Milivojević: Pokušaji da se pozicija Srbije kao neutralne i nezavisne dovede u pitanje neće uspeti - Blitz RS - Vesti\nPosete ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova Srbiji otkazana je jer su Crna Gora, Bugarska i Severna Makedonija zabranile prelet aviona ruske vlade.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao sinog gostujući u Dnevniku RTS-a da nije iznenađen ishodom i da je, zbog krize u svetu, u Srbiji defakto uvedeno vanredno stanje.\nDiplomata Zoran Milivojević kaže za RTS da se radi o presedanu u međunarodnim odnosima i diplomatiji koji nije zabeležen dugo vremena.\n„Ja se ne sećam jednog ovakvog događaja i treba reći da se radi o presedanu u vezi sa odnosom dve zemlje od strane trećih zemalja, gde se ne radi o interesima ni Srbije ni Rusije nego o interesima trećih faktora, u ovom slučaju NATO-a i Evropske unije“, ističe Milivojević.\nSmatra da ono što se dogodilo ima dva ključna cilja, a da je prvi usmeren prema Rusiji – nastojanje da se sankcije koje su uvedene u potpunosti primene i da se spreči svaka komunikacija Rusije, posebno u prostoru koji je od posebnog interesa za Evropsku uniju i NATO.\n„Drugi cilj je određeni pritisak na Srbiju, da na neki način promeni stav prema Rusiji u vezi sa rusko-ukrajinskim sukobom i da se prikloni i uvede sankcije. To su dva cilja koja u suštini nemaju nikakve veze sa odnosima Srbije i Rusije“, objašnjava Milivojević.\n„Pritisak koji se vrši na Srbiju nije od juče“\nZoran Milivojević kaže da otkazivanje posete Sergeja Lavrova neće dovesti u pitanje rusko-srpske odnose.\n„Pritisak koji se vrši na Srbiju nije od juče i ovo nije novina. Traje od trenutka kada se Srbija opredelila za sopstveni izbor i sopstveni politički interese i kada nije uvela sankcije“, naglašava Milivojević.\nIstiče da praksa međunarodnog prava i međunarodnih odnosa, pa čak i diplomatske konvencije ne sprečavaju diplomatsku komunikaciju čak i kada postoji ambijent rata jer diplomatija ima svoj smisao i svoju funkciju.\n„U ovakvim okolonostima, kakve imamo u Evropi i na globalnom planu, diplomatija bi trebalo da bude ta koja otvara vrata. Sigurno da ciljevi Rusije i Srbije nisu bili na štetu i sigurno da bi mogli da budu neka vrsta amortizera u ovim vremenima, kada imamo sukob“, smatra Milivojević.\nIstiče da se interesi Srbije ne dovode u pitanje.\n„Pokušaji da se pozicija Srbije kao vojno neutralne i politički nezavisne države dovede u pitanje na ovaj način neće uspeti. Srbija se rukovodila svojim interesima i ciljevima i ima jasnu poziciju. U tom smislu neće biti promena“, naglašava Milivojević.\nKaže da je Srbija na putu evropskih integracija, ali da ima pravo i obavezu da štiti svoje interese na optimalan način.\nCelo gostovanje Zorana Milivojevića u Jutarnjem programu RTS-a pogledajte u video-snimku na početku teksta.


A. Đokić - Kako je zavera protiv Lukašenka zbližila Rusiju i Belorusiju\nAleksandar Đokić 04.05.2021. 17:08 05.05.2021.\nŠta će zavera protiv Lukašenka i propali atentat značiti za rusko-beloruske odnose, i kako će se odraziti na politiku Belorusije prema Zapadu?\nApril 2021. godine pokazao se kao veoma interesantan mesec u istočnoj Evropi, a da pritom nikako nije povezan sa temom pandemije novog virusa korone, koji je glavna vest u zapadnim medijima, između priloga koji grade narativ o opasnosti Kine i Rusije, naravno. Prvo je čitav mesec protekao u senci moguće eskalacije vojnih dejstava na istoku Ukrajine. Ruskim segmentom interneta svakodnevno su kružili amaterski snimci, načinjeni prilikom vožnje auto-putevima ili pokraj glavnih železničkih saobraćajnica, na kojima su bile vidne nepregledne kolone ruske vojne tehnike, koje su se zaputile na granice Ukrajine – od Krimskog poluostrva do Kurska u srednjoj Rusiji.\nPostoje slični snimci i sa ukrajinske strane. Novoustoličena Bajdenova administracija u Vašingtonu otvoreno je podržavala – možemo slobodno reći i podsticala – ukrajinsku stranu da započne novu pogubnu ofanzivu u Donbasu, dok su evropski zvaničnici pozivali obe strane na deeskalaciju. Posle nekoliko nedelja međusobnih indirektnih pretnji i „dobronamernih“ saveta Kijevu da se ipak ne okuša u novom porazu na Donbasu, koji bi samo naštetio i Ukrajini i Rusiji, koja bi se verovatno morala umešati u nekom vojnom kapacitetu, ministar odbrane Ruske Federacije Sergej Šojgu proglasio je vojne vežbe duž granice Ukrajine završenim.\nVreli april 2021.\nNa kraju je Kijev, a što je bitnije i Vašington, razumeo da su namere zvanične Moskve da stane u zaštitu stanovništva u Donbasu od novih ratnih zločina sa ukrajinske strane bile više nego ozbiljne, o čemu svedoči i atmosfera oprezne zabrinutosti koja je vladala među ruskim političkim analitičarima, koji su smatrali realno mogućim da će Vladimir Putin ispred oba doma ruskog parlamenta objaviti odluku o priznavanju nezavisnosti Donjecke i Luganske Narodne Republike. Pored ove vrlo opasne pretnje eskalacije građanskog rata u Ukrajini, koja je zasad odložena, april je bio ispunjen analizama novih sankcija koje su Sjedinjene Američke Države uvele protiv Rusije. Za razliku od skorašnjih rundi sankcija, koje su se ticale fizičkih lica i određenih kompanija, ovog puta je na udaru bio spoljni dug Ruske Federacije izražen u dolarima.\nVećina ekonomskih analitičara se ipak složila da ove sankcije neće ozbiljno uticati na rusku ekonomiju, jer je ruska fiskalna politika što se tiče zaduživanja u stranoj valuti ionako vrlo oprezna, a i zbog toga što se sankcije odnose samo na zabranu američkim kompanijama da trguju ruskim obligacijama na primarnom tržištu hartija od vrednosti. Međutim, mnogobrojni visoki ruski zvaničnici pokrenuli su raspravu o razradi domaćeg platežnog sistema, koji bi mogao da zameni privatni američki sistem na kome su bazirane kreditne kartice pod nazivom SWIFT. Ponovljene su i već tradicionalne tvrdnje o potrebi udaljavanja od korišćenja dolara u spoljnoj trgovini, što se transakcija ruske države i kompanija tiče. Jedan deo ovih predloga je stvar izgradnje institucija, a drugi se već tiče kontura globalne ekonomije, na šta se ne može uticati u kratkom roku i voljom samo jedne države, pa makar ona bila i Rusija.\nZastava Rusije na vrhu Centralne banke Ruske Federacije (Foto: ITAR-TASS/Sergei Bobylev)\nSAD su ove sankcije uvele zbog optužbi da Rusija stoji iz hakerskih napada na Ameriku, čime se meša u tamošnji izborni proces. Naravno, ovakve neproverene optužbe na osnovu kojih se nameću sankcije samo svedoče o tome da razlog za sankcije nije bitan, važan je samo njihov cilj – nanošenje političke i ekonomske štete Rusiji, koja ne želi da se odrekne svojih interesa u Evroaziji, ali ni da prestane da blisko sarađuje sa Kinom, koja umnogome zavisi od ruske vojne tehnologije, ne samo energenata. Tako su ovog aprila odnosi Sjedinjenih Država i Rusije pali na najniži nivo od raspada SSSR-a i završetka Hladnog rata.\nOno što ohrabruje jeste nedostatak podrške zapadnoevropskih država agresivnoj politici SAD prema Rusiji. Ovom talasu sankcija nominalno su se pridružile samo Poljska i Velika Britanija, dok najuticajnije države EU nisu uvele nikakve sankcije Rusiji, niti podržale američki narativ. To govori da Nemačka i dalje zadržava kurs umerene saradnje sa Rusijom, što je potvrdila i Angela Merkel, rekavši 20. aprila da je najuticajnija država EU donela rešenje u korist projekta gasovoda „Severni tok 2“, bez obzira na stav nekih drugih članica EU po tom pitanju. Dokle god Nemačka ne menja ovaj pravac laviranja između SAD i Rusije, zvanična Moskva može nastaviti saradnju sa uticajnim državama EU, bez obzira na mestimičnu antirusku retoriku i bazična razmimoilaženja u neprihvatanju liberalnih vrednosti kao fundamentalne društvene paradigme.\nUsred ovih zbivanja dešavaju se dva naizgled nepovezana događaja, pa i narativa vezana za njih, na osnovu kojih se izgrađuje određena geopolitička strategija kako Sjedinjenih Država tako i Rusije. Naime, 17. aprila, za vreme, verovali ili ne, radne akcije, predsednik Belorusije, Aleksandar Lukašenko, obraća se novinarima sa tvrdnjama da je protiv njega i njegove države skovana zavera u okviru koje je on sam trebalo da bude ubijen, a vlast preuzeta nasilnim putem uz učešće delova beloruskog vojnog aparata.\nSvega sat vremena kasnije istog dana, na Zapadu je lansiran drugi narativ – da li je u pitanju kontranarativ i jeste glavno pitanje – u skladu sa kojim su isti oni „agenti GRU“ odgovorni za trovanje Skripalja nervnim otrovom novičokom u Britaniji ovog puta zaslužni za dizanje u vazduh skladišta oružja u Češkoj, i to 2014. godine. Za ovaj narativ već nikako ne priliči rubrika „verovali ili ne“, jer je više u domenu paranormalnog.\nBeloruski narativ potvrđen je konkretnim dokazima u vidu video zapisa sedmorice muškaraca koji na onlajn sesiji putem platforme „Zum“ raspravljaju o tome kako je najbolje odstraniti Lukašenka sa vlasti i zauzeti prestonicu Belorusije, Minsk. Optužbe protiv njih su svakako zasnovane na dokazima, ali njihovi razgovori deluju amaterski i pomalo komično (što zatvorske kazne koje im prete nimalo nisu). Na snimcima su beloruski opozicionari otvoreno povezani sa Sjedinjenim Državama, u tom smislu da jedan od njih, advokat Jurij Zenkovič, poseduje američko državljanstvo, dok drugi učesnici ove zanimljive zavere – član akademske zajednice Aleksandar Perepečko, bivši bezbednjak Pavel Kulaženko, te psihijatar Dmitrij Ščigeljski – uopšte žive i rade u SAD. Od ostale trojice, Igor Makar, bivši komandant beloruske protivterorističke jedinice „Almaz“, živi i radi u Litvaniji, dok je najpoznatiji od svih učesnika, politički analitičar i aktivista Aleksandar Feduta na relaciji Poljska-Belorusija. Od svih diskutanata na temu državnog udara i likvidacije predsednika Belorusije jedino politički aktivista Grigorij Kostusev živi u Belorusiji.\nPo video zapisima, zaverenici su raspravljali o tri scenarija preuzimanja vlasti: prvi je bio atentat na Lukašenka za vreme vojne parade povodom Dana pobede u Drugom svetskom ratu 9. maja, drugi se ticao napada na kolonu automobila u kojoj bi se nalazio predsednik Belorusije, a treći je podrazumevao ubistvo predsednika snajperom dok se ovaj nalazi u svojoj državnoj rezidenciji van Minska. Pomenuti Feduta bio je zagovornik ideje atentata na Lukašenka po ugledu na ubistvo nekadašnjeg predsednika Egipta, Anvara el Sadata, što će reći da je podržavao prvi od tri opisana scenarija.\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko (Foto: kremlin.ru)\nOd ove sedmorice, od kojih kao što smo videli većina živi i aktivna je van granica Belorusije, uhapšena su trojica: Feduta, Zenkovič i Kostusev. Sada dolazi najzanimljiviji i najvažniji deo priče: dok je Kostusev uhapšen u Belorusiji, Feduta i Zenkovič uhapšeni su na operativnom sastanku u Moskvi. Prestaje da bude važno da li su pomenuti zaverenici bili zavrbovani od strane američkih tajnih službi, ili su ih na tanak led namamile ruski FSB i beloruski KGB (naziv službe nije promenjen od SSSR-a), već je od suštinskog značaja da je ovo bila zajednička operacija ruske i beloruske službe gde su one nastupile potpuno sinhronizovano. Ova činjenica svedoči o visokom stepenu saradnje i povezanosti između zvanične Moskve i Minska, to jest Rusija i Belorusija već funkcionišu kao dobro naštimovan orkestar.\nAleksandar Lukašenko je lično saopštio medijima da je pitanje zavere protiv njega pokrenuo Vladimir Putin u razgovoru sa predsednikom SAD Džozefom Bajdenom, ali da od njega nije dobio nikakav konkretan odgovor da li američke službe stoje iza ovog plana preuzimanja vlasti u Belorusiji. Lukašenko je i neskriveno optužio Amerikance za do detalja opisanu, zaveru, postavivši retoričko pitanje – zašto oni to rade, dodajući pritom da odluku za likvidaciju predsednika druge države može doneti samo najviše američko rukovodstvo, a nikako same specijalne službe, koje su isključivo zadužene za operativni deo. Glasnogovornica Ministarstva spoljnih poslova Ruske Federacije Marija Zaharova izjavila je povodom zavere protiv Lukašenka da je jednu takvu operaciju bilo teško moguće planirati, a kamoli sprovesti, bez saznanja američke tajne službe o tome. Ruska Federalna služba bezbednosti započela je svoju istragu o organizatorima ovog događaja, koja je u toku.\nPoseta GRU Češkoj\nParalelno sa ovim narativom, koji svedoči o bliskoj povezanosti Rusije i Belorusije, na Zapadu je pušten narativ o zlim ruskim agentima koji ubijaju i ruše sve pred sobom širom Evrope, a ko zna, možda i sveta. Opet su glavni akteri zloglasni agenti GRU „Petrov“ i „Boširov“, samo što se ovaj događaj dešava godinama, tačnije četiri godine, pre „trovanja“ Skripalja u britanskom Solsberiju, pa se oni zovu drugačije – Tabarov i Popa, ali izgledaju isto da ne bude nikakve zabune. Dakle, Petrov i Boširov, odnosno Tabarov i Popa, izvršili su diverziju u moravskom selu Vrbetice, na jugoistoku Češke.\nRadilo se o eksploziji na privatnom skladištu gde je prilikom prve eksplozije u oktobru 2014. godine poginulo dvoje zaposlenih. Međutim, kada je došlo i do druge eksplozije u decembru iste godine, češke vlasti nisu saopštile da li su Tabarov i Popa, ili već Petrov i Boširov, odgovorni i za to. Za razliku od narativa o atentatu na Lukašenka gde smo videli dokaze, javnosti nisu predočene nikakve činjenice o umešanosti Rusije u eksploziji u zabačenom češkom seocetu, koja se dogodila pre čak sedam godina.\nOd toka ove neverovatne priče važnije su posledice i na šta ona treba da uputi. Prvo, ovaj neverovatni narativ pokazao je ko su direktni saveznici SAD u Evropi, pored Češke – Slovačka, Poljska i tri baltičke republike. One su sve prihvatile zdravo za gotovo američko-češki narativ i pridružile se proterivanju ruskih diplomata iz njihovih država. Prva je, naravno, bila Češka, koja je pored proterivanja 18 ruskih diplomata, prekinula sa Rusijom i saradnju u domenu nuklearne energije. Diplomatski odnosi Rusije i Češke su usled ovog proterivanja diplomata – na šta je Rusija takođe odgovorila proterivanjem dvadesetorice čeških predstavnika – svedeni gotovo na nulu.\nIpak, kao i u slučaju američkih sankcija protiv Rusije, zbog ko zna kakvih i čijih hakerskih napada, i uz ovaj češki narativ stale su isključivo istočnoevropske države, koje su od devedesetih pod dominantnim uticajem Sjedinjenih Država. Ovo je veoma važno, jer pokazuje da zapadnoevropski deo EU nije spreman da se slepo svrsta na stranu SAD i pridruži se američkom Hladnom ratu 2.0 protiv Ruske Federacije. Iz datog sleda događaja takođe zaključujemo da su istočnoevropske države faktički Trojanski konj unutar EU, koji zastupa u prvom redu interese Sjedinjenih Država, a ne ujedinjene Evrope, što će takođe imati svoje posledice po funkcionisanje EU.\nZastave Evropske unije u Briselu (Foto: Kenzo Tribouillard/AFP via Getty Images)\nNarativ o diverziji čak ni same češke vlasti nisu rešile da razviju do kraja, jer je premijer Češke Andrej Babiš požurio da izjavi da ne smatra da je pomenuta eksplozija bila akt državnog terorizma, što bi značilo da ta država treba da prekine sve odnose sa Rusijom momentalno. Kao da i sama češka politička klasa šalje signale – nismo ovo mi smislili, to je američko maslo. Babiš je čak priznao da je vlasnik skladišta bio bugarski trgovac oružjem Emilijan Gebrev, koji se bavio dostavkom oružja u Ukrajinu i Siriju.\nRusija, međutim, više izgleda nije spremna da trpi agresivne provokacije na svoj račun, te je odlučila da svaki put kada neki američki istočnoevropski „partner“, čitaj satelit, lansira antiruski narativ, Moskva reaguje podizanjem uloga i kažnjavanjem svih koji u tome učestvuju. O tome je i predsednik Rusije Vladimir Putin govorio dok se obraćao predstavnicima oba doma ruskog parlamenta, ističući da Rusija neće više trpeti provokacije i da ona ima svoje crvene linije koje se moraju poštovati inače će uslediti posledice.\nKao dobra strana datog narativa, jeste solidarnost koju je Belorusija iskazala prema Rusiji, uvodeći sankcije protiv češko-nemačke kompanije „Škoda“. Razume se da se belorusko rukovodstvo odlučilo na ovaj korak ne isključivo iz usklađenosti sa spoljnom politikom Rusije, već i kao deo protekcionističkih mera usmerenih protiv zapadnih država, koje vrše pritisak na Lukašenka, ali ni američki sateliti ne uvode sankcije Rusiji iz razloga međusobne solidarnosti, već zbog materijalne koristi za njihovu političku klasu.\nIntegracije Rusije i Belorusije\nUzimajući u obzir činjenicu da Sjedinjene Američke Države vode izuzetno agresivnu politiku u istočnoj Evropi, usmerenu protiv Rusije i Belorusije, logično je da će kao rezultat tih postupaka uslediti zbližavanje Rusije i Belorusije i to ne samo na neoficijalnom nivou dvojice predsednika, već i u sferi institucionalnih integracija.\nPoznato je da Rusija razvija svoj evroazijski blok kao pandan nemačko-francuskoj Evropskoj uniji, a manje se u srpskoj javnosti govori o drugom ruskom integracionom projektu koji se tiče zbližavanja sa Belorusijom. Naime, ova dva projekta su komplementarna i paralelna, što znači da se ruske i beloruske integracije takođe pozitivno ocrtavaju na razvoj harmoničnih odnosa unutar Evroazijske ekonomske unije.\nRusko-beloruski projekat integracija naziva se Savezna država, što na prvi pogled navodi čitaoca da se radi o izgradnji jedne zajedničke države federalnog tipa političkog ustrojstva. Ovo, u stvari, nije slučaj, Belorusija ne namerava da se odrekne svog suvereniteta, dok Rusija ne planira da anektira svog najbližeg suseda i saveznika. Savezna država je devedesetih godina bila zamišljena kao projekat objedinjenja Rusije i Belorusije u jednu državu, ali je u savremenoj etapi ta prvobitna zamisao zamenjena na integracioni projekat izgradnje širokog spektra nadnacionalnih institucija upućenih na ekonomsko usklađivanje dveju suverenih i nezavisnih država.\nPredsednici Belorusije i Rusije Aleksandar Lukašenko i Vladimir Putin sa članovima svojih delegacija tokom razgovora, Krasna poljana, 07. februar 2020. (Foto: kremlin.ru)\nRuski mediji su 2019. godine objavili da je sačinjen jedan okvirni dokument o rusko-beloruskim integracijama, koji je nazvan „mapa puta“. Pošto je spoljna politika Belorusije u tom trenutku bila multivektorska, usmerena na saradnju i sa Rusijom i sa Zapadom, beloruski zvaničnici odricali su postojanje pomenute mape, optužujući ruski list Komersant da je izmislio celu priču. Tada se Lukašenko plašio da nagovesti da se radi na projektu produbljivanja integracija Belorusije i Rusije, jer bi na to izrazito negativno reagovali i predstavnici kolektivnog Zapada, kao i beloruski liberali i nacionalisti.\nDve godine kasnije, to jest sada kada su SAD pokušale da zbace Lukašenka sa vlasti, a Poljska i Litvanija pretvorene u prave operativne baze za sprovođenje jednog takvog poduhvata, sam predsednik Belorusije izjavljuje da pregovori po mapi puta integracija idu u pozitivnom smeru i više niko ne odriče ovu tendenciju. Mapa puta podseća na poglavlja pregovora Srbije u okviru evrointegracija, s tim što Rusija i Belorusija zaista dogovaraju uslove raznih tačaka ovog sporazuma, dok se Srbiji iz Brisela jednostavno ispostavlja spisak uslova koje ona mora da ispuni ne bi li njena kandidatura za stupanje u Evropsku uniju bila ozbiljno uzeta u razmatranje.\nGovori se o 31 tački u okviru rusko-beloruskih integracija, a Aleksandar Lukašenko je na sastanku sa Vladimirom Putinom 22. aprila, izjavio da je postignut dogovor oko 26-27 tačaka, dok se oko dve-tri tačke još uvek vode pregovori. Do ovog sastanka je došlo posle puštanja u opticaj belorusko-ruskog i češko-američkog narativa koji jasno svedoče gde prolazi granica između SAD i Rusije u istočnoj Evropi. Tačke koje se tiču saradnje u sferi bezbednosti već su, po svemu sudeći, pokrivene, ali su ekonomske tačke o jedinstvenom valutnom emisionom centru i o unifikaciji poreskog sistema još uvek otvorene.\nO namerama zvaničnog Kremlja i Minska svedoče i istraživanja javnog mnjenja oficijalnih centara za društvena istraživanja u Rusiji i Belorusiji. Tako po podacima ruskog državnog VCIOM-a od septembra 2020. godine, 43 procenta građana Rusije smatra da nije potrebno da Rusija i Belorusija stupe u istu državu, već da treba produbljivati dvostrane odnose, 22 procenta da treba da bude stvorena jedna država u kojoj će Rusija i Belorusija biti ravnopravni činioci, dok samo 17 odsto Rusa podržava ideju utapanja Belorusije u Rusiju. Institut sociologije Belorusije uradio je slično istraživanje u junu 2020. godine po kome 61,6 odsto Belorusa nije spremno da se odrekne suvereniteta svoje države i da podržava povezivanje sa Rusijom na osnovu potpisivanja međunarodnog sporazuma, dok 24,5 odsto smatra da treba izgraditi zajedničku državu u kojoj bi Rusija i Belorusija bili ravnopravni federalni subjekti, a samo 6,7 odsto podržava ideju da Belorusija postane deo Rusije.\nRuska vojna policija tokom vojnih vežbi Zapad 2017, Asipoviči (Belorusija), 18. septembar 2017. (Foto: Brendan Hoffman/AFP via Getty Images)\nBudući da su ovo zvanična državna istraživanja javnog mnjenja, ona jasno pokazuju da građani podržavaju oficijalnu politiku rukovodstava Belorusije i Rusije, a to su procesi integracije dveju nezavisnih država. Američka spoljna politika uveliko ide naruku integraciji Rusije i Belorusije, mobilišući pojedine države istočne Evrope protiv ove dve savezničke države. Ne samo to, već sankciona politika SAD protiv Rusije, podržana narativima u koje je teško poverovati čak i ako ste vatreni rusofob, udaljava razvijene zapadnoevropske zemlje od Sjedinjenih Država, u poređenju sa kojima Rusija i Kina počinju da izgledaju kao sve poželjniji partneri.\nSvetzapadAleksandar ĐokićAleksandar LukašenkoatentatBelorusijaZaveraobaveštajne službeRusijaSAD


OGROMNA SVOTA Ovoliko novca godišnje uzme Saša Popović @ Cafe.ba\nOdskora zvanično penzioner, ali i honorarac Aleksandar Saša Popović, otkako je jednoj stranoj kompaniji prodao svoj udio u “Grandu”, navodno prima platu u iznosu od 200.000 evra godišnje.\nNjegovo angažovanje u “Zvezdama Granda” po emisiji, navodi Alo, košta 5.000 evra – što znači da će Popović samo u ovom mjesecu, u kom će se prikazati pet emisija, prihodovati 25.000 evra, što bi u Srbiji poželio svaki penzioner.\nSaša se sada, inače, vodi kao specijalni savjetnik zadužen za “Zvezde Granda”, u čije je snimanje detaljno uključen. On je i dalje maksimalno posvećen osmišljavanju koncepta emisije, kandidatima, organizaciji svega u vezi sa produkcijom, te žiriju, njegovom sastavu, i balansiranju među članovima. Ovaj dil na koji je Popović pristao odnosi se zapravo na devet mjeseci njegovog honorarnog rada u “Zvezdama Granda”, kada se emisija premijerno emituje, dok su jul, avgust i septembar rezervisani za odmor, piše pomenuti list.\nNovac koji Popović zarađuje ne treba da čudi ako se zna koliko su “Zvezde Granda” gledane. Svakako, kao generalni direktor “Grand produkcije” zarađivao je znatno više nego sada, ali riješio je da ipak uspori tempo, pa od početka ove godine više nije na toj funkciji.\n– Sve što se tiče poslovnih poduhvata Saše Popovića i “Grand produkcije” može samo da se komentariše, ali ne i ono što se tiče njegovih privatnih stvari – navodno je glasio kratak odgovor službe za odnose s javnošću.\nTEODORA STAJE NA LUDI KAMEN Sve više se šuška o svadbi zgodne pjevačice i košarkaša\n"PAMTIM I POPRIJEKE POGLEDE" Maja otkrila sa čim sve se suočila na početku karijere\n“IZVINJAVAM SE AKO STE IMALI PROBLEME” Sloboda Mićalović objavila zašto je NIJE BILO 10 DANA


PSG: Sastanak sa Kukanom i Flekenštajnom bio otvoren i konstruktivan | Autonomija\nPSG: Sastanak sa Kukanom i Flekenštajnom bio otvoren i konstruktivan\n"Prerano za donošenje odluke o bojkotu"\nBivši poslanici Evropskog parlamenta Eduard Kukan i Knut Flekenštajn sastali su se danas u sedištu delegacije EU u Beogradu sa predstavnicima Pokreta slobodnih građana, a po završetku tog sastanka i sa predstavnicima Saveza za Srbiju, objavio je N1.\nU delegaciji Saveza za Srbiju su predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas, predsednik Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović, Demokratske stranke Zoran Lutovac i potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić.\nMeđunarodni sekretar PSG Natan Albahari rekao je da je sastanak bio vrlo otvoren i konstruktivan.\n„Oni su tu da provere situaciju na terenu, da se upoznaju sa političkim akterima i upućeni su u situaciju u Srbiji, posebno kada je reč o slobodi medija“, rekao je Albahari.\nPrema njegovim rečima, dolazak bivših evropskih parlamentaraca potvrđuje zainteresovanost Evropskog parlamenta da razmotri dalje korake kako bi se izbegla politička kriza u Srbiji.\nNa sastanku je bilo reči i o stavu PSG o bojkotu, a Albahari je rekao da im je objasnio da je prerano za donošenje takve odluke, jer je preostalo da učestvuju na još dva sastanka vlasti i opozicije na Fakultetu političkih nauka (FPN).


Novi Pazar 10 godina čeka komunalnu miliciju: Kandidati odabrani, ali nikako da budu upućeni na obuku | Sandzaknews\nNovi Pazar je jedan od retkih gradova u Srbiji sa više od 100.000 stanovnika u kojima nije formirana komunalna milicija, iako je prvi pokušaj bio još pre 10 godina, a poslednji, još uvek aktivan,pre skoro godinu dana.\nPoslednji konkurs završen je u maju prošle godine, odabrano je 15 od 34 prijavljena kandidata, koji mesecima čekaju poziv da budu upućeni na obuku koja se obavlja u nekom od centara Ministarstva unutrašnjih poslova.\n“Ne znam šta se dešava, niti imam informacije da li će i kada biti obuka. U lokalnoj samoupravi su mi nekoliko puta rekli da je procedura duga i da moraju da dobiju razne dozvole i odobrenja od ministarstava. Čekam od leta prošle godine, sve se nadam da će stići poziv, a gubim vreme, mogao sam da nađem neki posaо”, kaže jedan od odabranih kandidata za Danas.\nNačelnik Gradske uprave Novog Pazara Džemil Divanefendić objašnjava da je lokalna samouprava poštovala sve procedure, da je tražila, a onda i sukcesivno dobijala, saglasnosti Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n“Prošle nedelje smo poslali i zahtev Ministarstvu unutrašnjih poslova za određivanje tačnog termina za obuku. Iz kabineta ministra Aleksandra Vulina smo dobili pozitivne signale i očekujemo da će kandidati u što skorijem roku otići na obuku u jedan od trening centara policije za obuku, u Sremskoj Kamenici ili Kuli”, istakao je Divanefendić.\nObuka, o trošku lokalne samouprave, traje oko dva i po meseca i sastoji se od po 200 teorijskih i praktičnih radnih sati.\nOni koji je završe, a potom i dobiju sertifikat za obavljanje poslova komunalnog milicajca imaće pravo da učestvuju na javnom konkursu Grada Novog Pazara za popunjavanje tih radnih mesta.\nSistematizacijom je i predviđeno da komunalna milicija Novog Pazara broji 15 članova, koliko bi trebalo i da ih bude upućeno na obuku.\nKomunalna milicija će imati zadatak da sprečava bespravno zauzeće javnih površina, nepropisno parkiranje, kontroliše održavanje čistoće, suzbija nelegalno obavljanje delatnosti, nadzire javni prevoz, štiti životnu sredinu i kulturna dobra, ali i obavlja druge poslove u skladu sa zakonom.\nPrvi pokušaj da Novi Pazar dobije komunalnu miliciju bio je početkom 2012. godine i tada, kao i sada, sproveden je konkurs, odabrano 20 kandidata, ali oni nisu upućeni na obuku jer se, kako su objašnjavali u lokalnoj samoupravi, ona organizovala za minimum 60 osoba.\nSledeći konkurs raspisan je 2013. godine, ali je i on poništen nakon nekoliko meseci jer odabrani kandidati nisu upućeni na obuku pa je, kako su govorili u Gradskoj upravi, on izgubio smisao.\nTagovi komunalna milicija


Ostali sportovi Archives - Page 5 of 83 - Sportske vesti\n(Ne)prijateljska utakmica sa Kineskinjama\nSouth Media\t27/03/2019\nRukometašice Naise odigrale su sa reprezentacijom Narodne republike Kine utakmicu koja može da se nazove svakako, samo ne prijateljskom! Na meču u hali „Čair“ prštalo je na terenu, a u grubostima su prednjačile gošće iz Kine. Kako im u pojedinim\nNaisa protv Kineskinja tempira formu za plej-of\nU susret plej ofu Super lige Srbije koji počinje predstojećeg vikenda rukometašice Naise imaće proveru protiv reprezentacije Narodne Republike Kine. Trener Naise Svetislav Jovanović imaće priliku da proveri na kom se nivou ekipa nalazi pred odlučujuće duele u prvenstvenoj sezoni\nNakon šestog kola i nerešenog ishoda u meču sa beogradskim Radničkim BK “Naissus” iz Niša dočekuje Radnički iz Kragujevca. Nišlije imaju dodatnu motivaciju, a to je prva pobeda u ligi. Meč niškog Naissusa, koji je označen i kao derbi kola,\nOdbojkaši Niša ekspresno se vratili u Superligu (VIDEO)\nSouth Media\t25/03/2019\nOdbojkaši Niša uspeli su da se nakon ispadanja u prvu ligu ekspresno vrate u elitmni rang takmičenja. U pravoj karnevalskoj atmosferi, sa vatrenim navijačima na tribinima Nišlije su sa 3-0, ubedljivo po setovima 25-20, 25-20 i 25-21 slavili i u\nProteklog vikenda u Deliblatska peščara održano je 1. kolo Treking lige Srbije 2019. Ovogodišnje takmičenje u trekingu počelo je izvanredno za takmičare niškog PAK Mosora. U konkurenciji od više od 400 takmičara osvojili su po 4 zlatne i isto toliko\nDan studenata obeležen sportskim aktivnostima (VIDEO)\nPovodom 22. marta dana studenata Univerziteta u Nišu na terenima OŠ „Dušan Radović“ akademci su se nadmetali u nekoliko sportova. Ovoga puta bili su uključeni studenti sa 11 fakulteta i sa Više tehničke škole, a cilj je pre svega bio\nSouth Media\t23/03/2019\nNišlija Novak Radulović, u dresu Boks kluba “Loznica”,ostvario je ubedljivu pobedu u ligaškom derbiju, protiv iskusnog Lazara Stanojevica iz Valjevskog Metalca. Pobedom u tom meču doprineo je ukupnoj pobedi Lozničana rezultatom 12:4. Novak je prikazao vrhunski boks ne dozvolivši protibniku\nTrenutno se na spisku imena mladih igrača\ndetaljnije April 22\nRukometašice Naise savladale su u 5.kolu plej\nFudbaleri Radničkog izdigli su se nakon dva\nLazar Arsić, takmičar Boks kluba “Vitez” iz\ndetaljnije April 21\nNišlije vežbale u sklopu projekta “Aktivnija Srbija” (VIDEO)\nKaravan zdravlja i sporta u Nišu. U


Savet ministara EU zaključio da nema uslova za otvaranje poglavlja s Beogradom - Progovori o pregovorima\nSavet ministara Evropske unije je zaključio da nisu ispunjeni uslovi da se otvori neko novo poglavlja u pregovorima o članstvu sa Srbijom i potrebno je da za to dođe do napretka u pitanjima demokratije, nezavisnosti pravosuđa, slobode izražavanja i medija, izjavio je u Briselu nemački ministar za Evropu Mihael Rot.\nNemački ministar je tako 8. novembra na završetku dvodnevnog zasedanja šefova diplomatija EU odgovorio na pitanje novinara šta je zakočilo da se otvori bar jedno poglavlje u pregovorima s Beogradom.\nRot je naglasio da "otvaranje poglavlja pregovora o članstvu s EU nije neki velikodušni poklon Brisela i to ne zavisi od Berlina, već od ostvarenog napretka, a potrebno je i da predlog Evropske komisije usvoje jednoglasno sve članice, tako da se otvori novo poglavlje".\n"Savet ministara je zaključio da uslovi nisu dovoljno ispunjeni da se otvori neko novo poglavlje" u pregovorima sa Srbijom, stavio je do znanja nemački ministar za Evropu.\n"Ako se u raspravama", objasnio je Rot, "utvrdi da je u ključnim pitanjima pluralizma medija, demokratije, političkog pluralizma, slobode izražavanja, pomirenja u regionu, nezavisnost pravosuđa došlo do dovoljnog napretka, ne bi bilo jako teško ići dalje i otvarati pregovaračka poglavlja".\n"Ali to ne zavisi od nas, nije to u našim rukama, to naravno zavisi od zemalja kandidata za članstvo", zaključio je nemački ministar za evropska pitanja.\nIstovremeno je u Beogradu predsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa ambasadorima članica EU u Srbiji i šefom Delegacije EU Semom Fabricijem o pristupnim pregovorima Srbije i EU, stabilnosti u regionu i regionalnim projektima, kao i o Evropskom investicionom planu koji je Evropska komisija predstavila zajedno sa Paketom o proširenju.\nVučić je potvrdio da saradnja sa EU i punopravno članstvo ostaju jedan od ključnih spoljnopolitičkih priroteta Srbije, saopštio je njegov kabinet.\nNaglasio je da je Srbija "iskreno posvećena daljim i dubljim reformama kojima pristupa sa odgovornošću i ozbiljnošću" i da kroz saradnju sa institucijama Unije i njenih članica nastoji da usvoji i primeni najbolje prakse.\n"Srbija će nastaviti da se predano zalaže za mir i stabilnost u regionu kroz unapređenje bilateralnih odnosa sa susedima, kao i kroz jačanje regionalne saradnje uz poštovanje svih zaključenih sporazuma", rekao je Vučić i dodao da je evropska budućnost Zapadnog Balkana od izuzetnog značaja, kako za stabilnost celog regiona, tako i za bezbednost i dalji prosperitet EU.\nAmbasadori su istakli da su deklaracije o zajedničkom regionalnom tržištu i "Zelenoj agendi Zapadnog Balkana" toplo pozdravljene u Briselu i u zemljama EU, i da dobra i čvrsta povezanost i integracija regiona umnogome olakšava saradnju Unije sa Zapadnim Balkanom.\nFabrici je rekao da će sa Ekonomsko-investicionim planom za Zapadni Balkan EU ostati najsnažniji partner Srbije za privredni oporavak, koji će podržati infrastrukturu, i "zelenu" i digitalnu tranziciju.\n"Raduju nas najavljene reforme vladavine prava, uključujući reforme pravosuđa slobode medija. Upravo to predstavlja osnovu za ubrzanje procesa pridruživanja i mi ohrabrujemo novu vladu da nastavi sa radom i realizacijom u ovom pravcu", istakao je Fabrici.\nVučić je naglasio da Srbija visoko ceni to što je, uprkos izazovima, EU uspela da održi pitanje proširenja na svojoj agendi, pogotovo kroz nedavno usvajanje nove, izmenjene metodologije pregovaračkog procesa.\n"Očekujemo od EU da dinamika pristupnih pregovora Srbije prati i vrednuje naše reformske napore", rekao je Vučić istakavši da je Srbija spremna da sa evropskim partnerima nastavi da radi na sprovođenju reformi i drugih zajedničkih projekata.


Autor : eBelaCrkva Maj 24, 2019\nPo već ustaljenoj tradiciji Belocrkvanska gimnazija i ekonomska škola otvorila je širom vrata za sve zainteresovane učenike, buduće srednjoškolce, koji žele da se pobliže upoznaju o uslovima rada i programu obrazovanja u ovoj srednjoškolskoj ustanovi.\nGimnazija i ekonomska škola u Beloj Crkvi opremljena je savremenim računarima, kao i ostalom tehnikom potrebnom za izvođenje nastave. Svi kabineti i učionice opremljeni su multimedijalno što omogućava učenicima kvalitetnu i zanimljivu nastavu.\nEkonomska škola postoji od 2004 godine sa jednim obrazovnim profilom ekonomski tehničar u četvorogodišnjem trajanju\nUčenici koji se odluče za smer ekonomski tehničar stiču znanja i veštine koje im omogućavaju da po završteku školovanja obavljaju knjigovodstvene, komercijalne, računovodstvene poslove ili poslove na istraživanju tržišta.\nTakođe, nakon završetka srednje škole mogu nastavati školovanja na svim fakultetima društvenog smera i na srodnim Visokim strukovnim školama.\nOve godine planom upisa predviđen je upis jednog odeljenje ekonomskog tehničara sa 30 učenika i jedno gimanizijsko odeljenje, takođe sa 30 učenika.


Kušić i Vuković: “Optuženi neće da dođu na suđenje u Sud BiH” - Detektor\nKušić i Vuković: “Optuženi neće da dođu na suđenje u Sud BiH”\nJovan Kušić zvani Joja i Branislav Vuković zvani Bato, koji se terete za zločin protiv čovječnosti počinjen na Palama tokom 1992. godine, nisu se pojavili na današnjem ročištu za izjašnjenje o krivici na Sudu Bosne i Hercegovine.\nNa početku ročišta sutkinja Minka Kreho je rekla kako se Jovan Kušić nalazi u Srbiji, a Branislav Vuković u Kanadi. Današnjem ročištu je pristupio samo Vukovićev branilac Milorad Rašević.\nNa pitanje tužioca Dževada Muratbegovića da li su optuženima dostavljeni pozivi, sutkinja Minka Kreho je odgovorila da “pozivi idu preko Ministarstva pravde BiH, a to traje dugo”.\n“Mi nismo dobili potvrdu o dostavljanju. Ja imam informacije da oni neće da dođu na suđenje”, kazala je sutkinja Kreho.\nNa njeno pitanje šta Tužilaštvo BiH planira dalje uraditi u ovom predmetu, tužilac Muratbegović je rekao kako će o tome u narednim danima obavijestiti Sud BiH.\nKušić i Vuković se terete da su za vrijeme širokog i sistematičnog napada na civilno stanovništvo bošnjačke nacionalnosti na području Pala i okoline, u svojstvu pripadnika SJB-a Pale, tokom maja i juna 1992. lično i izravno sudjelovali u nezakonitom zatočenju, mučenju, zlostavljanju i premlaćivanju civila koji su bili zatočeni u fiskulturnoj sali Doma kulture u Palama.\n“Trojica zatočenika umrli su ubrzo od posljedica zlostavljanja, a više zatočenika zadobilo je teške fizičke i psihičke ozljede, od kojih su se oporavljali duži vremenski period, te i danas imaju ožiljke i posljedice”, naveli su ranije iz Državnog tužilaštva.\nSud BiH je optužnicu protiv njih dvojice potvrdio u aprilu 2020. godine.\nBalkanska istraživačka mreža Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) je ranije pisala kako je Vuković odbio primiti optužnicu Državnog tužilaštva, te da su iz Suda BiH rekli da u ovom predmetu nisu ispunjene procesne pretpostavke za raspisivanje potjernice, kao i da nije bilo prijedloga za ustupanje krivičnog gonjenja Srbiji za optuženog Kušića.\nBranislav Vuković odbio primiti optužnicu koja ga tereti za zločine na Palama


Sberbank u 2020. godini donirala više od 7,5 miliona dinara za podršku borbi protiv Covid-19 – Bankar.rs\nHome/BANKE/Sberbank u 2020. godini donirala više od 7,5 miliona dinara za podršku borbi protiv Covid-19\n“Aktuelna pandemija nam je svima još jednom potvrdila koliko je za Srbiju, ali i čitav region, važno da Institut „Torlak“ modernizuje svoju proizvodnju. Takođe, česti skokovi broja Covid pozitivnih građana su već dugo veliki izazov za zdravstveni sistem, dok je dnevna potrošnja medicinskog materijala u bolnicama i domovima zdravlja širom Srbije izuzetno velika. Verujemo da će i ova donacija RFZO doprineti upravo daljem jačanju kapaciteta zdravstvenog sistema, dok će nova oprema koju smo donirali omogućiti Institutu „Torlak“ da nastavi sa inoviranjem u skladu sa najvišim zdravstvenim i farmaceutskim standardima. Samo tokom proteklih nekoliko meseci, Sberbank je izdvojila više od sedam i po miliona dinara za podršku različitim institucijama i projektima posvećenim borbi protiv korona virusa. Zahvaljujući tome, samo do sada su već nabavljeni novi respiratori i poboljšani uslovi lečenja u mnogim bolnicama u Srbiji”, istakla je predsednica Izvršnog odbora Sberbank Marijana Vasilescu.\nProduženje zaključavanja koštaće trgovinu u Austriji milijardu evra


Pogledajte kako izgleda IKEA pre svih - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nImali smo prilike da zavirimo u Ikeu pre zvaničnog otvaranja!\nZa predstavnike medija organizovana je mogućnost da dva dana pre zvaničnog otvaranja, koje je zakazano za 10. avgust, zavire u magični svet inspiracije za uređenje doma.\nNaši domaćini bili su Stefan Vanoverbeke - generalni direktor kompanije IKEA za jugoistočnu Evropu, Vladimir Moga - direktor robne kuće, Ana Krnetić - menadžerka za dizajn enterijera i Maja Vujašković Đureinović - menadžerka za korporativne komunikacije.\nJednostavnost je način življenja, pa otkrivamo na licu mesta da li je to ključ uspeha IKEA robne kuće koja u svom asortimanu nudi oko 9500 dobro dizajniranih i funkcionalnih artikala po pristupačnim cenama.\nRobna kuća IKEA nalazi se odmah iza mesta gde je do nedavno bila naplatna rampa u Bubanj potoku, impozantno izgleda i prostire se na oko 33.000 m2 i dva nivoa, pritom je ovaj novootvoreni objekat 400-ti u svetu i jedan od većih.\nUkoliko ste po artikle ovog brenda sve do sada odlazili u obližnje susedne zemlje, onda znate da svaka IKEA poseduje donji nivo, gde su prozvodi za kuću i aksesoari, kao i igračke, i gornji nivo, koji je showroom u kojem se nude gotova rešenja za svaki deo stana.\nIako je ova kompanija osnovana još davne 1943. godine, moglo bi se reći da je neverovatno mlada i savremena za svoje godine.\nSvi proizvodi su jasno obeleženi, sadrže dimenzije i cene, a ono što je karakteristika IKEA proizvoda je šifra zahvaljujući kojoj sami možete u magacinu pronaći artikal koji tražite.\nDa li znate da koncept pakovanja nameštaja u ravne kutije, tzv. flat koncept datira iz 1956. godine? Politika Ikee je da kupci sve rade sami – od biranja proizvoda, transporta pa do pakovanja. Flat koncept vam omogućuje da lako preneste željeni artikal do vaše destinacije.\nZa sve kupce obezbeđen je i parking sa 1.390 mesta kao i 25 kasa za plaćanje, pa se svi koji s nestrpljenjem očekuju 10. avgust, ne moraju plašiti da li će pronaći parking mesto.\nMožete neometano uživati u kupovini iako krenete sa decom, jer postoji mogućnost da vam osoblje pripazi dete u periodu do 30 minuta.\nVećina IKEA proizvoda predstavljena je u katalogu koji važi do kraja juna sledeće godine, a distribucija kataloga otpočinje već 10. avgusta i biće podeljen na čak 900.000 hiljada adresa.\nKada budete pogledali katalog, shvatićete zašto je on svojevrsna biblija za uređenje enterijera i zašto se godišnje odštampa više primeraka ovog kataloga nego i same Biblije.\nfoto: Goran Matejin\n400-ti objekat u svetu\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: 2u1 kreveti kompanije IKEA


Cetinje želi sertifikat za bolji poslovni ambijent – Bankar.me\nDecember 13, 2019 CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nKako je saopšteno na sastanku predsjednika Privredne komore Crne Gore Vlastimira Golubovića sa gradonačelnikom Prijestonice Aleksandrom Kašćelanom, program sertifikacije daje opštinama i gradovima plan reformi i jasne smjernice kako da kreiraju dobru poslovnu klimu i uvedu međunarodno priznate standarde efikasne i transparentne lokalne administracije.\nPrema riječima predsjednika Golubovića, posjeta je dio redovnih programskih aktivnosti Komore u cilju razvijanja institucionalnog partnerstva sa donosiocima odluka na lokalnom nivou, koje je utemeljeno Zakonom o Privrednoj komori, usvojenom krajem 2017. godine .\nOn je upoznao gradonačelnika sa aktivnostima Komore na unapređenju ambijenta za poslovanje, prije svega uticajem na regulatorni okvir. Predstavnici Komore su članovi u Vladinim komisijama, savjetima, te u radnim grupama za donošenje propisa od uticaja na poslovanje privrede.\nIstakao je značajnu ulogu Komore u promociji privrede kroz projekte Dobro iz Crne Gore, Kupujmo domaće i Domaći ukusi, te organizacijom predstavljanja na sajmovima i poslovnim forumima.\nPosebno je apostrofirao ulogu Privredne komore u reformi obrazovnog sistema, a naročito u implementaciji dualnog obrazovanja, u čijih 25 obrazovnih programa je uključeno više od 800 učenika iz 20 opština. U Prijestonici Cetinje, u dualni sistem je uključeno 10 učenika kod četiri poslodavca, pa ima prostora za njegovu dodatnu promociju.\n“Naš Sektor za obrazovanje je spreman da promoviše prednosti dualnog obrazovanja u školama na Cetinju”, kazao je predsjednik Komore.\nGradonačelnik Kašćelan je podržao ovu ideju.\n“Takvu promociju mogli bismo da organizujemo u prostorijama našeg Biznis centra i da je ciljano usmjerimo ka učenicima završnih razreda škola”, rekao je Kašćelan.\nProstor za saradnju Komore i Biznis centra postoji i u neformalnom obrazovanju, odnosno, zajedničkoj organizaciji seminara i radionica. Ovaj centar planira organizaciju obuka kako bi doprinio unapređenju postojećih i osnivanju novih biznisa, te projekte u cilju zapošljavanja mladih. Takođe je u Biznis centru predviđeno formiranje laboratorije, u kojoj bi se proizvođačima pršute i sira omogućila sertifikacija njihovih proizvoda.\nGradonačelnik se osvrnuo na projekat Komore, resornih ministarstava i IRF-a “Domaći ukusi” koji potencira vezu proizvođača hrane sa hotelijerima i restoraterima, a u okviru kojeg će se, od 20. do 22. decembra, u Nikšiću održati veliki sajam.\n“Želimo da budemo među opštinama koje će imati BFC sertifikat i radimo na ispunjenju kriterijuma. Pred donošenjem smo Strateškog plana razvoja i nadam se da ćemo ga usvojiti do kraja januara”, rekao je Kašćelan.\nPrema podacima Poreske uprave, završne račune za 2018. u Prijestonici Cetinje je predalo 385 privrednih subjekta, što je 10 odsto više nego prethodne godine. Najveći broj ih je registrovano za poslove trgovine 158 (41,0%), prerađivačke industrije 65 (16,9%), saobraćaja i skladištenja i pružanja usluga, smještaja i ishrane po 33 (8,6%). Zapošljavali su ukupno 1.483 osobe, 20% više u odnosu na 2017.godinu.\nPrivredni subjekti Prijestonice Cetinje u 2018. godini iskazali su ukupan prihod od 125,9 miliona eura, 11% viši nego prethodne, te dobit od 2,9 miliona eura, 11,5 odsto veću.\nPOJMOVICetinje Privredna komora Crne Gore\nPrevious Stranci za tri godine uložili 2,2 milijarde eura\nSljedeći Sve spremno za gradnju ski-centra “Kolašin 1600”


Sve više traže nekvalifikovane radnike: Manje radnih mesta za one s diplomom - B92.net\nPodgorica -- Poslodavci u Crnoj Gori u periodu januar-jun ove godine tražili su 18.025 radnika, ali sve manje oglašavaju radna mesta za nezaposlene s višom struènom spremom.\nIzvor: Bankar.me èetvrtak, 22.08.2019. | 13:35 -> 13:55\nI dok je sve manje radnih mesta za koja se traže oni s fakultetskom diplomom i srednjom školom, istovremeno raste broj radnih mesta za koje je potrebna samo osnovna škola.\nU odnosu na isti period lane, prema polugodišnjem izveštaju Zavoda za zapošljavanje, broj oglašenih slobodnih mesta veæi je samo 27 ili 0,15 odsto.\nPoslodavci su tražili 7.624 nekvalifikovana ili polukvalifikovana radnika, što je 781 više nego u istom periodu prošle godine.\nSa diplomom srednje škole treæeg, èetvrtog i petog stepena struène spreme poslodavci su tražili 7.972 radnika, što je 322 manje nego u prvih šest meseci prošle godine. Potreba za srednjoškolcima sada èini 44,2 odsto svih slobodnih radnih mesta, dok je u istom periodu lane taj procenat bio 46 odsto.\nCrnogorski poslodavci su ove godine tražili 2.429 radnika sa višom školskom spremom - šesti, sedmi i osmi stepen struène spreme. U odnosu na isti period prošle godine sada su bila otvorena 432 radna mesta manje za visokoškolce. Broj slobodnih radnih mesta za nezaposlene sa fakultetom èinio je 13,5 odsto ukupnog broja. Godinu ranije taj procenat bio je 15,9 odsto.\nBroj slobodnih radnih mesta za visokoškolce sada je tri puta manji nego za nekvalifikovane i polukvalifikovane radnike. Moguæi razlog za smanje broja slobodnih radnih mesta za fakultetski obrazovane je u tome što je ove godine, zbog mera vlade, zaustavljen trend zapošljavanja u javnom sektoru, gde se veæinom traži ovaj obrazovni kadar.\nOd ukupnog broja prijavljenih slobodnih radnih mesta u svega 872 ili 4,84 odsto poslodavci su nudili radni odnos na neodreðeno vreme, dok je 10.908 ili 60,52 odsto oglašenih radnih mesta predviðen radni odnos na odreðeno vreme. Na 145 slobodnih mesta su traženi pripravnici, a u 6.041 sluèaju traženi su sezonski radnici. Broj slobodnih radnih mesta na sezonskim poslovima je veæi za 400 u odnosu na isti period lani. Na ostale vrste radnog angažovanja odnosilo se 59 radnih oglašenih radnih mesta.\nKomšije kupuju amerièke helikoptere Hjui: SAD im daju 5 miliona $, ostalo plaæaju iz budžeta\nRekordna ulaganja u puteve: Za dve godine skoro 90 miliona evra\nBorba za akcije Kraša: U igru ušli novi agresivni investitori


18.09.2019 u 13:30\nSmeće i otpadne vode caruju Adom Hujom\nAda Huja jedno je od mesta kraj reke koje duže vreme pretenduje da postane druga Ada Ciganlija, ali je i dalje deponija. Njen rukavac Dunavac lokacija je pravog urbanog ekocida jer se u njegove vode sliva sva kanalizacija iz obližnjih naselja – Karaburme, Rospi ćuprije, Višnjice, Mirijeva… U rukavcu se nalazi oko 300.000 tona toksičnog mulja pa je kupanje u njemu strogo zabranjeno, a rizična je i vožnja čamcem jer elipse mogu da zakače neku od najlon kesa. Krajem devedesetih godina jedna češka firma je uradila analizu vode i utvrdila kakve se sve toksične materije nalaze u njoj. Postojao je čak i projekat revitalizacije rukavca koji je podrazumevao njegovo čišćenje od mulja i ubacivanje sveže dunavske vode. Od toga se, izgleda, odustalo jer se čeka da se prvo reši pitanje odvoda\n17.09.2019 u 20:30\nOtpad razvrstavaju u predgrađima\nUžice – U gradu sa savremenom sanitarnom deponijom napravljenom uz značajnu evropsku pomoć, Regionalnim centrom za upravljanje otpadom „Duboko”, gde smeće odlaže devet lokalnih samouprava Zlatiborskog i Moravičkog okruga, zaživljava primarna selekcija otpada u domaćinstvima. Kao ekološki iskorak za naše prilike usklađen sa evropskom praksom. I to u okviru sprovođenja upravo započetog prekograničnog projekta „Predgrađa recikliraju – uspostavljanje sistema upravljanja otpadom u prigradskim naseljima Užica i Tuzle (SUBREC)”. Tim projektom primarne selekcije obuhvaćeno je ukupno 5.000 domaćinstava. Svako od njih dobija po dve kante za odlaganje suvog i mokrog otpada, a koristiće se i 600 kompostera za prikupljanje organskog otpada i 40 kontejnera za ambalažno staklo. Stanovništvo će


Slabljenje dinara odraz situacije u privredi\nKDF 13 novembar 2014\nSlabljenje dinara odražava stanje u srpskoj ekonomiji i ne treba mu se čuditi, izjavio je u četvrtak ekonomista Jurij Bajec.\nOn je agenciji Beta rekao da je u pozadini kretanja kursa činjenica da je dinar valuta koja izražava poziciju cele srpske privrede, njenu nisku konkurentnost i produktivnost koja je upola manja nego u EU.\n"Ne možete da imate jak i stabilan dinar, a istovremeno loša kretanja u privredi. Ove godine Srbija beleži pad bruto domaćeg proizvoda (BDP), probleme sa fiskalnim deficitom i javnim dugom", rekao je Bajec.\nOn je rekao da ukoliko to bude ozbiljno promenjeno u budžetu za 2015. godinu, moguća je stabilizacija kursa.\nBeograd, 13. novembra 2014. (Beta)\nViše iz ove kategorije « Dinar najslabiji od početka godine\tSindikati u prosveti: Od ponedeljka časovi kraći 15 minuta »


Marković: Stojanović dobar, u policiji nema organizovanih kriminalnih grupa - Vijesti.me\nDirektor Uprave policije Slavko Stojanović je profesionalnim odnosom prema zadacima ispunio očekivanja resornog ministra i javnosti, ocijenio je potpredsjednik Vlade Duško Marković, navodeći da nije tačno da u crnogorskoj policiji ima organizovanih kriminalnih grupa.\nPoslanica Socijalističke narodne partije, Snežana Jonica pitala je Markovića, koji je sada rukovodilac Ministarstva unutrašnjih poslova, da li je Stojanović ispunio njegova očekivanja i koliko službenika policije i Agencije za nacionalnu bezbjednost (ANB) ima neriješeno stambeno pitanje.\nJonica je pitala da li je Zakon o osnovama obavještajno bezbjednosnog sektora Crne Gore ostvario osnovni cilj i da li je Vlada pružila pravnu zaštitu od Tužilaštva policijskim službenicima Daliboru Medojeviću i Nikoli Terziću i detalje u vezi saopštenja Uprave policije povodom njihovog hapšenja.\nOna je pitala i da li je sistem povlašćenog penzionisanja službenika ANB-a i policije ostvario ključne ciljeve.\nMarković je rekao da je Stojanović profesionalnim odnosom prema kompleksnim zadacima koje mu nameće funkcija direkora policije, ispunio ne samo njegova već i očekivanja ukupne profesionalne i laičke javnosti.\nMarković je ukazao na nadležnosti Uprave policije i aktivnostima njenih službenika.\n“Sve su to razlozi koji direktora Uprave policije stavljaju u ovakav kontekst kako sam rekao. I ne samo ja, vidjeli ste da u poslednje vrijeme imamo najbolje rezultate Uprave policije kada je u pitanju otkrivanje ili presijecanje šverca narkotika”, naveo je Marković.\nOn je poručio da kvalitet rada direktora Policije ocjenjuje Vlada i niko drugi.\n“Kadrovsku politiku u Upravi policije vodi ministar unutrašnjih poslova, bez obzira ko je on i Vlada. I niko drugi u ovom sistemu”, rekao je Marković.\nOn je kazao Jonici da pitanja za ANB uputi direktoru te institucije.\nMarković je naveo da je prošle godine dodijeljeno 450 stanova i krediti od 720 hiljada eura za rješavanje stabembenih pitanja za više od 100 policijskh službenika. On je dodao da je za rješavanje stambenih pitanja izdvojeno oko tri miliona eura.\nU vezi sa Zakonom o osnovama obavještojno-bezbjednosnog sektora, Marković je kazao da se, u odnosu na vrijeme koje se primjenjuje, njegova implemetacija ostvaruje u punoj mjeri.\nNa pitanje da li je Vlada tražila pravnu zaštitu za Medojevića i Terzića, Marković je odgovorio odrično.\nOn je u vezi sa saopštenjima Uprave polcije, kazao da policija ima pravo da štiti svoj profesionalni autoritet i integritet saopštenjima, a naročito je dužna da to radi u slučajevima kada se pokušava kriminilzovati njen rad i diskreditovati njeno zakonito postupanje.\n“Ovdje se ne radi o nikavoj opstrukciji pravde nego o profesionalnoj zaštiti integriteta policije i njenih pripadnika, kojih ima ne jedan ili dva, nego preko četiri hiljade”, rekao je Marković.\nOn je kazao da u crnogorskoj policiji nema organzovanih kriminalnh grupa, “Što bi bilo katastrofalno i što nije tačno”.\nKako je pojasnio, od 19. januara ove godine predmet Hobotnica je vodilo Odjeljenje za organizovani kriminal i korupciju u Policiji.\n“U tom čitavom periodu nije bilo odliva informacija i čitava operacija je završena uspješno zbog čega je i aktivnost Specijalnog tužilaštva bila onakava kakva jeste", kazao je Mrković.\nOn smatra da izmjenom Zakona koji se tiče "povlašćenog" penzionissanja, ostvaren pozitivn efekat jer je "proizveo" i podmlađivanje službenika.\n“Dobrovoljni odlazak u penziju 304 policijska službenika koji su ispunjali Zakon i stekli uslove omogućilo je Uravi policije da zaposli 55 diplomiranih akademaca sa Akademije u Danilovgradu u prošloj godini i 25 u ovoj”, precizirao je Marković.\npiano-1323920664 2 godine i 7 mjeseci\nPrvoaprilska šala Markovića u koju samo on želi da mi vjerujemo\npotpredsjedniče Markoviću,u policiji ima kriminalnih organizovanih grupa,dokaz je i bježanje policajca Stankovića koji je svjedočio o batinanju pokojnog boksera Pejanovića u betonjerci.Sad je i on azilant u Luksemburgu.Optužbe bivšeg policajca Brajuškovića koje je saopštio bivšoj VDT Ranki Čarapić su dokaz da one postoje.Kojim su to radom pojedinci iz policije i obavještajne zajednice stekli ogromno bogatstvo medju kojima se danas dešavaju obračuni podmetanjem eksploziva i paljevinama\nU policiji ima organizovanih kriminalnih grupa.Dokaz su pokušaji diskreditacije ex ministra Konjevića,kradja dokaznih materijala u postupku protiv Veselina Mujovića, organizovani šverc duvana iz fabrike u Mojkovcu za koji su nekoliko policajaca svjedočilo i donijelo fotografije bivšoj VDT Ranki Čarapić,prebijeni i ispečeni gospodin Fejzić iz Rožaja koji je optužioANB-ovca iz Rožaja.I svi su danas azilanti u Danskoj i luksemburgu\nmirko131 2 godine i 7 mjeseci\ncujte ovaj nezobrazluk\nrade27 2 godine i 7 mjeseci\nniko ne laze tako glupo kao policajac\nNema grupa, samo klan.


Sprečen napad na Kazablanku, razbijena grupa ID\nTanjug 28. oktobra 2019. 14:33\nRABAT – Razbijena ćelija takozvane Islamske države planirala je da prošle nedelje napadne Kazablanku i njenu luku, izjavio je danas šef marokanske bezbednosne agencije BCIJ Abdelhak Hiame.\nOn je rekao da su meta grupe bila su ekonomski osetljiva mesta u Kazablanki i dodao da su džihadisti starosti od 19 do 27 godina bili radikalizovani, prenosi Rojters.\nHiame je izmneo pretpostavku da je ta ćelija jedna od poslednjih koja je obećala vernost vođi ID Abu Bakr el Bagdadiju, pre nego što je on ubijen u specijalnoj američkoj operaciji na severozapadu Sirije.\nMarokanska policija saopštila je u petak da je uhapsila sedam ekstremista nedaleko od Kazablanke, i da su oni u trenutku haopšenja kod sebe imali oružje, materijal za pravljenje bombi, čamce na naduvavanje, opremu za ronjenje i navigaciju.\n„Vođa ćelije planirao je da se pridruži ID u Sahelu, delu Sahare u Zapadnoj Africi, ali nije uspeo“, rekao je on i dodao da je on onda dobio instrukcije da izvrši napad u Maroku, a da će mu neimenovani Sirijac pružiti logističku podršku.


Srbija reli otkazan, nedostaje 832 saobraćajna znaka i ograde punjene vodom\nUžička policija zabranila je održavanje 46. Srbija relija zbog neispunjavanja bezbedonosnih uslova na stazama kojima je trebao da se vozi reli, rekao je direktor trke Ivan Jevtić.\nOn je naveo i da je policija tražila da subotnju deonicu relija u dužini od 50 kilometara, obezbeđuje 4.250 policajaca i 170 redara, što organizatori takođe nisu obezbedili.\n"Elaborat po kom je trebalo da budu postavljeni znaci jeste naš. Ne branim sebe ni organizatore, ali kažem da nije bilo moguće naći toliko znakova. Mi smo uspeli da postavimo tridesetak znakova na putevima veće važnosti", rekao je direktor relija.\nJevtić je ne poričući propuste u organizaciji, naveo i da se, po njemu, ne radi samo o tehničkim uslovima, zbog kojih je reli otkazan.\n"Mislim da je postojala nečija volja da se reli ne održi iz meni nepoznatih razloga, jer mi nismo imali ni jedan problem u organizaciji do pre 10 dana", poručio je Jevtić.\nOn je istakao i da su Sportska komisija i predstavnici FIA prošli deo staze i ustanovili da je sve u skladu sa elaboratom, ali je istakao, da oni nemaju jurisdikciju nad lokalnim zakonima.\nUpitan da li su kriterijumi bezbednosti u užičkoj policiji povećani posle četiri tragedije na trci na Tari prošle godine, Jevtić je naglasio da svi u Srbiji kad se pomene autosport, porede reli sa brdskom trkom na Tari, što je pogrešno.\nOn je naglasio da je posle otkazivanja 46.Srbija relija otvoreno pitanje kako će se to odraziti na budućnost ovog takmičenja.\n"Srbija reli se neće sigurno ugasiti. Pitanje je samo kakav će status imati naredne sezone. Da li ćemo biti u Kupu Evrope i da li će koeficijent biti i dalje 10 ili će biti smanjen na pet", rekao je Jevtić.\nNajprestižnije i najznačajnije takmičenje u oblasti autosporta u zemlji, 46. po redu Srbija reli, koji je u petak bio svečano otvoren na Gradskom trgu u Užicu okupio je 26 posada iz Srbije, Bugarske, Kazahstana, Švedske, Češke i Bosne i Hercegovine. Organizatori relija su bili klubovi "MM Power" iz Beograda i "Užice Rally team".\nAKTIVAN HUMANITARNI BROJ ZA POMOĆ Boluje od retkog sindroma sa DEVET DIJAGNOZA, po punoletstvu izgubio 50 odsto socijalnih primanja (VIDEO)\nPremijer Slovenije: Do leta bismo mogli da vakcinišemo 70 ODSTO stanovništva\n"I MENI JE TEŠKO..." Oglasila se supruga Miroslav Aleksića: Ja ne smem da pričam ništa… Moram da ćutim\nUŽIVO Metropolitans - Partizan, crno-beli na PRAGU KATASTROFE u Francuskoj, domaćin ima ogromnu prednost


Na Sarajevo Bussiness Forum dolaze britanski stručnjaci - AKOS\nHome > Ekonomija > Na Sarajevo Bussiness Forum dolaze britanski stručnjaci\nAmbasador Velike Britanije Edward Ferguson čestitao Bukviću na nagradi „Best Banking CEO B&H 2014”\nBritanski ambasador u Bosni i Hercegovini Edward Ferguson čestitao je direktoru BBI banke Ameru Bukviću na prestižnoj nagradi „Best Banking CEO B&H 2014”. Riječ je o priznanju za najboljeg menadžera u oblasti bankarstva u BiH koje svake godine dodjeljuje vodeći finansijski portal „Global Banking & Finance Review“ iz Velike Britanije. Finansijski stručnjaci ocjenjivali su strateške i inovativne pristupe u bankarstvu i ovo priznanje dodjelili su direktoru BBI banke.\n„Gospodin Amer Bukvić je respektabilan poduzetnik u Bosni i Hercegovini čije inovativne poslovne sposobnosti i vodstvo daju odlične rezultate. Pod njegovim vodstvom Banka je povećala svoj tržišni udio u svim segmentima poslovanja, te ostvarila porast aktive i depozita. Njegova inovativna i strateška vizija BBI nije strogo vođena komercijalnim bankarskim principima. Takav razvojni pristup daje dobre rezultate, kako u poslovnom domenu, tako i u društveno odgovornom poslovanju kroz organizaciju dodjele stipendija i Sarajevo Business Foruma, međunarodne investicijske konferencije“, stoji, između ostalog u obrazloženju nagrade.\nAmbsador Ferguson izrazio je podršku Sarajevo Buisness Foruma koji će se 13. i 14. maja održati u glavnom gradu BiH. Razgovarano je o učešću britanskih stručnjaka na SBF panelima o temama „IT industrija i poduzetništvo“, Proizvodnja zdrave hrane“ i „Edukacija i obrazovanje“.\nAzerbejdžan će biti u fokusu konferencije „Sarajevo Business Forum 2017“\nTagovano BBI britanija Sarajevo Business Forum\nIz pera Munira Gavrankapetanovića: Šta je karakter


MIHAEL MILUNOVIĆ NA BEČKOM RINGTURMU | FashionMag42\nNaš istaknuti slikar Mihael Milunović na RINGTURMU!\nAko vam je ovog leta jedna od destinacija Beč, prođite obavezno pored Ringturma jer je do septembra ”obučen” u delo našeg umetnika Mihaela Milunovića.\nMihael Milunović – slikar / Foto: Jovana Ilić\nSlika ”Vizija” slikara Mihaela Milunovića, odabrana je da krasi ove godine najvišu zgradu u istorijskom delu Beča , poznatiju kao Ringturm.\nNaime, po deseti put, zgrada Vienna Insurance grupacije (VIG) Ringturm u Beču, „oblači ”se u umetničko delo. Ovog leta, delo srpskog umetnika Mihaela Milunovića – „Vizija“, postavilja planinski masiv u centar austrijske prestonice. Umetničko delo, veličine 4.000 kvadratnih metara, predstavlja kulturni dijalog između Austrije i Srbije. Time se istovremeno naglašava značaj naše države za VIG, koji u Srbiji posluje preko kompanije Wiener Städtische osiguranje. Sa svojih 73 metra visine i 23 sprata, Ringturm je najviša zgrada u istorijskom i turističkom centru Beča.\nPoslovna zgrada VIG Plaza na Novom Beogradu, u kojoj se nalazi centrala kompanije Wiener Städtische Osiguranje, u periodu od 12. do 18. juna takođe je bila ulepšana delom „Vizija rekrivanje“ VIG Plaze umetničkim delom početak je dugogodišnjeg društveno odgovornog projekta „Wiener Art“. Delo „Vizija“ deo je bogate umetničke kolekcije ove kompanije.\n„Na mojoj slici “Vizija” radi se o individui i njenom odnosu prema grupi, koji pokreće njena težnja ka transcedenciji. Crveni voz koji se penje na plavu planinu je alegorija na doslednost i izdržljivost, a to su osobine koje su od velike pomoći prilikom uspinjanja na strmu planinu. Uspinjača je, takoreći, sredstvo koje nam pomaže u samospoznaji. Antena na vrhu planine meni je važna – ona simbolizuje spremnost da se pozitivna energija podeli sa drugima“, kaže Mihael Milunović.\nart Mihael Milunović Ringturn Umetnik VIG Plaza „Vizija“ „Wiener Art“


Vesti online / Vesti / Ex YU / Tužilaštvo BiH: Optužene 453 osobe za ratni zločin\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine danas (9. mart) obeležava deset godina od svečane inauguracije i početrka rada Posebnog odeljenja za ratne zločine, tokom kojih je podiglo optužnice protiv 453 osobe optužene za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava.\nIz te pravosudne institucije ističu da predanost i posvećenost procesuiranju ratnih zločina dostižu svoj maksimum u 2013. i 2014. godini, tokom kojih je optuženo 168 osoba. To, kako navode, "predstavlja najbolji rezultat od postojanja Posebnog odeljenja za ratne zločine, jer je za samo dve godine optuženo više od trećine ukupno optuženih osoba", prenela je Fena.\nTužilaštvo BiH, između ostalog, navodi da nastavlja da intenzivno radi na predmetima ratnih zločina koji su počinjeni u svim krajevima zemlje.\n- Od Bihaća do Višegrada, od Bijeljine do Čapljine, naši istražitelji i tužioci intenzivno rade na prikupljanju dokaza, kako bi se počinioci zločina procesuirali i kaznili i donela pravda žrtvama - navedeno je u saopštenju Tužilaštva BiH, uz napomenu da je izuzetno veliki broj optužnica, 80 odsto ili više, okončan osuđujućim presudama, što jasno ukazuje na kvalitet optužnica.\n* BiH: Uhapšeni zbog ratnog zločina nad Srbima\n* SAD: Izručićemo zločince iz BiH\n* "Josipović je uvredio i ponizio srpske žrtve"\n* Svedok: Civilna policija odogovrna za ubijanje Muslimana ispred Manjače\nPosebno odeljenje za ratne zločine\nEX YU Sud odbio žalbu, Dudaković i saborci i dalje na slobodi\nEX YU Milenijum i po robije Srbima


Удружење Рома Браничевског округа и град Пожаревац обележили Међународни дан људских права\nUdruženje Roma Braničevskog okruga i grad Požarevac obeležili Međunarodni dan ljudskih prava\nU Požarevcu, u okviru projekta “Podrška Evropske unije inkluzivnom društvu”, održana je javna debata povodom obeležavanja Međunarodnog dana ljudskih prava u okviru sprovođenja projekta „Podrška edukativnoj inkluziji Roma na svim obrazovnim nivoima i podrška samozapošljavanju u Požarevcu – Naše pravo da živimo bolje“.\nJavna debata je održana sa ciljem da ukaže na probleme u procesu poštovanja ljudskih prava na lokalu i da kroz razmenu iskustva različitih ključnih aktera predloži rešenja za prevazilaženje ovih problema. U okviru javne debate čuli smo stavove predstavnika institucija – grada Požarevca, Nacionalne službe za zapošljavanje, Centra za socijalni rad, Centra za dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju, kao i predstavnike organizacija civilnog društva – Omladine Jazasa, Udruženja 8. dan i Udruženja Roma Braničevskog okruga.\nDebata je ukazala na različite vidove diskriminacije i ugrožavanja ljudskih prava, posmatranih iz uglova predstavnika institucija, ali i ponudila raznovrsna rešenja koja će doprineti sistematskom pristupu poštovanju ljudskih prava na lokalnom nivou kroz međusektorsko delovanje svih ključnih aktera. Zaključci debate su sadržani u nastojanju da se ulože napori koji će omogućiti sinergijsko delovanje organizacija civilnog društva koji imaju u fokusu različite društvene grupe koje su višestruko ugrožene, kao i da je neophodno češće organizovati javne događaje koje skreću pažnju javnosti na problem poštovanja ljudskih prava.\nProjekat “Naše pravo da živimo bolje” je finansiran od strane Evropske unije a sprovode ga Udruženje Roma Braničevskog okruga, kao nosilac projekta i Grad Požarevac, kao partner uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, kao glavnog korisnika projekta. Ova aktivnost je deo projekta “Podrška Evropske unije inkluzivnom društvu”, koju EU finansira sa 5.4 miliona evra, a koji sprovodi Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nProjekat ’Naše pravo da živimo bolje’ je usmeren prema romskoj populaciji i u toku projekta je predviđeno niz aktivnosti vazanih prvenstveno za obrazovanje i zapošljavanje romske populacije u Požarevcu. Kroz projekat je planirana i podrška samozapošljavanju mladih Roma – u saradnji sa partnerom i stručnim službama koje se bave problemima nezaposlenosti Udruženje Roma Braničevskog okruga će sprovesti niz aktivnosti sa ciljem da se smanji stopa nezaposlenosti Roma. U ovoj fazi projekta predviđeno je stažiranje mladih Roma u javnim i privatnim preduzećima, otvaranje biznis inkubatora, sprovođenje obuka za pokretanje sopstvenog biznisa, dodelu grantova – opreme za Rome koji imaju želju da postanu preduzetnici.\nPored navedenih projektnih aktivnosti u okviru projekta biće organizovano i niz raznih događaja koji će omogućiti (ne samo) romskoj populaciji da učestvuje, već i široj ugroženoj populaciji kroz akcije prikupljanja korišćene garderobe, obeležavanje međunarodnih praznika, i niz drugih aktivnosti o kojima će biti obavešteno stanovništvo putem lokalnih medija u toku 18 meseci realizacije projekta.\nOvim putem pozivamo građane zainteresovane da se ukljuće u projektne aktivnosti da se jave direktno u Udruženju Roma Braničevskog okruga u ulici Moše Pijade bb u Požarevcu (stare kasarne), na telefon 012/213-783 ili na e-mail: urbo.po@mts.rs


Vučić odlikovao Alekseja Milera - Radio televizija Pančevo\nVučić odlikovao Alekseja Milera\n19. marta 2019. 0524\nPredsednik Aleksandar Vučić uručio Orden srpske zastave drugog stepena predsedniku Upravnog odbora Gasproma Alekseju Mileru.\nPredsednik je Milera odlikovao za naročite zasluge u razvijanju i učvršćivanju miroljubive saradnje i prijateljskih odnosa Srbije i Rusije.\nMiler je istakao da nagradu shvata kao visoku ocenu rada cele kompanije na srpskom tržištu.\n„Veliko hvala našim srpskim partnerima, srpskim prijateljima na konstruktivnom i zajedničkom radu. Rusko-srpska saradnja će jačati, naše partnersto u energetici će se širiti i radićemo na novim projektima. Gasprom će uvek biti uz vas”, poručio je Miler.\nOn je podvukao da je Gasprom i u najkomplikovanijim prilikama. poštovao obavezu prema grajađanima Srbije i isporučivao gas.\nZahvalio je srpskim partnerima na konstruktivnoj saradnji u više polja – isporuka, transport i skladištenje gasa.\n„Poslednjih godina se isporučuje više gasa nego što je predviđeno, 150 miliona kubnih metara, što van svake sumnje svedoči o uspešnom socio-ekonomskom razvoju Srbije“, rekao je Miler.\nPrema njegovim rečima, od početka godine je primetna tendencija rast isporuke gasa, u odnosu 2017. godinu.\n„Dajemo sve od sebe da pojačamo transport i isporuku gasa na srpsko tržište“, rekao je Miler i i istakao značaj skladišta Banatski dvor.\nOn je ocenio kao upsešno poslovanje NIS-a, koji, kako kaže, uplaćuje najviše novca budžet i vodi modernizaciju preduzeća na osnovu najnovijih svetskih tehnologija.\nMiler je rekao da postoji ogromnan potencijal za razvoj saradnje na polju gasifikacije, ali i dodao da očekuje nove zajedničke projekte na polju kulture i sporta.\nPredsednik Srbije je rekao da je Miler, time što je došao da primi orden Srbije, pokazao koliko mu je stalo do prijateljskih odnosa sa srpskim narodom.\nSrbija je od Milera naučila koliko je važna gasifikacija za napredak zemlje, rekao je Vučić.\n„Pokazali ste srcem, a ne novcem kako poštujete malu zemlju, slobodarski opredeljenu i narod koji je uvek uspevao da sačuva svoju zemlju”, poručio je Vučić.\nOn je istakao da je istorijska poseta predsednika Vladimira Putina bila od izuzetnog značaja za razvoj odnosa dve zemlje, a da je zahvaljujući predsedniku Rusije, prijateljstvo dve zemlje, koje je čvrsto i nepokolebljivo, ne samo ostalo na istom niovu, već je i unapređeno.\nPredsednik je dodao da je saradnja Srbije i Rusije u oblasti energetike od neprocenjivog značaja, kao i međusobni prijateljski odnosi.\nVučić je rekao da zahvaljujući Mileru i Gaspromu građani Srbije ne nailaze na probleme sa isporukom gasa.\nPredsednik je ukazao da to nije jedina Milerova zasluga, već on kao i Gasprom imaju veliku ulogu u obnovi Hrama Svetog Save, simbola bratske saradnje dva pravoslavna naroda.\n“Da živi prijateljstvo Srbije i Rusije, a vama lično beskrajno hvala ogromnom doprinosu koji ste dali za razvoj naših odnosa“, poručio mu je Vučić.\nCeremoniji u Predsedništvu Srbije prisustvovali su ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović, te predstavnici Gasproma.\nSNS Pančevo : Protesti ogoljeni, iza njih stoje lideri SzS koji imaju za cilj destabilizaciju države!\nVučić i Dodik : Oko Vidovdana radovi na autoputu BG-BL-SA\nMihajlovićeva: Nedopustivi pozivi na državni udar, Obradović i Savez za Srbiju bi i državu žrtvovali zarad osvajanja vlasti\nNikoleta Dragaš 3. marta 2020. 13. oktobra 2020.\nMinistar Vulin razgovarao sa pripadnicima policije koji će zameniti kolege u mirovnoj operaciji UN na Kipru\nZorana Stekovic 6. novembra 2020. 6. novembra 2020.\nPredsednik PS-a Vulin uputio čestitku Generalnom sekretaru KP Kine Si Đinpingu: Zahvaljujući snazi, upornosti i jedinstvu partije i nacije Kina postala globalna sila\nBranislava Grčić 14. juna 2021. 14. juna 2021.


Direktor RB Kolubare Milorad Grčić uhvaćen u pljački\nTajni kriminal umesto javnih nabavki\nPljačke generalnog direktora "RB Kolubara" Milorada Grčića, nisu nepoznate srpskoj javnosti, ali, najnovija zloupotreba položaja morala bi da ima za posledicu njegovo hapšenje i procesuiranje. Naime, i pored upozorenja stručnih službi, on je potpisao je ugovor, kako bi firmi "Sekuriton" platio 27 miliona dinara, za opremu koju su prodali Kolubari mimo Zakona o javnim nabavkama, još u vreme dok je direktor ovog energetskog giganta bio njegov prethodnik, Nebojša Ćeran.\nGeneralni direktor, Rudarskog basena Kolubara (Kolubara), Milorad Grčić zloupotrebio je položaj i sklopio protivzakonit ugovor sa firmom "Sekuriton d.o.o." iz Beograda, vredan preko dvadeset sedam miliona dinara (27.353.765,18 dinara).\nOvim ugovorom Grčić, je "Sekuritonu" pribavio veliku materijalnu korist, i mogućnost da mimo tendera Kolubari prodaju protivpožarnu opremu!\nAli, ta oprema ne funkcioniše kako bi trebalo, utvrdile su stručne komisije Kolubare.\nNajbolji primer koliko je posao protivpožarne zaštite u Kolubari loše izveden govori nesreće u kojoj je izgoreo radnik Milan Sika.\nPosao sa "Sekuritonom" je protivzakonit a započeo ga je Grčićev prethodnik, Nebojša Ćeran.\nSa firmom "Sekuriton", u vreme "vladavine" Nebojše Ćerana, sklopljen je ugovor o izvođenju radova u oblasti protivpožarne zaštite.\nKada su počeli sa izvođenjem radova, firma "Sekuriton" je ugrađivala i protivpožarnu opremu, a to nije bilo ugovoreno, niti je bilo predmet javne nabavke. Jasno je da je na taj način "Sekuriton" bio u mogućnosti da da jeftiniju ponudu od drugih ponuđača za radove. Manjak novca od izvedenih radova "Sekuriton" je mogao da nadoknadi ekstraprofitom od protivpožarne opreme koju prodaje Kolubari.\nVrednost te opreme je preko dvadeset miliona i ona daleko prevazilazi komercijalnu vrednost radova. Drugi ponuđači nisu ni očekivali da će moći da se zaradi na prodaji opreme, već su mogli da daju samo komercijalne cene za radove koji su bili zvaničan predmet nabavke.\nIpak, kada je u stručnom mišljenju Ćeranu saopšteno da tako nešto nije po zakonu, on je polako prestao da potpisuje finansijske dokumente vezane za opremu i poslove sa "Sekuritonom".\nNa terenu su se pojavile i druge komplikacije, jer je deo opreme plaćen pre ugradnje i izvedenih radova, odmah po isporuci.\nRadovi nisu adekvatno vođeni u građevinskoj knjizi, a ni predračuni potrebnog materijala za ugradnju nisu odgovarali stvarnim potrebama ustanovljenim u toku izvođenja radova.\nIpak, 2014. godine, sada već u Grčićevom mandatu, "Sekuriton" je počeo da ucenjuje "Kolubaru" i da traži da plate svu opremu i sve izvedene radove.\nLjudi iz "Sekuritona" naveli su u zahtevali da im se plate "neugovoreni radovi" i pretili da u protivnom nikada neće potpisati tehnički prijem objekata. Tim povodom, stručnjak za komercijalne poslove Kolubare, Igor Smiljković, napisao je: "...izvođač traži da mu se plate izvedeni, a ne ugovoreni radovi". Dodao je i to da je izvođač svestan da ugovora nema, ali da se pozivaju na njega, u vezi izvedenih radova.\nKomercijala ne može retroaktivno da zaključuje ugovore. Na sastanku smo konstatovali da je jedini način za rešenje navedenog problema vansudsko poravnanje. Ovaj dokument je poslat Grčiću zajedno sa dopisom koji su potpisali diplomirani inženjer Nikola Mitrović i rukovodilac centra za unutrašnju kontrolu odbranu i bezbednost Branko Milojević, po zanimanju diplomirani oficir policije.\nMilojević i Mitrović su u dopisu naveli da je dokazano da u nekoliko slučajeva "Sekuriton" uopšte nije ugradio opremu koja se navodi u Građevinskim knjigama.\n"...U devet pozicija bilo je i viškova i manjkova", zaključili su inženjer i bivši policajac i 8. jula 2014. pismeno upozorili Grčića.\nZnajući za sve ovo, kao i da nije po zakonu da se naknadno sklapa ugovor o izvedenim, a ne ugovorenim poslovima, Grčić je ipak 25. avgusta 2014. Godine, sa "Sekuritonom" sklopio ugovor pod naslovom "Ugovor o izvođenju dadatnih radova", koji je u ime ove privatne firme potpisao direktor Rade Mandić.\nOsim Mandića i firme "Sekuriton", ugovorom su obuhvaćene i firme "S & R Magma" i "AR Gradnja" iz Beograda koje su zastupali Ratomir Bogetić odnosno Predrag Radonjić.\nOpširnije o ovom slučaju pisaćemo u narednim brojevima Tabloida.


Vulin: Modernizacija "migova" iz Belorusuje po planu - Izazov\nVulin: Modernizacija „migova“ iz Belorusuje po planu\nRadio-televizija Srbije 12. avgusta 2018. 15:01\n"Remont i modernizacija četiri ‘mig-a 29’ koje nabavljamo od Belorusije ide po dogovorenom planu", dodao je Vulin.\nMinistri Vulin i Ravkov prisustvovali su i otvaranju Izaslanstva odbrane Republike Srbije u Belorusiji.\nVulin je u razgovoru sa Ravkovom preneo lične pozdrave predsednika Vučića predsedniku Lukašenku i još jednom potvrdio da je izuzetan odnos dva predsednika omogućio i da dve države dobro sarađuju, svakim danom sve bolje, a da ministartva odbrane imaju saradnju koja nikada nije bila na višem nivou.\n"Nakon razgovora sa ministrom Ravkovom mogu sa zadovoljstvom da kažem da ćemo nastaviti sa saradnjom i da se dogovor oko četiri ‘miga’, njihovog remonta i modernizacije nastavlja u skladu sa našim dogovorima i svakako će mnogo značiti i mnogo pomoći poboljšanju operativne sposobnosti RV i PVO Republike Srbije", rekao je Vulin.\nZahvalio se svom beloruskom kolegi na podršci koju njegova zemlja pruža Srbiji kada je reč o rešavanju pitanja Kosova i Metohije.\n"Belorusija je prijateljska zemlja. Odnos Belorusije u svim međunarodnim forumima je takav da se Srbija uvek i bezrezervno podržava i zbog toga smo joj zahvalni. Ali tu je i sigurnost da će uvek prema Belorusiji Srbija nastupati maksimalno prijateljski i da će uvek nastojati da pomogne razvoju naših odnosa kao i poštovanju međunarodnog prava svuda u svetu", naglasio je Vulin.\nOn je istakao i da je vojna saradnja sa Belorusijom u usponu, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\n"Naši vojnici zajedno vežbaju, imaju 24 zajedničke aktivnosti, a na Međunarodnim vojnim igrama srpsko-beloruski snajperski par osvojio je zlatnu medalju i time pokazao da smo jedni od najboljih snajperista na svetu", rekao je Vulin.\nDodao je da su Rusija i Belorusija prijateljske zemlje i da se saradnja razvija u svim oblastima.\n"Vojno-vojna saradnja je nešto čemu polažemo veliku pažnju i ovo je ne samo dokaz naših sadašnjih odnosa već je ovo poruka za naše buduće odnose. Mi imamo prostora da razvijamo našu saradnju, imamo prostora da napredujemo a na ovaj način ćemo to omogućiti", zaključio je Vulin.\nKo je velikan, a ko zaslužni građanin\nKONKURS ZA PODSTICAJ RODITELjSTVA: Pomažu jaslice i plastenike\nČetiri opštine nagrađene za dobru upravu na lokalu\nUsvojena inicijativa o podizanju spomenika radnicima RTS-a\n„Piratima“ plene imovinu\nPokušali da prevare Narodnu banku Srbije\nSLUČAJ „PRVA ZEMUNSKA OTMICA“ PRED SUDOM – Otac se…\nPOTRESAN GOVOR NA SAHRANI RUDARA: Naš život vredi 400.000 dinara\nOLAKŠANA REGISTRACIJA: Aplikacija za pristup bazi tehničkih…


Stefanović je danas, zajedno sa zamenikom gradonačelnika Beograda Goranom Vesićem, uručio opremu pripadnicima beogradske Uprave za vanredne situacije, vrednu dva miliona dinara i namenjenu unapređenju prostora u kojem rade.\n„Danas smo ovde kod ljudi koji nikada ne odmaraju, oni su ti koji su spremni 24 sata dnevno, svakoga dana u godini, da intervenišu kako bi zaštitili svakog građanina naše zemlje. Među vatrogascima-spasiocima nema ljudi koji pitaju da li nešto može ili ne može da se uradi, jedino što ih zanima je kako da na licu mesta budu što pre i pomognu građanima koji su u nevolji“, rekao je Stefanović.\nOn je takođe ovom prilikom podsetio da je prošle i ove godine za potrebe Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije ukupno kupljeno oko 340 vozila, među kojima su vatrogasno-spasilački kamioni, navalna vozila, auto-cisterne i terenska vozila.\n„Važno nam je da investiramo u ove ljude koji su među najhrabrijim u Srbiji i koji rade možda jedan od najtežih i najsloženijih poslova u našoj zemlji. Samo od početka godine imali su više od 11.500 intervencija i hoću da im se zahvalim za sve druge aktivnosti koje su u prethodnom periodu sprovodili, pored svojih redovnih dužnosti, kao što je uključivanje u volnterske servise, pružanje pomoći najstarijim sugrađanima, nošenje hrane i lekova... Njihov ogroman rad jasno govori zbog čega zaslužuju naše poštovanje i sva ulaganja, sa kojima ćemo nastaviti još intenzivnije i ove i naredne godine“, poručio je Stefanović.\nMinistar se zahvalio na solidarnoj podršci predstavnicima Grada Beograda, koji je donirao deo opreme, dok je za drugi deo kupio MUP.\nStefanović je podsetio da Grad Beograd pruža ogromnu podršku MUP-u i istakao da je danas razgovarao sa zamenikom gradonačelnika Vesićem i sa ljudima iz Gradske uprave i o investiranju u objekte policijskih i vatrogasno-spasilačkih stanica.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić zahvalio se ministru Stefanoviću na zajedničkom radu u suzbijanju epidemije ističući da je MUP dao ogroman doprinos kako bi se sve mere sprovele i kako bi se zaštitilo zdravlje stanovništva.\nVesić se posebno zahvalio pripadnicima Vatrogasno-spasilačke brigade Beograd, podsetivši i na posebnu nagradu za vatrogasce „Svetislav Stojanović“ čijeg su se novčanog dela vatrogasci odrekli.\n„Planiramo da kupimo i jedno vatrogasno vozilo, težine do 3,5 tona, kako bi mogli da se gase eventualni požari u pešačkim zonama, gde nije dozvoljen ulazak kamiona preko 3,5 tona. Razgovarali smo o tome šta možemo zajedno da uradimo kako bi Novi Beograd dobio jednu manju vatrogasnu postaju, kao i da počnemo sa renoviranjem policijskih stanica. Mogu i da se obavežem da će Grad Beograd renovirati dve policijske stanice, Vračar i Čukaricu“, poručio je Vesić.


Potrebne su nam američke investicije, ali i njihova radna etika – Glavni Grad Podgorica\nPotrebne su nam američke investicije, ali i njihova radna etika\nCrna Gora i Sjedinjene Američke Države su prijatelji i partneri sa ogromnim potencijalom za dalji razvoj ekonomske saradnje, posebno kada je riječ o Podgorici, zaključeno je danas u razgovoru gradonačelnika dr Ivana Vukovića sa novoimenovanom ambasadorkom SAD Džudi Rajzing Rajnke.\nU dužem i srdačnom razgovoru gradonačelnik je pozdravio obnovljeno interesovanje američke administracije za Zapadni Balkan i istakao da Crna Gora nikada neće zaboraviti podršku SAD na putu evroatlantskih integracija. On je izrazio zadovoljstvo činjenicom da ambasadorka Rajnke ima dugogodišnje radno iskustvo u ekonomskoj diplomatiji, ocjenjujući da će njeno poznavanje te oblasti biti od velike koristi.\n– Potencijal za našu ekonomsku saradnju je ogroman. Tek smo počeli da ga koristimo i imamo još puno da uradimo u tom smislu. Veoma smo ponosni na činjenicu da ima više od 20 američkih kompanija u Podgorici. Imamo sjajne primjere njihovih investicija poput hotela „Hilton“ koji je promijenio lice centra grada – rekao je Vuković.\nOn je ambasadorki predstavio ambicioznu razvojnu agendu Podgorice, kako u pogledu novog investicionog ciklusa u oblasti infrastrukturnih projekata, tako i napore koji se preduzimaju kako bi grad postao maksimalno stimulativno okruženje za domaće i strane investitore.\n– Mi ne tražimo bilo kakve investitore i upravo zato bismo željeli da vidimo veći broj američkih ulagača ovdje jer oni donose ne samo novac, već i ekspertize, ali i radnu etiku koju bismo voljeli da ukorijenimo i kod nas – istakao je gradonačelnik.\nOn je istakao značaj pomoći i podrške koju su Crna Gora i Podgorica u ranijem periodu dobili od USAID-a i izrazio zadovoljstvo što smo ušli u novu fazu odnosa koji podrazumijevaju partnerstvo.\nAmbasadorka Rajnke navela je da će u svom radu imati tri prioriteta, i to: puno učešće Crne Gore u NATO, pružanje podrške Crnoj Gori u procesu pristupanja Evropskoj uniji, kao i učestvovanje Ambasade u projektima koji podstiču razvoj Crne Gore. Ona je ocijenila da su promjene, reforme i modernizacija koje zahtijeva članstvo u EU potencijalno izazovni i traže mnogo vremena, ali da su istovremeno veoma vrijedni za građane Crne Gore.\n– Želimo da budemo prijatelji i partneri. Nemamo želju da govorimo Podgorici kako da se razvija, ali smo više nego voljni da pružimo ekspertize i da ohrabrimo naše kompanije da učestvuju i daju podršku koja vam je potrebna da postignete ciljeve koje ste sebi zadali. Mislim da je upravo takvo partnerstvo ono koje fukcioniše – ocijenila je ambasadorka Rajnke.\nOna je izrazila spremnost da pomogne Glavnom gradu da uspostavi bilateralnu saradnju sa nekim od američkih gradova.\nSagovornici su se složili da u razvoju odnosa značajan doprinos može da pruži crnogorska dijaspora u Njujorku, kao i da posebnu pažnju zaslužuje intenziviranje kulturne saradnje. Gradonačelnik je istakao da je Grad ponosan na to što je već 15 godina domaćin Američkom uglu.\n– To je mjesto dobre energije koje mijenja živote ljudi – rekao je on, ističući da je imao prilike i sam da se u to uvjeri kao korisnik njihovih usluga.\nNa interesovanje ambasadorke gradonačelnik je detaljnije govorio i o iskustvu koje je imao kao stipendista Vlade SAD.\nAmbasadorka Rajnke je iskoristila priliku da pohvali organizaciju Podgoričkog prazničnog pazara, ističući da je često imala prilike da prisustvuje sličnim manifestacijama u svijetu, ali da je duh i atmosfera na podgoričkom trgu među najljepšim koje je doživjela.\nUručeni paketići za djecu iz Centra za podršku djeci i porodici Gradonačelnik Vuković uručio nagrade najboljim policajcima CB Podgorica


I NA OTOCIMA SE ŠTRAJKUJE: DESET HILJADA GRAĐANA PROTESTUJE ZBOG MIGRANTSKE KRIZE | Hayat.ba\nI NA OTOCIMA SE ŠTRAJKUJE: DESET HILJADA GRAĐANA PROTESTUJE ZBOG MIGRANTSKE KRIZE\nNa grčkim otocima Lezbosu, Chiosu i Samosu hiljade uposlenika javnih institucija štrajkuju kako bi skrenuli pažnju na migrantsku krizu.\nOko 10.000 građana izašlo je na ulice povodom jednodnevnog štrajka, a tim povodom bile su zatvorene i radnje.\nPoziv na štrajk uputile su općine, a podržala su ih različita udruženja i stanovnici otoka i javne institucije. Radi se o građanima otoka koji su najviše pogođeni migrantskom krizom.\nOtprilike 10.000 ljudi, uključujući gradonačelnika, bivše zamjenike i visopozicionirane službenike, okupilo se danas na Lezbosu gdje je održana i mirna šetnja.\nDemonstranti su protestovali protiv politike vlade i Evropske unije. Nosili su transparente na kojima je pisalo: “Naši otoci pripadaju nama” i “Mi želimo naše otoke nazad”.\nGradonačelnik Stratis Kitelis kazao je u obraćanju prisutnima da su se okupili da pošalju poruku da nisu sami i da će njihov glas stići do premijera i drugih zvaničnika.\n– Želimo da se hitno smanji pretrpanost otoka i da kontrolu preuzmu organizacije nevladinog sektora. Zahtijevamo zaštitu naših morskih granica – rekao je Kitelis, javlja Anadolija.\nOčekuje se da će slični protesti biti održani u četvrtak u Atini.\nHiljade migranata iz različitih zemalja trenutno se nalazi u prenatrpanom kampu Moria na Lezbosu. Svakodnevno se bore s jako lošim životnim uslovima.\nU kampu kapaciteta 3.000 ljudi trenutno se nalazi oko 18.000, uglavnom žena i djece.


Nissanovi akcionari podržavaju Saikavu na sutrašnjem mitingu? - Auto Republika\nOčekuje se da Nissanovi akcionari podrže šefa kompanije, Hirotoa Saikavu na godišnjem mitingu koji treba da se održi sutra.\nJapanski proizvođač će održati prvi godišnji sastanak akcionara od hapšenja Karlosa Gona, odnosno pet dana nakon što je Saikava razrešio spor s Renaultom u vezi s reformama u okviru Nissanove rukovodeće strukture.\nMada je taj manevar pomogao delimičnom vađenju alijanse iz krize, bivši Gonov štićenik se sada suočava s neizbežnim zadatakom da ponovo učvrsti odnose s Renaultom, koje mnogi u Japanu vide kao poremećene, s dubokim nepoverenjem s obe strane.\nDa podsetimo, Renault, koji je manji partner, poseduje 43,3 odsto Nissana, nakon što je spasio japansku kompaniju bankrota 1999. Nissan s druge strane, poseduje 15 odsto u francuskoj kompaniji, ali bez prava glasa. Taj neravnopravan odnos je dugo podrivao odnose, da bi sve isplivalo na površinu nakon Gonovog hapšenja.\nSaikava se na kraju složio sa zahtevima Renaulta smiriviši zategnutosti. To će mu verovatno doneti ponovno nominovanje za poziciju direktora ukoliko akcionari budu odobrili novi odbor sastavljen od 11 članova, što je epilog koji se očekuje, i koji će Renault podržati.\n„Da je Renault bio uzdržan u vezi s predlozima reforme, to bi stavilo veliki znak pitanja na sposobnost Saikave da upravlja Nissanom kao generalni direktor“, rekao je neimenovani izvor iz japanske kompanije.\nUmesto toga, čini se da je Saikava uspeo da uguši interne zabrinutosti, bar za sada, vezane za njegovu sposobnost da sredi odnose s Renaultom, ali se u isto vreme suočava s pritiskom da poboljša posrnule Nissanove finansijske performanse.\nPonovno imenovanje bi ga takođe stavilo u poziciju da se suprotstavi oponiranju savetnika, dovedenih zbog zabrinutosti da sa Saikavom na čelu, kompanija neće moći da napravi „čist rez“ u odnosu na Gonoru eru. Šef Renaulta, Bolor, takođe je bivši Gonov saveznik.\nIpak, ljudi iz obe kompanije su izjavili da su nedavne nesuglasice ukinule sliku jedinstva, koju su kompanije promovisale do pre samo nekoliko meseci, i postavili pitanja o tome da li su Senard i Saikava pravi ljudi, koji bi na dugoročnom planu oslobodili alijansu Gonove zaostavštine.\n„Senard je razočaranje za nas. Poverenje u njega je prilično palo“, rekla je još jedna osoba bliska situaciji u Nissanu.\nIndustrijski eksperti smatraju da je raskid partnerstva malo verovatan, uzimajući u obzir da su poslovanja u Nissanu i Renaultu duboko isprepletana. Francuski i japanski proizvođač su udružili snage u oblastima istraživanja i razvoja, kao i nabavke i prodaje, što u velikoj meri donosi uštedu za obe strane.\n„Možda alijansa može biti spasena, ali možda ne od strane ove grupe ljudi“, rekao je Kris Rihter, viši analitičar u posredničkoj firmi CLSA. „Čini se da obe kompanije imaju dosta toga da ponude, ali i da se aktuelni igrači baš ne slažu najbolje.“\ntags: Alijansa hiroto saikawa nissan ceo renault-nissan\nprevious FCA i Renault se nadaju nastavku pregovora\nnext U iščekivanju daljih loših vesti iz Daimlera


NSHC je jedna od organizacija koja je učestvovala u nedavno završenom projektu „Mreža mobilnih timova za pomoć najugrožnijim izbeglicama i interno raseljenim licima“. Projekat je realizovan uz podršku UNHCR-a od periodu od 2000. do 2017. godine, a naša organizacija je imala zadatak da pokriva teritoriju AP Vojvodine.\nU direktnoj realizaciji projekta na terenu, u 161 opštini u Republici Srbiji, učestvovale su još i „Snaga prijateljstva– Amity” iz Beograda, „Sigma plus“ iz Niša , „Sunce” iz Kragujevca i „Horizonti” iz Čačka. U periodu od 1. aprila 2000. godine do kraja 2002. godine, projektom je koordinirala japanska nevladina organizacija JEN, a nakon toga, Amity.\nCilj projekta je bio da odgovori na psihosocijalne potrebe izbeglica i raseljenih lica širom Srbije, i da uspostavi mrežu mobilnih timova (MT) za podršku u lokalnim zajednicama. Evaluacija projekta bila je usmerena na prepoznavanje faktora uspešnosti, naučenih lekcija i preporuka za realizaciju sličnih projekata. Analiziran je kontekst u kome se radilo i definisane su naučene lekcije koje mogu biti primenljive za pružanje psihosocijalne podrške aktuelnim izbeglicama i tražiocima azila u Jugoistočnoj Evropi, ili u drugim situacijama izbeglištva i velikih migracija stanovništva.\nCeo izveštaj o evaluaciji možete pročitati ovde:\nMobilizatori u zajednici: evaluacija projekta Mreže mobilnih timova, 2000-2017


SAD kosovskim liderima: Ukinite takse ili se povlačimo iz Bondstila | VRANJENEWS\nSAD kosovskim liderima: Ukinite takse ili se povlačimo iz Bondstila\nPosle odbijanja vize Ramušu Haradinaju i otkazivanja učešća vladi Kosova u programima Maršalovog centra, prištinski mediji ovih dana spekulišu da bi sledeća mera SAD protiv Kosova "moglo biti povlačenje američkih trupa sa Kosova".\nSve se dešava nakon dvodnevne posete delegacije američkog Saveta za nacionalnu bezbednost Kosovu.\nPored zvaničnih poruka i saopštenja, kosovski mediji bruje i o nezvaničnim informacijama o tome šta bi mogle da budu naredne sankcije protiv Kosova.\nT7 televizija tvrdi da je imala uvid u tekstualnu poruku koju je kosovski predsednik, Hašim Tači, prosledio nekim poslanicima u kojoj pominje "opasnost i pretnje po Kosovo ukoliko zahtevi SAD ne budu ispoštovani".\nSadržaj poruke "otkriva Tačijevu nervozu, a pominje se i opasnost od zatvaranja vojne baze Bondstil", tvrdi T7.\nNa neimenovane izvore se poziva i Klan Kosova koji navodi da su dva izaslanika koja su došla u Prištinu "sugerisali da može doći do zatvaranja baze Bondstil".\nKohini neimenovani izvori takođe su saznali da su zvaničnici SAD rekli da "Kosovo ne treba da se dovede u situaciju da Amerika razmisli o mogućnosti povlačenja trupa".\nIsti izvori su naveli i da su dva zvaničnika prenela stav da Bela kuća podržava razgraničenje ukoliko se sa tim usaglase obe strane, ali ne i razmenu teritorija.\nI Bota sot donosi detalje sastanka. Kako navode, kosovskim liderima je stavljeno do znanja da se u Vašingtonu "stvorila percepcija da je Kosovo postalo destruktivno, a Srbija konstruktivna u odnosu prema pravno-obavezujućem sporazumu", što je percepcija koja ranije nije postojala u Vašingtonu.\nIpak izvor na koji se oslanja Bota sot dodaje i da su SAD uverile kosovsku stranu da će raditi na "zautavljanju agresivne kampanje Srbije".\n- Zaustavićemo srpsku stranu u destruktivnom pristupu Kosovu, kako na unutrašnjem tako i na spoljašnjem planu - obećali su Amerikanci, tvrdi izvor Bota Sot.\nNavode još i da će sporazum koji će dovesti do međusobnog priznanja motivisati Vašington da pregovara sa Rusijom da ne sprečava članstvo Kosova u UN.\nDelegacija SAD susrela se u poslednja dva dana sa kosovskim predsednikom, kosovskim premijerom, članovima pregovaračkog tima, poslanicima opozicije i predstavnicima civilnog društva.\nOd srpskih političkih predstavnika na Kosovu, poziv za sastanak dobili su i Slobodan Petrović i Nenad Rašić, ali ne i Srpska lista.\nPored Srpske liste, SAD delegacija se nije sastala ni sa predsedavajućim Skupštine Kosova, Kadrijem Veseljijem, kao ni predstavnicima pokreta Samoopredeljenje.\nMogle su se čuti brojne poruke, a kosovski predsednik Hašim tači pozvao je na institucionalno jedinstvo i sprovođenje "prijateljskih saveta SAD".\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj poručio je da će takse ostati na snazi i da će ubrzati proces priznanja Kosova od strane Srbije, a iz američke ambasade upozoravaju da takse podrivaju partnerstvo Kosova i SAD.\nKosovski lideri neodlučni po pitanju taksi i posle sastanka sa delegacijom SAD


Drustvo - datum: 2019-10-17\nIlustracija Novac Pare FLEš\nZa socijalu 6,7 miliona\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja saopštilo je da su obezbijedili sredstva za isplatu materijalnih davanja iz socijalne i dječje zaštite za septembar 2019. godine i to 6.783.293,09 eura. Isplata materijalnih davanja počela je juče, a za korisnike materijalnog obezbjeđenja porodice izdvojeno je 845.272,44 eura, dok je za korisnike dodatka za djecu izdvojeno 373.336,54 eura.\nZa pravo na dodatak za njegu i pomoć izdvojeno je 1.235.095,14 eura, a za refundacije za porodiljsko odsustvo 1.517.429,47.\nMinistarstvo javne uprave produžilo je javnu raspravu o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama do 31. oktobra zbog velikog interesovanja javnosti. Saopštili su da se sve primjedbe, predlozi i sugestije mogu dostaviti preko portala e-uprave i u pisanom obliku Ministarstvu javne uprave. Iz ministarstva najavljuju da će sve predloge i sugestije pažljivo razmotriti.


Đilas premijer - Vesna Pešić - Peščanik\nČini se da je na pomolu novo prekomponovanje političke scene, a razgovor o ponavljanju izbora u Beogradu zvuči samo kao izgovor, dok je primarni cilj da polako počnemo da se navikavamo na novi dvojac. Premijerka je naprasno postala „Ana iz Jarkova“, Vulin izgleda ide u Kinu, dok Šapića ni Šerlok Holms ne može da pronađe i ne treba da se začudimo ako se u Nemanjinoj pojave neki sasvim novi ljudi. Rat u Ukrajini je iz korena promenio važnu datost u srpskoj unutrašnjoj politici, a to je spoljni faktor. Sedenje na više stolica više ne dolazi u obzir i Srbiji je potrebna nova vlada, koja ce biti prihvatljiva za trećeg koalicionog partnera, koji je dan pred izbore sleteo u Beograd. Izbor je očigledno pao na Dragana Đilasa, koji je ionako verovatno već umoran od opozicionarenja i čekanja Godoa. A predsednik je više puta pokazao sklonost ka bivšem kadru „žutih“, od Malog preko Vesića, pa evo sad do Đilasa.


BalkanMagazin :: Da li su gasni projekti neekološki?\nčetvrtak, 06. februar 2020 15:57\nNevladine organizacije upozoravaju EU da se ulaganjem više od 100 milijardi evra u gasnu infrastrukturu ugrožavaju ciljevi borbe protiv klimatskih promena.\nEvropa planira više od 100 milijardi evra potrošiti na "beskorisnu" gasnu infrastrukturu, kojom će ugroziti svoje ciljeve zelenog razvoja u borbi protiv globalnog zagrevanja, navodi Global Enerdži Monitor (Global Energy Monitor - GEM) u studiji, prenosi SEEbiz pisanje Hine.\nTa nevladina organizacija analizirala je već aktualne projekte i one koje Evropa planira da realizuje, a reč je o terminalima za uvoz gasa, gasovodima i elektranama na gas u zemljama Evropske unije i Velike Britanije u ukupnoj vrednosti od 117 milijardi evra. Prema studiji, ti bi projekti povećali postojeće uvozne kapacitete za nekih 30 odsto.\nMeđutim, GEM ističe da “Evropska unija već raspolaže uvoznim kapacitetom koji je duplo veći od potreba za njenu trenutnu potrošnju”.\nNadalje, navodi GEM u studiji objavljenoj u utorak, postojeće evropske elektrane proizvode tek trećinu struje svojih stvarnih kapaciteta.\nGasni projekti ne uklapaju se u cilj koji su članice Evropske unije, s izuzetkom Poljske, zacrtale u decembru - postići ugljeničnu neutralnost do 2050. godine.\nS prosečno 12 milijardi evra ulaganja godišnje u idućoj deceniji one će za približno 50 odsto premašiti procene ulaganja “prema scenariju održivog razvoja” Međunarodne agencije za energiju.\n“Velika Britanija i EU time se pripremaju izgubiti desetine milijarda evra, ulažući u infrastrukture inkompatibilne s evropskim ciljevima” borbe protiv globalnog zagrevanja, upozorava direktor GEM-a Ted Nace.\nAko Evropljani žele ispuniti svoj cilj ugljenčne neutralnosti do 2050. upotreba fosilnih goriva mora pasti za 29 odsto.\nStručnjaci UN-ovog panela za klimu (Giec) procenjuju da potrošnja prirodnog gasa mora pasti za 25 odsto do 2030. godine, odnosno za 75 odsto do 2050. godine, ako svet želi ograničiti globalno zagrevanje na 1,5 stepen Celzijusa, što je najambiciozniji cilj iz Pariskog sporazuma o klimi.\nEvropska investiciona banka (EIB) najavila je u novembru da će od 2022. godine prestati finansirati nove projekte fosilnih goriva, uključujući gas. Od svih fosilnih goriva gas ispušta najmanje količine CO2 u atmosferu, ali se njegovom eksploatacijom emituje metan, gas koji je štetan kao i CO2, jer stvara učinak staklene bašte.\nEvropski parlament treba naredne nedelje da se izjasniti o javnom finansiranju i zajmovima EIB-a za projekte energetske infrastrukture, među kojima su 32 gasna projekta.\n“Europske vlasti govore o klimatskoj hitnosti, a pritom nastavljaju novac poreskih obveznika trošiti na projekte kojima će Evropu prisiliti na desenije korišćenja energije iz fosilnih goriva. Gas nije prelazna energija”, kazao je za agenciju Frans Pres (France Presse) Kolin Rohe (Colin Roche) iz udruženja Prijatelji Planete iz Evrope (Friends of the Earth Europe).


Bratu: Dobro bi bilo kada bismo mogli reći “arivederči”\nŠef Misije OEBS-a na Kosovu Jan Bratu izjavio je da bi "dobar znak" bio ako prištinske institucije više ne bi tražile pomoć OEBS-a, te da bi im on u tom slučaju rekao: “Arivederči”.\nAmbasador Bratu (foto osce.org)\nJan Bratu je održao sastanak sa predsednicom kosovske Centralne izborne komisije Valdetom Dakom o organizaciji parlamentarnih izbora na Kosmetu, prenosi Koha ditore.\n“Organizacija (OEBS) vas pita kako da vam pomogne ako vam treba pomoć, a ako vi kažete da vam ne treba pomoć, bio bih srećan i to bi bilo veoma dobro”, rekao je Jan Bratu na sastanku.\nPodsetivši da je OEBS pomagao u izbornom procesu u četiri opštine na severu Kosova 2013. godine, koji su bili i prvi opšti izbori na severu, Bratu je rekao da će podrška ove godine biti manja.\nDaka je rekla da je zadovoljna što će OEBS imati “ograničenu” ulogu u izbornom procesu, obezbeđujući tehničku podršku.