saradnji dvije države i još više osnažiti povjerenje za njeno jačanje“, ocijenio je Mirzazadeh.\nPrema njegovim riječim, to je najveći investicioni projekat Azerbejdžana u inostranstvu van energetskog sektora.\n„Visoko cijemo što Vlada sve čini za ovaj projekat i sa ozbiljnošću se odnosi prema stvaranju odgovarajuće infastrukture i svemu drugom neophodnom za ovaj projekat“, naveo je Mirzazadeh.\nPredstavnik Azmont Investmentsa, Angel Rodriguez rekao je da su naporno radili na tome da dobiju savršen jedinstven proizvod, kao i da kombinuju postojeće i domaće sa onim što je novo.\n„Doveli smo fantastične brendove, imaćemo prestižne butike, raznoliku lepezu luksuznih stanbenih jedinica“, kazao je Rodriguez.\nRizort čine hotel One&Only sa 112 soba, uključujući Henri Chenot Spa, marinu sa 223 veza za superjahte, niz različitih segmenata koji uključuju Donje i Gornje selo, pristan, a raspolažu sa 1,8 kiloometara obale.


Despotović: Nedostaje nam empatije i razumevanja u društvu\nIzvor: N1 televizija, 12.Avg.2018, 11:26\nPsihijatar Tija Despotović ocenila je u Novom danu da već dugo postoji poteškoća da ljudi reaguju jedni na druge sa razumevanjem i empatijom, kao i da se čovek kad izađe napolje pretvori u kapsulu, postane otporan prema onome što se dešava spolja. "Mnogo je manje očekivanja da će ljudi pomoći jedni drugima", rekla je.\nGovoreći o gestu vozača autobusa Ivana Filipovića, koji je puštao dečje pesmice kako bi umirio jednu bebu, Despotović kaže da je on reagovao >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << ljudski i autentično.\n"Ono što je meni najbitnije u svemu tome jeste to da je bio sposoban u situaciji kada je vozio autobus i bio odgovoran za sve ljude u njemu, da čuje potrebu jednog malog deteta i da ne reaguje ljutnjom, već da razvije empatiju u tom trenutku i izađe u susret potrebama tog deteta i te majke", ocenila je gošća Novog dana.\nIstakla je da je raznežio ljude svojom autentičnošću i sposobnošću da bude osoba koja razume i izađe u susret ljudima kojima je to potrebno.\n"Mislim da već dugo postoji jedna velika poteškoća da ljudi reaguju jedni na druge sa razumevanjem i empatijom. To ne znači uvek da su ljudi loši, bezosećajni, da nemaju vremena za druge, ali u toj javnoj sferi neka ponašanja dolaze do izražaja i preovladava, ne namerno, jedno ljuto i bezosećajno ponašanje", kaže ona.\nKaže da svako može da se nađe u raznim vrstama nevolja, ali da je u javnom prostoru mnogo manje očekivanja da će ljudi pomoći jedni drugima.\n"Kao i na individualnom planu, postoje i poremećaji u društvu. Nedostatak empatičnosti, čovek kad izađe napolje, pretvori se u kapsulu, otporan je prema onome što se dešava spolja, to su sve zaštitni fenomeni", objašnjava Despotović.\nDodaje da se "branimo od bespomoćnosti", kao i da su to nesvesni fenomeni.\n"Društvo koje je traumatizovano, ne samo poslednjih 10,20 godina, mnogo toga nije proradilo, niti se obraća pažnja da se proradi sve to kroz šta se prolazilo i prolazi. Postoji strah od nestanka, to su sve iracionalne stvari koje se prenose sa generacije na generaciju", kaže gošća Novog dana.\nDodaje da to nije svesni strah, kao i da smo postali društvo koje ima traumatofilno ponašanje, a da je posledica toga - otuđenost.\n"A onda ne možemo da funkcionišemo, jer smo jedni drugima potrebni, jer smo međuzavisni", kaže ona.\nKaže da vozač autobusa može da bude metafora za nekog ko rukovodi situacijom na najbolji mogući način.\n"Imao je dovoljno sigurnosti da uradi ono što je osetio, da postoji neka potreba, a i vodio računa o onima koji su u autobusu, koje vodi", kaže Despotović.\n12.Avg.2018: N1 televizija


АМЕРИЧКИ ГЕНЕРАЛ: Украјину чека дуго, лоше и врело лето\nAMERIČKI GENERAL: Ukrajinu čeka dugo, loše i vrelo leto\n11 juna 2021\nBivši komandant američkih trupa u Evropi, general-potpukovnik Frederik (Ben) Hodžis izjavio je da bi ovo leto moglo da bude „veoma dugo, loše i vrelo za Ukrajinu“.\nBen Hodžis, koji je danas šef strateškog istraživanja u Centru za analizu evropske politike (CEPA), predviđa porast napetosti u crnomorskom regionu u avgustu i septembru i poziva zapadne zemlje da povećaju svoje prisustvo u crnomorskom regionu za suzbijanje ruskih oružanih snaga.\n„Gotovo ništa nije preusmereno odatle. Šojgu je pričao priče, navodno su to bile samo vežbe i trupe su se vratile u kasarne.\nNi mlađi poručnik u Fort Beningu ni na trenutak ne bi verovao da su ti momci otišli. Oni su još uvek tu“, rekao je Hodžis na brifingu 10. juna.\nAmerički general-potpukovnik žalio se da je reakcija Zapada na događaje iz 2014. na Krimu i Donbasu „nedovoljna“ i sugerisao da bi pogoršanje u crnomorskom regionu bilo „sledeći korak Rusije“ do kraja leta ili početkom jeseni 2021. godine.\n„Ovo što sada vidimo je samo nastavak pritiska Rusije. Stoga se postavlja pitanje – kako možemo dobiti inicijativu u crnomorskom regionu?\nAko zaista pogledate Rusku Federaciju, provokacija im nije potrebna, ukoliko ona ne podrazumeva reakciju Zapada.\nAko vide da ne radimo ništa kao odgovor na njihove postupke, to im omogućava da idu dalje“, upozorio je Hodžis kolektivni Zapad.\nPrema njegovim rečima, da bi preuzele inicijativu u crnomorskom regionu, SAD i njihovi saveznici treba da povećaju intenzitet zajedničkih multinacionalnih vežbi, sprovodeći ih u Ukrajini i drugim delovima crnomorskog regiona, kao i da stimulišu ekonomsku i zakonske reforme za povećanje stabilnosti zemalja regiona i njihove investicione atraktivnosti (uključujući Ukrajinu).\n„Gruzija i Ukrajina moraju da se učine privlačnijim za investicije. Sada u Ukrajini ili Gruziji ne postoji nijedan ozbiljan nemački, francuski ili američki biznis – i to objašnjava nedostatak interesa za ono što se dešava u regionu“, rezimirao je bivši komandant američkih trupa u Evropi.\nBen Hodžis predviđa "porast napetosti u crnomorskom regionu u avgustu i septembru..." - ne predvidja nego zna. Ništa nije slučajno. Znaju da su izbori u Rusiji u septembru, i znaju da do kraja jula najverovatnije biće završen i drugi krak gasovoda Severni tok 2. Zato Kijev već sada ima zadatak da što više provocira.


Radionica o vodi na vodizvorištu „Bolje sestre‟ | Energetski portal Srbije\nRadionica o vodi na vodizvorištu „Bolje sestre‟\n25.03. 2019 Vesti\nNacionalni parkovi Crne Gore u saradnji sa Regionalnim vodovodom „Crnogorsko primorje” organizovali su edukativnu radionicu za učenike OŠ „Zarija Vujošević‟ na vodoizvorištu „Bolje sestre‟ povodom jednog od najznačajnijih ekoloških datuma Svetskog dana voda – 22. marta.\nEdukatori NPCG, Marijana Roganović i Marina Kojović, i predstavnica Regionalnog vodovoda „Crnogorsko primorje‟, inženjerka tehnologije Mirjana Planinić, informisale su učenike škole o vrijednostima NP Skadarsko jezero u skladu sa ovogodišnjom temom ovog ekološkog datuma.\n„Svake godine obilježavamo ovaj važan ekološki datum, informisala je Marina Kojović iz Nacionalnih parkova Crne Gore.\nImajući u vidu ovogodišnju poruku „Niko ne smije biti izostavljen“, pod sloganom „Voda za sve“, ista je bila povod za posetu izvorištu, kao i da informišemo učenike o značaju vodoizvorišta Bolje sestre, postojećim medotama prečišćavanja vode, te sistemom koji distribuira vodu sa izvorišta do crnogorskih opština.\nDanas smo svi zajedno dobili sliku o značaju ovog izvorišta i da ga moramo očuvati za buduće generacije“, kazala je Marina Kojović.\nKako se na teritoriji nacionalnog parka Skadarsko jezero nalazi vodoizvorište „Bolje sestre‟, odakle vodu dobijaju opštine crnogorskog primorja, cilj edukativnog časa bilo je upoznavanje učenika sa važnim izvorom vode za piće koji se nalazi na teritoriji ovog zaštićenog područja. S tim u vezi, predstavnica Regionalnog vodovoda informisala je da se Izvorište „Bolje sestre“ nalazi u basenu Malog blata Skadarskog jezera, u zalivu, na severoistočnom obodu zaliva, u podnožju padina Kolozuba, blizu ostrva Kosmač.\n„Svi treba da se edukujemo o očuvanju i zaštiti vode, kao i da je veliki nedosetatak pijaće vode širom svijeta. Voda je simbol života i moramo da vodimo računa da je štitimo i štedimo u svakom pogledu i trenutku. Zato je Javno preduzeće Regionalni vodovod Crne Gore u saradnji sa JPNPCG danas organizovalo današnju posjetu i na taj način djeci ukazalo na značaj izvorišta i Regionalnog vodovoda koje snadbijeva vodom pet opština. Cilj edukacije je da se stvori svijest budućih generacija o zaštiti životne sredine.“\nPrije dolaska na vodoizvorište, edukatori NPCG organizovali su edukativni čas o značaju NP Skadarsko jezero u OŠ „Zarija Vujošević”.\nNajranije gnežđenje pelikana u istoriji istraživanja u...\nZa unapređenje NP “Skadarsko jezero” izdvojeno 280.000...


IslamBosna » NSS-NHI od Inzka traži da smijeni Vlajkija\nNSS-NHI od Inzka traži da smijeni Vlajkija\ninzko, mladic, vlajki\nVršilac dužnosti predsjednika HSS-NHI Ante Čolak zatražio je danas od visokog predstavnika Valentina Inzka da iskoristi bonska ovlašćenja i smijeni potpredsjednika Republike Srpske Emila Vlajkija zbog podrške Ratku Mladiću na mitingu održanom u Banjoj Luci. Ova stranka navodi da je Vlajki podrškom Mladiću na mitingu u Banjaluci ugrozio mirovni proces u BiH.\n“To je samo jedan u nizu primjera ugrožavanja mirovnog procesa i opstrukcije saradnje sa Haškim tribunalom koji Vlajki izražava retorikom mržnje, kako javnim istupima, tako i izjavama u domaćim i srbijanskim medijima”, ističe se u saopštenju stranke.\nIz HSS-NHI-a napominju da Vlajki nije izabran voljom hrvatskog naroda u BiH i da njegove izjave, rad i ponašanje inkliniraju ka još većoj neravnopravnosti Hrvata u BiH, te vrijeđaju hrvatske žrtve u proteklom ratu i nihove porodice.\nU pismu visokom predstavniku, koje je potpisao Čolak, navodi se da se Vlajkijevim izjavama, kao i njegovom podrškom referendumima o otcjepljenju Srpske i stvaranju trećeg entiteta – vrijeđa suverenitet i integritet cjelovite i jedinstvene BiH.