Grčka je mediteranska zemlja koju odlikuje moderno društveno uređenje, razvijena industrija i privlačna mešavina tradicionalne kulture i savremenog života. Iako stalno slušamo o večitim grčkim dugovima i ekonomskoj krizi, ova zemlja ima različite perspektive u pogledu života, standarda i zaposlenja. Prosečne životne uslove i standarde je relativno teško proceniti, budući da u velikoj meri zavise od individualnih okolnosti i stilova života.\nGrčka je zemlja u kojoj se izuzetno cene porodične vrednosti, po čemu je slična i našem mentalitetu. Snažne porodične veze koje objedinjavaju više generacija su velika podrška svakom grčkom državljaninu, između ostalog i u finansijskom smislu.\nTroškovi života u Grčkoj na mesečnom nivou su slični troškovima u Srbiji. Međutim, školovanje za grčke državljane je besplatno, a početne plate na prvim poslovima su stimulativnije nego u Srbiji. Prema nekim informacijama, mladi u Grčkoj imaju plate između 500 i 800 evra mesečno, bez fakultetske diplome, što je viši iznos nego onaj koji mogu da očekuju u našoj zemlji. Iako su plate sada manje, s obzirom da se Grčka već duže vreme suočava sa ozbiljnom ekonomskom krizom, čini se da su uslovi rada ipak nešto povoljniji nego kod nas.\nŽivot u Grčkoj nije skup u poređenju sa drugim zemljama članicama Evropske unije, a besplatno školovanje čini veliku novčanu uštedu mladima, koji u našoj zemlji u sličnim uslovima moraju da izdvoje u proseku oko 1 000 evra za obrazovanje na godišnjem nivou. Grčka ima niže plate od proseka zemalja Evropske unije, a troškovi socijalnog osiguranja su relativno visoki, posebno za samozaposlene.\nNaši sugrađani u Grčku odlaze mahom za sezonskim poslovima, ali ima i onih koji žele da pronađu stalno zaposlenje u ovoj zemlji.\nKako se zaposliti u Grčkoj?\nUkoliko se strani državljani odluče da pronađu posao u ovoj zemlji, najbolji izbor je pretraga internet oglasa. Većinom su zastupljeni sezonski poslovi za mlade. Lice koje je pronašlo stalni posao mora da dobije radnu dozvolu za boravak u zemlji, a osobe koje traže sezonski angažman moraju dobiti odobrenje za sezonski rad u trajanju od ukupno šest meseci.\nRadna dozvola – Kada pronađe poslodavca, strani državljanin zasniva radni ugovor sa poslodavcem, iz kojeg proizilazi da njegova plata ima iznos koji je minimalan dohotku jednog nekvalifikovanog radnika na mesečnom nivou. Uz traženu dokumentaciju i pomenuti ugovor, strani državljanin aplicira za dozvolu u grčkoj ambasadi u svojoj zemlji.\nUgovor između poslodavca i zaposlenog mora da sadrži precizirane uslove rada, sa svim glavnim stavkama, poput zarade, radnog vremena, odmora, otkaznog roka i druge podatke. Najčešći oblik je ugovor na neodređeno radno vreme, sa punim radnim vremenom.\nPosle predavanja zahteva za boravišnu dozvolu, strani državljanin dobija potvrdu i već može da počne da radi. S obzirom da su režimi za izdavanje dozvola podložni promenama, najbolji savet je da se informacije potraže u ambasadi Grčke (http://www.mfa.gr/serbia/sr/the-embassy/) .\nSezonski posao – Sezonski poslovi u Grčkoj su u najvećoj meri skoncentrisani na oblast turizma. Što se tiče sezonskog angažmana stranih državljana u Grčkoj, radnik zasniva ugovor na određeno vreme sa grčkim poslodavcem. U ugovoru mora precizno da se navede vrsta zaposlenja. Poslodavac je dužan da dobije odobrenje glavnog okružnog sekretara, nakon zahteva koji je podneo u opštini ili mesnoj zajednici boravka, nekoliko meseci pre početka angažmana.\nPotceniti ili podceniti pravopis - kako se piše\n← Posao u Francuskoj – kako do posla?\nPosao u Luksembrugu – kako do posla? →


[es] - Siemens gradi najveću evropsku energanu na biomasu\nSiemens gradi najveću evropsku energanu na biomasu\n[es] :: Nauka :: Siemens gradi najveću evropsku energanu na biomasu\nSiemens gradi najveću evropsku energanu na biomasu 01.10.2005. u 14:22 - pre 202 meseci\nVrednost projekta procenjena na više od 50 miliona evra\nBečki ogranak Siemens-ove grupacije Power Generation gradi najveću evropsku energanu na biomasu, poreklom iz šuma. Naručilac posla je bečka komunalna kompanija za snabdevanje grada energijom WIEN ENERGIE Bundesforste Biomasse Kraftwerk GmbH & Co. KG. Vrednost projekta procenjena na preko 50 miliona evra.\nNakon ceremonije polaganja kamena temeljca aprila 2005. godine, izgradnja je otpočela po planu i primopredaja objekta je predviđena za jun 2006. Ovo postrojenje termički će obraditi čak 200.000 tona drveta godišnje. Termoelektrana na šumsku biomasu će imati kapacitet od 24,5MW električne, odnosno 37MW toplotne energije za potrebe daljinskog grejanja grada Beča. Ovako koncipirana kogeneracija obezbeđuje stepen iskorišćenja od preko 80 odsto.\nNova energana će električnom energijom snabdevati skoro 50.000, a toplotnom još oko 12.000 domaćinstava. Kada bi se ova energija proizvodila u klasičnoj elektrani, za njenu proizvodnju bilo bi neophodno oko 44.000 tone mazuta godišnje, što bi prouzrokovalo dodatno oslobađanje od oko 144.000 tona ugljen-dioksida godišnje. Spaljivanjem šumske biomase u velikoj meri se smanjuje nivo emisija. U tom smislu, nova energana u Beču predstavlja značajan korak napred u ekološki čistoj proizvodnji energije.\nNosilac ovog projekta je Siemens-ova grupacija Power Generation. Siemens će isporučiti generator pare, sistem za obradu goriva, parne turbine sa generatorima, sistem za pročišćavanje gasa sa katalitičkim reaktorom, kao i celokupnu elektro opremu, opremu za automatiku i insturmentaciju, a obezbediće i integraciju ovog postrojenja u postojeću lokalnu infrastrukuturu.\nRe: Siemens gradi najveću evropsku energanu na biomasu 01.10.2005. u 15:04 - pre 202 meseci\nPostavi neki link za ovu temu, ako ti nije problem.\nRegistrovani: 11 ( salvaric, DUSKEZ, nkrgovic, gti2, Mar78, Kale922, Java Beograd, fangorn, gilopile, Getsbi, rasty )


Svijet - datum: 2018-02-06 IZARELSKI PREMIJER BENJAMIN NETANJAHU SAOPŠTIO Soroš finansira proteste protiv Izraela\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu optužio je mađarskog milijardera jevrejskog porijekla Džordža Soroša da organizuje kampanju protesta protiv izraelskog plana o deportaciji hiljada afričkih migranata.\n– Džordž Soroš finansira proteste. Obama je deportovao dva miliona migranata, niko ništa nije rekao – rekao je Netanjahu na sjednici vlade, prenosi izraelski Haarec. On je tako odgovorio na izjavu ministra Ofira Akunisa koji je rekao da su nedavne proteste organizovali ekstremni levičari uz finansijsku podršku evropskih zemalja.\nList podsjeća da je mađarski premijer Viktor Orban prošle godine vodio kampanju protiv Soroša optužujući ga da koristi svoje bogatstvo, moć, uticaj i mrežu nevladinih organizacija da naseli milione migranata u Mađarskoj i Evropskoj uniji.\nAP prenosi da je oko 40.000 migranata, od kojih su skoro svi iz Eritreje i Sudana, poslednjih godina stiglo u Izrael bježeći od opasnosti i tražeći nove životne prilike.\nAgencija prenosi da su planovi za deportaciju izazvali bijesne reakcije u Izraelu gdje su grupe pilota, doktora, pisaca, rabina i preživjelih žrtava Holokausta apelovali na vlasti da ih obustave, tvrdeći da deportacije nijesu etičke i da će narušiti sliku Izraela kao utočišta za jevrejske migrante.


Tramp: Odsustvo bezbednosti na granici ugrožava suverenitet SAD - 26.01.2017, Sputnik Srbija\nTramp: Odsustvo bezbednosti na granici ugrožava suverenitet SAD\nNedostaci u osiguravanju bezbednosti na granici ugrožavaju suverenitet SAD, izjavio je u četvrtak predsednik SAD Donald Tramp. 26.01.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Matt RourkePredsednik SAD Donald Tramp obraća se kongresmenima republikancima u Filadelfiji\nNedostaci u osiguravanju bezbednosti na granici ugrožavaju suverenitet SAD, izjavio je u četvrtak predsednik SAD Donald Tramp.\nMeksiko će platiti američki „zid“ na granici\n26 Januar 2017, 07:03\n„Bezbednost na granici je ozbiljan problem i pretnja. Nedostatak bezbednosti predstavlja ozbiljnu pretnju po suverenitet SAD“, rekao je Tramp obraćajući se kongresmenima-republikancima u Filadelfiji.\nOn je istakao da značajan deo ove pretnje dolazi sa meksičke granice. Tramp je dodao da „Amerikanci neće platiti za izgradnju zida“ na granici sa Meksikom.\nTramp je, takođe, potvrdio da su se on i predsednik Meksika Enrike Penja Nijeto dogovorili da otkažu sastanak planiran za 31. januar.\n„Na kraju smo se predsednik Meksika i ja dogovorili da otkažemo sastanak planiran za sledeću nedelju. Ukoliko Meksiko ne namerava da se prema SAD odnosi pravedno i sa poštovanjem, ovaj sastanak će se i dalje odlagati, a ja ću ići drugim putem“, rekao je Tramp.\n23 Januar 2017, 19:46\nSAD će graditi spoljnu trgovinu na bilateralnoj osnovi\nPredsednik Donald Tramp je u četvrtak potvrdio da će SAD graditi ekonomske odnose sa drugim zemljama na bilateralnoj osnovi.\n„Izašli smo iz Transpacifičkog partnerstva i otvorili put za nove ugovore ’jedan na jedan‘ koji će zaštititi američke radnike. Verujte mi, imaćemo mnogo trgovinskih sporazuma“, istakao je Tramp.


Tribina: STRIP U "STUDENTU" TOKOM 80 GODINA | Dom omladine Beograda\nutorak, 03. oktobar 2017. u 19:00 - DOB//Tribinska sala\nCiklus okruglih stolova o zabranjenim temama srpskog i jugoslovenskog stripa “SRED ČETKICA, BAJONETA…”\nUčestvuju: Nikola Kostandinović i Milenko Mihajlović, grafički dizajneri i urednici stripa u “Studentu”. Moderator tribine: Slobodan Ivkov, istoričar umetnosti i novinar.\nOrganizacija: Dom omladine Beograda i Udruženje stripskih umetnika Srbije.\nPredavanje i razgovor posvećeni su višedecenijskoj vezi stripa i najstarijeg, još uvek delatnog srpskog omladinskog lista “Student”, koji ove godine obeležava osamdeset godina svog postojanja (1937-2017).\nOvo glasilo je, pogotovo u poslednjih pola veka, ne samo informisalo o aktuelnim svetskim strujama u ovoj grafičkoj disciplini primenjene umetnosti o kojima nije bilo reči u izdanjima velikih domaćih stripskih izdavača (andergraund, francuski novi strip sedamdesetih…) i njihovim protagonistima (Robert Kram, Žan Žiro “Mebijus”…), već otvaralo prostor za domaće nekonvencionalne, inovativne i nekomercijalne stripare, kao i teoretičare “devete umetnosti”.\nKroz “Student” je 1978. artikulisan i čitav ovakav pravac kao “Treća generacija”, uz neizbežne polemike sa preovlađujućom strujom ovakvog visokotiražnog stripa, uz usputne zabrane, (samo)cenzure, preispitivanja, saradnju sa autorima i drugim sličnim glasilima u SFRJ, konkurse…\nStrip se najčešće tretira kao društveno bezazlen, ali su ova umetnost i njeni stvaraoci u Srbiji često bili deo važnih istorijskih događaja — ponekad i u samom središtu. Neki umetnici su i sudbinski platili zbog svog društvenog delovanja ili prosto sklopa okolnosti u kojem su se našli. Ovo su priče o političkim angažmanima stripara, cenzurama, ideološkim sukobima, opredeljivanjima u Drugom svetskom i građanskim ratovima, učešću u propagandi, o smrtnim kaznama, robijama i izgnanstvima, kao i o drugim, nekada zabranjenim temama i neprijatnim tajnama srpskog i jugoslovenskog stripa. Na okruglim stolovima govore istoričari, učesnici događaja, svedoci i članovi porodica.\nMOJ FILM JE BOLJI OD TVOG #16\nčetvrtak, 12. oktobar 2017. u 21:00 DOB//Klub\nčetvrtak, 19. oktobar 2017. u 19:00 DOB//Tribinska sala


Pozitivne naznake za nastavak izvoza jabuka iz BiH u Rusiju - Narod.ba\nPozitivne naznake za nastavak izvoza jabuka iz BiH u Rusiju\nBiznis 13. Aprila 2018.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Mirko Šarović, boravio je u Rusiji gdje se sastao sa rukovodstvom Federalne službe za veterinarski i fitosanitarni nadzor Ruske Federacije. Tema sastanka bilo je zabrana izvoza jabuka iz BiH na rusko tržište, odnosni ukidanje iste. “Ruska strana je zadovoljna sa svim što su nadležne službe u BiH uradile na […]\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Mirko Šarović, boravio je u Rusiji gdje se sastao sa rukovodstvom Federalne službe za veterinarski i fitosanitarni nadzor Ruske Federacije.\nTema sastanka bilo je zabrana izvoza jabuka iz BiH na rusko tržište, odnosni ukidanje iste.\nDolazak ruske inspekcije u Bosnu i Hercegovinu očekuje se uskoro, a Šarović je istakao kako “nema sumnje da će krajnji rezultat u vezi izvoza jabuke biti povoljan za nas”.


I naredna godina teška za građane - Svrljiske novine\nI naredna godina teška za građane\nPovereništvo Saveza samostalnih sindikata za opštinu Svrljig u 2011. godini radilo je u otežanim uslovima uz osetno smanjenje članstva prvenstveno u kolektivima koji su silom ušli u stečaj. Sindikalne organizacije vrše zaštitnu finkciju članstva izražavajući tako nezadovoljstvo sadašnjim ekonomskim i socijalnim stanjem. Povereništvo je sve više i u funkciji građana Svrljiga, koji su ostali bez posla, ali i dalje traze pomoć sindikata radi ostvarivanja prava kod određenih institucija, kaze Dobrivoje Stojanović, poverenik Saveza samostalnih sindikata .\nTezak materijalno-socoijalni položaj naterao je mnoge radnike da rade u sivoj ekonomiji, a mnogi sindikalci su se posvetili poljoprivredi kako bi preživeli i prehranili svoju porodicu.\nGovoreći na današnjem sindikalnom sastanku Miodrag Ranđelović, predsednik Saveza samostalnih sindikata grada Niša, potpredsednik Saveza samostalnih sidnikata Srbije, kazao je da je uvek optimista, ali će naredna godina biti teška.\nPored svih teškoća, bilo je akcija i aktivnosti koje podržava i pomaže Savez SS grada Niša. Seminari, edukacije članstva, radničke sportske igre, učešće na mnogima manifestacija i protestima Saveza i grana. Poseban značaj ima učeće na petim Radničko sportskim susretima Saveza samostalnih sidnikata Srbije u Sokobanji i osvojeno treće mesto u šahu. Predsednik i sekretar Saveza samostalnih sindiakta grada Niša, Miodrag Ranđelović i Olivera Bobić, i poverenik za opštinu Svrljig, Dobrivoje Stojanović, svim zaposlenima, građanima Svrljiga čestitali su nastupajuće bozićne i novogodišnje praznike.\nPrevPrethodnaNALED-agri: Jačanje kapaciteta u oblasti agrara\nSledećaPočeo Božićni festival u SvrljiguNext


Francuska za novi mandat komisije za zabranu hemijskog oružja u Siriji - Sputnjik Srbija\nFrancuska za novi mandat komisije za zabranu hemijskog oružja u Siriji\n19:34 03.11.2017 (osveženo 20:03 03.11.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik Francuske Emanuel Makron naveo je da je neophodno obnoviti mandat zajedničke komisije Organizacije za zabranu hemijskog oružja i Ujedinjenih nacija u istrazi o upotrebi hemijskog oružja u Siriji, saopšteno je iz Jelisejske palate.\nSvoj stav francuski lider je izrazio u telefonskom razgovoru s predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, održanom u četvrtak uveče.\n„On je naglasio da je važno obnoviti u narednim sedmicama mandat zajedničkog mehanizma istrage UN i OZHO“, saopštila je Makronova administracija.\nPrema njegovim rečima, „ovaj mehanizam je dokazao svoju efikasnost“.\n„Stalne članice Saveta bezbednosti UN moraju da okončaju korišćenje hemijskog oružja“, smatra francuski predsednik.\nZajednički mehanizam Ujedinjenih nacija i Organizacije za zabranu hemijskog oružja za istragu o upotrebi hemijskog oružja u Siriji ranije je dostavio Savetu bezbednosti UN izveštaj o incidentima u kojima je upotrebljen sarin u Han Šejhunu 4. aprila ove godine i iperita u Um Hošeu 15. i 16. septembra.\nEksperti su zaključili da je u prvom slučaju sirijska armija upotrebila sarin, a da su u drugom teroristi DAEŠ-a upotrebili iperit.\nStalno predstavništvo Rusije pri Ujedinjenim nacijama nazvalo je poslednji izveštaj zajedničke komisije amaterskim.\nRusija je ranije blokirala u Savetu bezbednosti UN nacrt rezolucije o produžavanju mandata misije UN i OZHO. Dokument je dobio podršku od 11 zemalja. Rusija i Bolivija glasale su protiv, a još jedna stalna članica Saveta bezbednosti, Kina, bila je uzdržana.\nMandat rada eksperata ove komisije ističe 17. novembra. Kako je kasnije saopštio direktor Odeljenja za suzbijanje i kontrolu nad naoružanjem Ministarstva inostranih poslova Rusije Mihail Uljanov, Moskva očekuje da će njen nacrt rezolucije o produžavanju mandata misije OZHO i UN u Siriji biti podržan.\nhemijsko oružje, Jelisejska palata, Organizacija za zabranu hemijskog oružja, Savet bezbednosti UN, Emanuel Makron, Vladimir Putin, Sirija


Uz podršku sve je lakše | Dečji sajt\nGAK „Narodni front“ dobiće prvu specijalizovanu sobu za podršku dojenju, sa osobljem i potrebnom opremom, u kojoj će majke moći da dobiju stručne savete, da uče o dojenju ili da doje i da provedu vreme sa svojim bebama. „Rosa soba za podršku dojenju“ je deo inicijative Ministarstva zdravlja i „Rosa vode“ koja ima cilj da podrži mame na samom početku života sa bebom, tako što će im omogućiti svu neophodnu pomoć, edukaciju i podršku u vezi sa dojenjem.\nIdeja o otvaranju „Rosa sobe“ nastala je nakon otvaranja tri banke humanog mleka i 20 škola roditeljstva širom Srbije, kroz koje su Ministarstvo zdravlja i „Rosa voda“ podržale hiljade roditelja u prvim danima, nedeljama i mesecima po bebinom rođenju.\nGrađani su tokom poslednjih meseci 2018. godine kupovinom „Rosa“ vode u bocama od 1,5 l donirali sredstva za opremanje soba, o čemu su juče govorili prof. dr Radisav Šćepanović, državni sekretar Ministarstva zdravlja, predstavnici GAK „Narodni front“ i „Rosa vode“. Tim povodom, najavljena je i šira podrška majkama za dojenje u javnosti.\n– Svesni smo da je neophodno da ohrabrimo mame i pružimo im snažniju podršku, jer istraživanja pokazuju da se samo 12,8 odsto dece isključivo doji do šestog meseca, dok je 47,2 odsto dece uzrasta od 0 do pet meseci pretežno dojeno. Projekat „Rosa podrška dojenju“ u tesnoj je korelaciji sa Nacionalnim programom podrške dojenju koji je donela Vlada Republike Srbije sa idejom da podrži dojenje kao najbolji i najzdraviji način ishrane novorođenčeta, odojčeta i malog deteta do navršene druge godine, koje unapređuju zdravlje majke i deteta tokom čitavog života – izjavio je prof. dr Radisav Šćepanović, prvi sdesna..\n– Tokom prethodna dva projekta, susretali smo se sa mnogim roditeljima, prvenstveno mamama koje su nam ukazivale da je podrška dojenju potrebna. Zato smo odlučili da sa Ministarstvom zdravlja pružimo kontinuiranu podršku i to u samim porodilištima, kroz novi projekat, otvarajući „Rosa sobu za podršku dojenju“. "Rosa" je oduvek oduvek bila tu za bebe i roditelje, i ovom prilikom želimo da zahvalimo i građanima koji su kao i do sada prepoznali značaj i doprineli da „Rosa“ podrži ono što je važno, zdravlje čitave porodice – rekao je Luca Santandrea, pri sleva, direktor franšize kompanija „Coca-Cola Srbija“.\nNiz aktivnosti u kampanji pod nazivom „Beba bira gde“ biće usmeren na podizanje svesti i edukaciju javnosti o važnosti dojenja, kako bi se mamama pružila neophodna podrška, sve u cilju da se broj dojenih beba u Srbiji poveća. A kako su „Dečji sajt“, koji već tri godine organizuje radionice za podršku dojenju, kroz koje je prošlo više od 1.500 trudnica, i četiri festivala dojenja, sa oko 800 učesnica, i „Rosa voda“ na istom zadatku, „Rosa“ će biti zlatni sponzor Petog Avent festivala dojenja.\nFestival će biti održan u četvrtak 18. aprila od 11 do 17 časova u SPC „Šumice“ (Ustanička 125).\nUlaz je besplatan, ali uz obaveznu prijavu. I zato, drage trudnice, ne oklevajte. Prijavite se klikom OVDE, a onda nastavite da pratite Magazin Dečjeg sajta, našu Fejsbuk stranu i Instagram nalog, jer ćemo uskoro početi da vas upoznajemo sa detaljima.\nAko budete uz nas, saznaćete koji vrhunski stručnjaci dolaze na Festival, kako će izgledati čitav program, ko su učesnici „Rosinog panela“ i koje poznate mame će govoriti o dojenju na javnom mestu.


Čuvanje dece - Blic Online\nKorisnici usluga Bebi servisa sada na raspolaganju imaju i savetovalište preko kog mogu da se konsultuju sa pedijatrom, nutricionistom i pedagogom.\nOd 5.000 dinara do nekoliko stotina evra moraće za čuvanje mališana da izdvoje roditelji koji žele da novogodišnju noć provedu kao novopečeni par.\nDžulija Roberts će čuvati decu Andželini i Bredu\nGlumica Džulija Roberts sigurno će biti jedna od zvanica dugoočekivanog venčanja Andželine Žoli i Breda Pita. Upitana šta će im pokloniti, glumica je rekla da zna savršeni poklon - čuvanje dece.\nPoljska: Novac od države za čuvanje unučića\nOpozicioni Savez demokratske levice šalje u Sejm poljskog parlamenta predlog zakona po kome bi država plaćala babama i dedama čuvanje unučića.\nČuvanje dece mesečno košta 27.000, a sat 470 dinara\nRoditelji, čija deca ne idu u vrtić, a nema ko da ih čuva, mogu da koriste usluge „Bebi servisa“, koji osim na Starom gradu, od nedavno radi i u Novom Beogradu. Cena usluge državnog „bebisitinga“ za čuvanje mališana osam sati dnevno iznosi oko 27.000 dinara mesečno.


Učešće na Konferenciji “Contemporary Fine Art in Serbia Today”\nU četvrtak 12. aprila 2018. godine, u rezidenciji norveškog ambasadora održana je konferencija “Contemporary Fine Art in Serbia Today” na kojoj je učestvovala i Galerije RIMA i tom prilikom predstavila svoj rad.\nOrganizovana od strane ambasadora Kraljevine Norveške u Srbiji Arne Sannes Bjørnstad i njegove supruge Hager Jemli Bjørnstad, konferencija je za cilj imala predstavljanje savremene umetničke scene u Srbiji, čemu su doprineli relevantni akteri sveta umetnosti sa kojima je razgovarala Nathalie Boscq, moderatorka konferencije. Učesnici konferencije bili su umetnici, kustosi, istoričari umetnosti, kolekcionari, kao i relevantne institucije koje dugi niz godina svojom delatnošću doprinose razvijanju i obogaćivanju savremene umetničke scene u Srbiji. Među njima su Ksenija Samardžija, istoričarka umetnosti i kustoskinja Kuće legata, Miroslav Karić, istoričar umetnosti i kustos Galerije Remont, Aleksandra Lazar, umetnička direktorka i kustoskinja Galerije Drina, Lidija Delić, umetnica i ko-kustoskinja Umetničkog prostora U10, street art umetnica poznata pod umetničkim imenom TKV, kao i umetnik Nikola Kolya Božović.\nGaleriju RIMA predstavio je kolekcionar, osnivač i vlasnik galerije Aleksandar Milojević. Mnogostruka vrednost i važnost Galerije RIMA elaborirana je kroz istorijat važnih izložbenih i izdavačkih aktivnosti, zatim baštinjenjem moderne umetnosti, kao i saradnjom sa renomiranim savremenim umetnicima i najvažnijim institucijama kulture u Srbiji.


Datum objave: 15.11.2017 16:10 | Autor: MJU\nMinistarka javne uprave, Suzana Pribilović, sa saradnicima, boravila je danas u radnoj posjeti opštini Ulcinj u okviru redovne komunikacije koje Ministarstvo javne uprave ostvaruje sa lokalnim samoupravama.\nTokom posjete, ministarka Pribilović i gradonačelnik Nazif Cungu razgovarali su o brojnim temama koje se tiču funkcionisanja opštine Ulcinj u pogledu daljeg unapređenje rada jedinica lokalne samouprave, reformi javne uprave na lokalnom nivou, sa posebnim akcentom na novi Zakon o lokalnoj samoupravi, koji je u postupku donošenja.\nMinistarka Pribilović je istakla da je cilj posjeta opštinama produbljivanje saradnje i pomoći Ministarstva javne uprave u rješavanju problema koja opterećuju rad lokalnih samouprava, te istakla da vjeruje da će predložena zakonska rješenja iz Predloga Zakona o lokalnoj samoupravi unaprijediti funkcionisanje opština, kao i na adekvatan način urediti službenički sistem na lokalnom nivou. Takođe, upoznala je sagovornika da je u toku i izrada Nacrta zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektronskoj upravi, koji prepoznaje i lokalne samouprave u sistemu pružanja usluga.\nGradonačelnik Cungu je predstavio aktivnosti i aktuelne projekte koje je opština Ulcinj sprovela, odnosno koje slijede u pogledu daljeg unapređenje rada jedinica lokalne samouprave i efikasnog servisa građana.\nNa sastanku je bilo riječi i o drugim temama iz oblasti reforme javne uprave na lokalnom nivou.


Predsednik Rumunije Klaus Johanis učestvovaće u četvrtak i petak, u Briselu, na sastanku Evropskog saveta.\nPredsednik Rumunije Klaus Johanis učestvovaće u četvrtak i petak, u Briselu, na sastanku Evropskog saveta. Prema saopštenju Predsedničke administracije, razgovori će se odnositi na budući višegodišnji budžet EU za period 2021-2027, borbu protiv klimatskih promena, kao i na spoljne odnose Evropske unije.\nLiberalna vlada u Bukureštu zasedaće u četvrtak, nakon što su senatori u sredu odlučili da produže rok stupanja na snagu prevremenog penzionisanja magistrata do 1. januara 2022. i rok od kada će se broj sudija u sudskim većima povećati se sa dve na tri. Senat je odlučujuće zakonodavno telo za usvajanje ovog normativnog akta. Nakon glasanja senatora, premijer Ludovik Orban je rekao da postoji mogučnost da Vlada ne može više uključiti u nacrt izmena zakona o pravosuđu, za koji će preuzeti odgovornost, samo odlaganje roka sa ciljem povećanja radnog iskustva sa 2 na 4 godina za ulazak u magistraturu. Prethodno su Poslanički dom i Senat na zajedničkoj sednici utvrdili da će se zajedničko zasedanje Parlamenta na kojem će Vlada preuzeti odgovornost za tri nacrta zakona, održati u četvrtak. Dokumenta se odnose na prevremeno penzionisanje sudija, ukidanje uredbe o međužupanijskom drumskom saobraćaju za školski prevoz i utvrđivanje gornje granice budžeta.\nStandard & Poor's (S&P) pogoršao je perspektivu rejtinga Rumunije sa stabilnog na negativan, zbog rasta deficita , i potvrdio je rejting „BBB-/A-3“ za dugoročni i kratkoročni dug i u stranoj i u domaćoj valuti. Odstupanja uzrokovana velikim troškovima bivše Socijaldemokratske (PSD) vlade prisilila su sadašnje liberalno rukovodstvo Rumunije da revidira fiskalne ciljeve za 2019. i 2020. godinu, na osnovu ekonomskog usporavnja, napominje agencija. Planirano povećanje penzija i plata doprineće produbljivanju deficita tekućeg računa koji je već značajan, čak i 2020. godine, kaže se u izveštaju S&P-a. Mada agencija očekuje značajan proces fiskalne konsolidacije sledeće godine, kruta struktura budžeta i nestabilnost političke sredine predstavlja rizik za ovu hipotezu. S&P takođe napominje da bi u naredna 24 meseca mogao da revidira na dole rejting Rumunije, ukoliko se fiskalna i spoljna neravnoteža nastave produbljivati i traju duže nego što agencija trenutno procenjuje.\nZbog svinjske kuge i povećanja cena za proizvode iz uvoza, cena svinjskog mesa se ove godine udvostručila, a početkom sledeće godine bi mogla i da se utrostruči – izjavio je predsednik Rumunskog Udruženja za Meso, Radu Timiš. One je ipak garantovao da će se svinjsko mesto tokom prazničnog perioda naći u rumunskim prodavnicama. Timiš veruje da će tokom sledeće godine u Evropi polovina kompanija koje se bave preradom svinjskog mesa zatvoriti. S druge strane, Nacionalna Agencija za Veterinu i Sigurnost Ishrane izjavila je da će razviti novu strategiju za kontrolu i suzbijanje afričke svinjske kuge, strategiju koju bi trebalo da preuzmu sve ključne institucije, ali i poljoprivrednici i industrija.\nEvropska komisija predstavila je u sredu Evropski ekološki pakt, mapu puta za obezbeđivanje održivosti ekonomije EU, pretvaranjem klimatskih i ekoloških izazova u mogućnosti u svim oblastima politike i garantovanjem pravedne i sveobuhvatne i korisne tranzicije za sve, navodi se u saopštenju za štampu Komunitarne vlade. Evropski ekološki pakt uspostavlja mere koje će Evropu do 2050. godine pretvoriti u prvi klimatski neutralan kontinent, ojačati ekonomiju, poboljšati zdravlje i kvalitet života građana, zaštititi prirodu. Evropski ekološki pakt pokriva sve sektore ekonomije, posebno transport, energetiku, poljoprivredu, građevine i industrijske sektore, poput čelika, cementa, tekstila i sektor hemijskih proizvoda.\nPublicat: 2019-12-11 19:31:00\nVizualizari: 66 Tipareste


“Morava” zaobišla Vranje - InfoVranjske\n“Morava” zaobišla Vranje\nIako je MUP saopštio da su u Vranju uhapšeni neki narkodileri, iz pouzdanih izvora saznajemo da takvih hapšenja nije bilo. Inspektori sa suzbijanje kriminaliteta PU Vranje u protekle dve godine privodili većinu lokalnih preprodavaca droge\nU prvim vestima o policijskoj akciji „Morava“, u sklopu koje je u subotu 31. oktobra, prema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova, na području Srbije privedeno oko 500 osoba umešanih u dilovanje droge, pomenuto je i Vranje. MUP je saopštio da su, osim Vranja, na jugu Srbije uhapšeni i neki narkodileri u Bujanovcu i Preševu, te da je akcija žandarmerije u ovom delu zemlje protekla „bez problema“.\nNe znamo da li to važi i za ostatak Srbije, ali MUP očito nije izneo baš pouzdane podatke o hapšenjima u Vranju i okolini, saznaju „Vranjske“ iz dobro obaveštenih izvora bliskih policiji. Naime, privođenja dilera u okviru akcije „Morava“ u Vranju zapravo nije ni bilo. Informacija nam je potvrđena i iz Okružnog suda čijem se istražnom sudiji inače privode narkodileri.\nNa području sedam opština Pčinjskog okruga, koje pokriva Policijske uprava (PU) Vranje, zapravo je uhapšen jedan jedini diler. To je Vasko Nikola iz Velikog Trnovca, čovek od ranije poznat istražnim organima, koji je prema policijskim izvorima pre izvesnog vremena promenio identitet. Sa novim imenom, hapšen je i prošle godine sa 650 grama heroina. U policijskim krugovima poznat je kao „krupan diler“ Osuđen je nedavno nepravosnažnom presudom na tri godine zatvora.\nI to je sve. Zbog čega je uopšte pomenuto Vranje u policijskom saopštenju?\n– Pretpostavljam da je MUP malo požurio sa saopštenjem i namerom da se na taj način pohvali javnosti, pa su saopšteni podaci o hapšenjima iz plana akcije, iako zapravo po gradovima verovatno nisu realizovana sva hapšenja. Možda je u Vranju bilo planirano hapšenje neke osobe, ali nije sprovedeno u delo. Takođe, mislim da je u petak uveče, dan pred hapšenje, gotovo svaki kriminalac u gradu znao da će nekakvih hapšenja biti jer je neko iz policije to raspričao. Logično je da su se svi kriminalci odmah potrudili da prikriju sve eventualne dokaze, ili su se sklonili iz grada – kaže bivši policajac koji je želeo da ostane anoniman.\nNEKO JE RASPRIČAO PO GRADU\nTakođe, moglo bi se reći da je „Morava“ zaobišla Vranje možda i zbog činjenice da je ovdašnja Policijska uprava u proteklih godinu uradila jako dobar posao u hapšenju dilera droge. Naime, pre otprilike dve godine formiran je poseban tim koji se bavi suzbijanjem nelegalne trgovine narkoticima. Brzo su stigli rezultati, iako je broj krivičnih dela vezanih za proizvodnju, držanje i stavljanje u promet opojnih droga porastao sa 63 u 2007. na 160 tokom prošle godine. Policija je lane na području uprave imala 120 zaplena droge. Pronađeno je 10,6 kilograma heroina i još oko 7 kilograma ostalih droga. Uhapšeno je stotinak dilera i narkomana, kao i pet organizovanih grupa koje su se bavile prodajom narkotika. Rukovodstvo PU Vranje je u saopštenju za medije u maju priznalo da je najveći broj dilera uhapšen na području Vranja. Sve to je poprilično uzdrmalo lokalnu dilersku mrežu i možda već tada delovalo kao neka vrsta preventivnog efekta na lokalne narko dilere kakav je sada, prema rečima ministra policije Ivice Dačića, postignut na nivou Srbije.\n– Faktički bi se moglo reći da policija u Vranju i nije imala koga posebno da hapsi. Mada, u gradu su još uvek na slobodi neki jači igrači. Takođe, hapšenja narkodilera su među najtežim u policijskom poslu. Moraju se sklopiti mnoge kockice da biste uhapsili takvog čoveka sa čvrstim dokazima, tako da nisam pristalica planiranih hapšenja tih ljudi u jednom danu, već hapšenja prilikom primopredaje, u pogodnom momentu i sa „robom u rukama“ – kaže naš sagovornik.\nPolicijska uprava Vranje nije se zvanično oglašavala povodom svojih aktivnosti u okviru akcije „Morava“.\n– Akcija je išla sa vrha, iz MUP-a Srbije, pa mi nemamo nikakva ovlašćenja da dajemo bilo kakve informacije o njenim efektima na području PU Vranje – odgovorio je kratko na naše pitanje Dragan STAMENKOVIĆ, portparol PU.\nNARKODILERI POD KONTROLOM\nVesna STEVANOVIĆ, portparol i sudija Okružnog suda u Vranju, potvrđuje nezvaničnu informaciju da istražnom sudiji tog suda, koji je inače nadležan za krivična dela iz ove oblasti, za vreme trajanja akcije „Morava“ nije priveden nijedan Vranjanac.\n– Tokom akcije ovde je privedena samo jedna osoba iz Velikog Trnovca sa četiri grama heroina. Pretpostavljam da razlog što nije bilo više privođenja leži u činjenici da inspektori za suzbijaje narkomanije i trgovine narkoticima ovdašnje Policijske uprave poslednjih godina jako dobro rade svoj posao – kaže Stevanovićeva.\nMinistar policije Ivica Dačić ocenio je odmah nakon završetka akcije da je ona izazvala „šok kod dilerske mreže“. Dačić najavio da je policija odlučna da se obračuna sa svim vidovima kriminala, te da će se u tom smislu ova akcija nastaviti. Bojimo se samo da omaške MUP-a nije bilo samo u slučaju Vranja i u tom bi slučaju efekti ove akcije srpske policije bili ozbiljno dovedeni u pitanje. Ali, to će građani već sami moći da vide na ulicama svojih gradova.\nDROGA, AUTOMOBILI, LAŽNI DOLARI\nIz MUP-a Srbije saopšteno je da je akcija „Morava“ izvedena na području 27 policijskih uprava u Srbiji. Pretreseno je oko 200 objekata na 600 lokacija, a na meti je bilo oko 500 lica osumnjičenih za proizvodnju ili stavljanje u promet narkotika. Policija saopštava da je akcenat u koordiniranoj akciji policije i tužilaštva stavljen na reone oko osnovnih i srednjih škola u Srbiji. Policija, međutim, nije saopštila imena osoba kojima je određeno policijsko zadržavanje, kao ni količinu zaplenjenih narkotika. U saopštenju za medije kaže se da je reč o više kilograma marihuane, heroina i kokaina. Policija je bila nešto preciznija kada je reč o logistici narkodilera. Naime, rečeno je da je zaplenjeno 20 automobila visoke klase, te četiri ukradena automobila. Policija je oduzela 57 komada raznog vatrenog oružja pronađenog kod osumnjičenih za koje nisu posedovali dozvolu. Zaplenjeno je 120.000 evra, sumnja se, nelegalno stečenog novca i 1.056.000 lažnih američkih dolara. Tokom akcije je prepoznato i privedeno šestoro prestupnika za kojima je raspisana nacionalna poternica, saopštio je MUP.\nDirektor policije Milorad Veljović odbacio je navode pojedinih medija da su uhapšene samo „sitne ribe“ iz sveta krijumčarenja i preprodaje droge.\n– U Novom Sadu uhapsili smo jedan izuzetno jak ogranak crnogorske dilerske mafije. Cvijović Radoslav, zvani Cviko, jedan je od jačih dilera na području Novog Sada. Zatim, Predrag Opačić, rođeni brat Nenada Opačića, i on je u pritvoru. Alibašić iz Tutina i mnogo takvih – naveo je direktor policije, tražeći razumevanje javnosti jer „policija ne može da reši sve u jednom danu“.\nPored impozantnog broja hapšenja pažnju javnosti privukla je i informacija da je tokom akcije uhapšen Vojkan Stojičić, sin pokojnog policijskog generala Radovana Stojičića Badže.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Napašćemo Teheran ako Tel Aviv bude ciljan\nAVIGDOR LIBERMAN 26. 04. 2018. 12:36 >> 12:29 0\nNapašćemo Teheran ako Tel Aviv bude ciljan\nIzraelski ministar odbrane Avigdor Liberman zaprijetio je danas Iranu, rekavši da će u slučaju napada islamskog režima na Tel Aviv "Izrael udariti na Teheran i uništititi svaku iransku poziciju koja prijeti Izraelu u Siriji".\nLiberman je u intervjuu za saudijski novinski portal Ilaf, koji se izdaje u Londonu, objasnio da Izrael ne teži ratu ni sa kim, ali da neće tolerisati iransko prisustvo u Sirji, bez obzira na cijenu.\n"Ovo su posljednji dana iranskog režima", ocijenio je Liberman, koji je trenutno u SAD, u intervjuu za portal koji objavljuje razgovore s izraelskim zvaničnicima.\nIzraelski ministar će se sastati s svojim kolegom ministrom odbrane SA Džejmsom Matisom i savjetnikom za nacionalnu bezbjednost Majklom Boltonom.Liberman je takođe rekao da Izrael vodi dijalog s arapskim zemljama, ali nije naveo kojim."Stvari se kreću u dobrom pravcu.\nPostoji razumijevanje o 75 posto stvari", rekao je on, pozvavši na konstruktivan dijalog i puno razumijevanje s arapskim zemljama o regionalnim pitanjima.\nMinistar odbrane Izraela smatra da će moguće povlačenje SAD iz nuklearnog sporazuma s Iranom 12. maja dovesti do ekonomskog kolapsa Irana koji je do sada navodno potrošio više od 13 milijardi dolara u Siriji i troši dvije milijarde dolara godišnje na libanski Hezbolah, palestinski Hamas i Islamski džihad.\nIran je nedavno zaprijetio osvetom za napad iz vazduha na bazu T-4 u Siriji u kome je ubijeno 14 ljudi, uključujući Irance.\nRusija, Iran i Sirija su optužili Izrael za taj napad.Sekretar Iranskog vrhovnog nacionalnog bezbjednosnog savjeta rekao je u utorak da će Teheran "izabrati vrijeme i mjesto" neminovnog odgovora na udar na bazu T-4.\n"Entitet koji daje sebi za pravo da napadne suverenitet druge zemlje i da cilja snage koje se bore protiv terorizma mora sigurno misliti na rezultate i posljedice napada i odgovarajuću reakciju", rekao je Ali Šamkhani novinarima, prenijeli su izraelski mediji.\nAvigdor Liberman Iran - Izrael\nLiberman u Moskvi razgovara o Siriji\nBijela kuća osudila napade Irana na Izrael\nIzrael pogodio iransku infrastrukturu u Siriji


TRAMP UZVRATIO SEVERNOKOREJSKOM LIDERU: Moje nuklearno dugme je veće od tvog, i radi | Ekspres.net\nTRAMP UZVRATIO SEVERNOKOREJSKOM LIDERU: Moje nuklearno dugme je veće od tvog, i radi\nNakon što je lider Severne Koreje Kim Džong Un rekao da je njegovo dugme za lansiranje nuklearne bombe “na njegovom stolu u svako doba”, Donald Tramp je uzvratio zapaljivim tvitom.\n– Lider Severne Koreje Kim Džong Un je saopštio da je “dugme za nuklearno naoružanje na njegovom stolu u svako doba”. Da li bi ga neko iz siromašnog i izgladnjenog režima informisao da i ja imam dugme za nuklearno naoružanje, mnogo veće i moćnije od njegovog, a i moje dugme radi – napisao je juče američki predsednik na Tviteru.\nU svom novogodišnjem obraćanju u ponedeljak, koji je prenosila državna televizija u Severnoj Koreji, Kim je upozorio SAD da su nuklearne snage Severne Koreje sada kompletirane, dodajući da je dugme nuklearnog lansiranja uvek lako dostupno. Između ostalog, severnokorejski lider je rekao da SAD nikada ne mogu da započnu rat protiv njega i njegove zemlje.\nTags donald trampkim džong unnuklearno oružjeSADseverna koreja\nANALIZA, MILORADOVIĆ: Trgovac Kim ANALIZA, MILORADOVIĆ: Hilari i Tramp rekordno nepopularni OVE DRŽAVE, GRADOVE I BAZE ĆE KIM DŽONG UN PRVE NAPASTI: Objavljena lista 16 meta koje će biti zbrisane sa lica zemlje KRIPTOVALUTA NEZADRŽIVO RASTE: Na ovaj način Severna Koreja se najviše bogati trgovinom bitkoinom


Pretpraznično raspoloženje u Mihajlovu - bliži se Porodični Advent\nPretpraznično raspoloženje u Mihajlovu – bliži se Porodični Advent\nObjavljeno 29.11.2017. u 20h\nPeriod pred dolazak najradosnijeg hrišćanskog praznika – Božića, članovi KUD „Jožef Atila“ iz Mihajlova i ove godine, u okviru programa „Porodični Advent Mihajlovčana“, priređuju predpraznične radionice za decu i odrasle.\nJedna od takvih aktivnosti održana je prošle nedelje, kada su učenici Osnovne škole „Sonja Marinković“ vredno pripremali i ukrašavali vence za predstojeći Advent , koji se kod katoličkih vernika obeležava četiri nedelje pred Božić. Paljenjem četiri sveće na vencu počinju dani isčekivanja rođenja Isusa Hrista.\nPored toga, najmlađi meštani su dekupaž (salveta) tehnikom pravili ukrase za božićnu jelku, nakon čega su sa posebnom pažnjom slušali predavanje Ištvana Flamana, koji im je govorio o tradiciji ovog praznika i naučio ih recitacijama.\nPredprazničnim programima su se drugi put priključili i članovi Moto Kluba „Mihajlovo“, koji su u svojim prostorijama organizovali Porodični dan kuvanja.\nPredsednica KUD „Jožef Atila“, Monika Lingli za naš portal kaže da cilj manifestacija jeste da se vekovne tradicije ovdašnjih naroda poštuju, čuvaju i prenesu mlađim generacijama.\nProgram „Porodični Advent Mihajlovčana“ realizuje se uz podršku Saveza porodica Karpatskog basena.\nUnikatne sveće Gizele Nemet kao najlepše poslastice\nTanasije Lovrov: Sveću je lako proizvesti, ali je…\nTagovi:advent, Bozic, KUD JOŽEF ATILA, Mihajlovo, Moto klub Mihajlovo, Vesti Zrenjanin\nMuke meštana Mihajlova zbog neprijatnog mirisa sa obližnje njive\nMir Božji, Hristos se rodi – Božićna poslanica SPC i patrijarha Irineja


Integral dobio tender za izgradnju Atletske staze – radovi uskoro počinju | Hercegovina Press\nIntegral dobio tender za izgradnju Atletske staze – radovi uskoro počinju\nAtletsku stazu u Trebinju praviće Integral inžinjering koji je bio najpovoljniji ponuđač na raspisanom tenderu sa ponudom od 804. 068,41 KM bez PDV – a .\nUgovor sa Integralom Grad Trebinje potpisao je 15.januara, a radovi bi trebalo da počnu uskoro. Atletska staza finansiraće se iz budžeta Grada Trebinja u naredne tri godine, a izvođač se ugovorom obavezao da kompletan posao završi u toku predstojeće građevinske sezone.\nNa tender su se prijavila tri ponuđača ali je samo Integralova ponuda ispunjavala sve uslove date u javnom oglasu.\nRealizacijom ovog projekta Trebinje bi trebalo da dobije savremen atletski kompleks, koji će uz tartan stazu za trkačke sportove imati i elemente i rekvizite za takmičenja u bacanju kladiva i kugle, te drugim atletskim dispiplinama.\nKompleks za atletske sportove omogućiće Trebinju da bude domaćin svih državnih i balkanskih takmičenja, ali i onih evropskog ranga za mlađe uzrasne kategorije, a sa zatvorenim bazenom i terenima na Draženskoj gori – Trebinje će postati možda i vodeći grad u BiH po sadržajima sportske infrastrukture, ističu predstavnici Gradske administracije.\nZbog visine investicije skupštinskom odlukom nedavno je precizirano da se projekat finansira fazno – sa 220.000 KM u ovoj, 300.000 u narednoj, te 370.000 KM u 2019. godini.


Pozitivna diskriminacija za manjine na univerzitetima u SAD pod znakom pitanja – Svet – Čivijaš Radio Šabac\nPozitivna diskriminacija za manjine na univerzitetima u SAD pod znakom pitanja – Svet\nPozitivna diskriminacija, odnosno afirmativna akcija pri upisu na američke univerzitete koja uzima u obzir pripadnost rasi s ciljem da se poveća broj afroameričkih i latinoameričkih studenata mogla bi biti zabranjena pošto je Vrhovni sud, u kojem su konzervativne sudije u većini, prihvatio da razmatra takvu politiku prijema studenata, prenosi Radio slobodna Evropa (RSE) pisanje svetskih medija.\nAmeričkim univerzitetima moglo bi biti zabranjeno da koriste pozitivnu diskriminaciju za povećanje broja crnih i latinoameričkih studenata nakon što je Vrhovni sud pristao da donese odluku o pozitivnoj diskriminaciji, ocenjuje Tajms.\nIako je američki najviši sud postavio presedane u korist određene pozitivne diskriminacije na univerzitetima 1978, 2003. i 2016. godine, postoje znaci da bi konzervativna supervećina posle imenovanja troje konzervativnih sudija pod prethodnim predsednikom Donaldom Trampom mogla da okonča ovu politiku.\nSudije su prihvatile da saslušaju žalbe na odluke nižeg suda koje su potvrdile politiku Harvarda i UNC-a. Žalbe je podnela grupa Studenti za fer upis, koju je osnovao Edvard Blum, aktivista koji se bori protiv afirmativne akcije.\nTužba Studenata za fer upis protiv Harvarda istakla je posebno eksplozivnu tvrdnju: da je univerzitet dozvolio da rasizam protiv azijskih Amerikanaca utiče na razmatranje njihovih prijava, ukazuje Vašington post.\nVrhovni sud je u više navrata podržavao slične programe, poslednji put 2016, ali sa pomeranjem članstva suda udesno, nova konzervativna supervećina gotovo će izvesno na afirmativnu akciju gledati sa sumnjom, ugrožavajući presedan star više od 40 godina koji kaže da pripadnost nekoj rasi može biti jedan od mnogih faktora u proceni kandidata za prijem, piše Njujork tajms.\nMnogi fakulteti s velikom konkurencijom za upis koriste ono što nazivaju holističkim procesom prijema studenata koji pored akademskih rezultata uzima u obzir činioce kao što su vannastavna postignuća i preporuke, kao i socijalno poreklo kandidata s ciljem da se osigura upis raznovrsnih studenata čija životna iskustva i pogledi mogu da obogate obrazovne mogućnosti njihovih kolega, ukazuje Volstrit žurnal.


U SRBIJU STIŽU KORONA VAKCINE: Evo kada će građani moći da prime ovo cepivo | Happy BSC portal\nU SRBIJU STIŽU KORONA VAKCINE: Evo kada će građani moći da prime ovo cepivo\nPosle „Fajzerove“ i ruske vakcine „sputnjik V“, u Srbiju danas stiže i oko 1.000.000 doza kinske vakcine kompanije „Sinofarm“, potvrdio je za medije dr Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja.\nOn za naš list navodi da se kineska vakcina daje u jednoj dozi za razliku od „Fajzerove“ i ruske vakcine i dodaje da bi već od ponedeljka mogla da bude u upotrebi.\n- Agencija za lekove i medicinska sredstva proveriće dokumentaciju i ispitati sve što je neophodno kako bi se izdao sertifikat za bezbednu upotrebu tih vakcina, kao i što se radilo u slučaju vakcina koje već imaju upotrebu u Srbiji. S obzirom na to da naša Agencija za lekove sarađuje sa ostalim agencijama u svetu, a mnoge zemlje, poput Turske, su već dale dozvolu za kinesku vakcinu „Sinofarm“, mislim da ni kod nas neće biti nikakve prepreke da se izda dozvola za upotrebu te vakcine - ističe za medije dr Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja i predsednik Nacionalnog koordinacionog tima za imunizaciju.\nKaže i da očekuje da već od početka sledeće nedelje kineska vakcina bude u upotrebi.\n- Vakcina sadrži umrtvljeni koronavirus, odnosno rađena je po staroj metodi. Sve pojedinosti u vezi sa tom vakcinom znaćemo u subotu i izdaćemo informator i za tu vakcinu, kao što smo dosad i činili za svaku koja je u upotrebi. Radi se o vakcini koja se daje u jednoj dozi za razliku od „Fajzerove“ i „sputnjik V“ koje se daju u dve doze, mnogo je lakša za primenu i nema nekih ograničenja - pojašnjava dr Đerlek.\nOn navodi da se dobrovoljno za vakcinaciju protiv koronavirusa od ponedeljka do juče preko portala „eUprava“ prijavilo oko 200.000 građana.\n- U petak je u svih deset beogradskih domova zdravlja počela vakcinacija građana koji su se prijavili preko portala „eUprava“. Od subote počinje vakcinacija u Subotici, Zrenjaninu, Somboru, Novom Sadu, Kragujevcu, Kruševcu, Nišu, Čačku, Šapcu i Loznici - navodi se za medije\nMali se prijavio za kinesku vakcinu\nMinistar finansija Siniša Mali prijavio se juče preko portala „eUprava“ za vakcinaciju protiv koronavirusa. On je na Instagramu napisao da je njegov izbor kineska vakcina i pozvao sve građane da iskažu interesovanje za vakcinisanje protiv kovida -19 preko portala eUprave.\nPočela vakcinacija građana koji su se prijavili preko portala „eUprava“


Jedanaest miliona odraslih u SAD ne ume da čita\nSvaki dvadeseti stanovnik SAD ne ume da čita, zaključeno je najnovijom studijom koja takodje ukazuje da je od 1992. do 2003. ostvaren neznatan napredak u rešenju tog problema.\nU studiji ”Nacionalna procena pismenosti odraslih“ -- koja predstavlja najvažniji test takve vrste u Americi -- učestvovalo je 19 hiljada osoba preko 16 godina, a rezultati se odnose na populaciju odraslih, koja broji 222 miliona. Test se sastojao od čitanja informacija koje se odnose na svakodnevni život. Studijom je utvrdjeno da 11 miliona odraslih, odnosno 5% njih, ne ume da čita i piše engleski jer nisu bili u stanju da pismeno odgovore na vrlo jednostavna pitanja. Verovatno je da 4 miliona njih uopšte ne govori engleski. Studija takodje pokazuje da je preko 40% odraslih u stanju da pročita samo jednostavan tekst, a da 56% odraslih može da se bavi umereno složenim ili vrlo složenim čitalačkim aktivnostima.\nPod umereno složene čitalačke aktivnosti spada traženje odredjenih informacije u tekstu, a pod složene poredjenje složenih tekstova iz dva dnevna lista. Pismenost na tom najvišem nivou ustanovljena je kod 13% odraslih. Istraživači kažu da ti relativno loši rezultati potiču iz činjenice da mladi Amerikanci sve manje čitaju radi razonode, i da u SAD ima veliki broj useljenika koji ne govore engleski.\nU poredjenju sa rezultatima studije sprovedene 1992, nivo pismenosti medju odraslima se neznatno povećao. Crnci i Amerikanci azijskog porekla ostvarili su najveće poboljšanje, dok je u populaciji hispanskog porekla zabeleženo smanjenje pismenosti. Istraživači ukazuju, medjutim, da je razlog tome možda neznanje engleskog i da je taj segment populacije možda pismen na španskom. Studija takodje beleži da odrasli mnogo bolje baratuju brojevima, ali da većina njih ne odmiče daleko od osnovne artimetike. Sekretarijat za obrazovanje poručuje da rezultati studije ukazuju na potrebu reforme obrazovnog sistema u Americi, posebno u srednjim školama.


“Ja to moram uraditi, kako drugačije? Ljudi moraju da ocene da li sam dobro radio ili nisam. Krene se izborna kampanja po jednim pravilima pa zbog toga ne možemo potpise da sakupimo, pa onda dva meseca iz vanrednog stanja sa koronom, pa može samo jedno da overi potpis pa onda umesto toga može više, pa neka izbornih lista bude 21. Onda vam je potpuno jasno da tu nešto nije uredu”, rekao je Čanak za televiju N1 Bosne i Hercegovine.\nDodao je da “cela priča i taj naš poraz je jasan – ja sam satanizovan i lično i kao stranka onoliko što smo rekli da se na izbore izlazi”.\nNa pitanje da li to znači da je Aleksandar Vučić na prevaru dobio izbore Čanak je rekao “ne, nažalost”.\n“Pokazana je određena nedoslednost na izborima, jer da je on na prevaru dobio, onda bismo znali šta ćemo. Kada je Slobodan Milošević pokušao na prevaru da oduzme izbornu pobedu opoziciji 1996 godine, pa je morao da prizna poraz. Ovde nije tako, Vučić je dobio izbore”, kazao je Čanak.\n“Ako je za vas opozicija ne biti na strani Vučića, onda grešite jer su protiv njega i ultradesničari i oni koji smatraju da je previše blag. Ima onih sa kojima ja neću da budem u istom košu: kao što su Dveri, kao što su svi ti fašisti i desničari koji i dalje nipodaštavaju i sprdaju se sa genocidom u Srebrenici koji i dalje tvrde da ‘srpske zemlje’ kao što je Republika Srpska, Crna Gora treba da se ujedine pa milom ili silom, pa ja s njima da rušim Vučića – neću”, naveo je Čanak.\nKritikovao je Demokratsku stranku, za koju je rekao da je “12 godina imala apsolutnu vlast”.\n“Oni su zaustavili lustraciju, oni su napravili ‘istorijsko pomirenje sa SPS-om’. Nikad u društvu, u istoriji, nije bilo podeljenije društvo nego danas. Mene više brine to što u centru ili levo od centra nema nikoga ko je spreman na bilo kakav dijalog, niko nije spreman da prihvati činjenicu da je Milošević alfa i omega razbijanja Jugoslavije. Relativizuju ulogu Radovana Karadžića, Ratka Mladića i svih ostalih zlikovaca koji su nas doveli u poziciju da Srbija bude parija modernog sveta”, rekao je Čanak.\nOn je rekao da ne veruje da će doći do rešenja oko Srbije i Kosova i ocenio da ne veruje da se može očekivati da se oni koji “žive od nedogovora dogovore”.\n“S jedne strane, rešenje kosovskog pitanja bi značilo završetak jedne višedecenijske krize oko Kosova koja blokira bilo kakav proces demokratizacije Srbije i to je tako – ne od juče, ne od prekjuče, bilo je i 1981. Pokušaj da se tu nešto reši je naravno koliko ja vidim jalov iz razloga jer će tu rešenje biti ili nametnuto ili ga neće biti. Očekivati da se dogovore oni koji žive od nedogovora, ne verujem”, rekao je Čanak za televiziju N1 Bosne i Hercegovine.\nOn je ocenio da je jedini izlaz “hitan ulazak” Kosova i Srbije u Evropsku uniju.\n“Stvaranje granice između Kosova i Srbije je besmisleno. Zar ne vidite koliko je to sve mazanje očiju pred činjenicom da su po bruto nacionalnom dohotku po glavi stanovnika Albanija i BiH najniže rangirane na prostoru Evrope a i Srbija ne beži mnogo. Sve su to priče za malu decu, jer niko neće dozvoliti menjanje granice. To je jedan tip političke pornografije. To je slučaj sada sa Orbanom koji pušta u promet mape velike Mađarske koja ide do Rijeke, Hrvatske i Slovačke i to vam je stalna priča”, naveo je Čanak.\n“Srbija neće priznati da je priznala Kosovo, sve ostalo ćemo videti na koji način će se to desiti. Posle nekakvog rešenja koje će biti nametnuto, i Priština i Beograd će zapomagati da je nepravedno ali da se tako moralo. To je samo dokaz da ovde ne postoji dovoljno državničke pameti i državničke odlučnosti da se pristupi tome sa punom odgovornošću. Da se kaže da je Kosovo izgubljeno 1999. bombama zbog pogrešne politike, a to se videlo i u tome i što je Slobodan Milošević dozvolio da se taj deo Srbije pretvori u nezavisnu državu tako što je oterao ljude da prave paradržavnu organizaciju”, kazao je Čanak.\nOn je ocenio da je ideja takozvane velike Srbije “genocidni projekat”.\n“Velika Srbija je genocidni projekat i upravo kad to kažete vi potkopavate korene čitavog tog zločinačkog udruživanja. Ako kažete Srbin je nešto što nisam mogao da biram, kao Bošnjak, Albanac, ali kao ljudsko biće imam pravo na političko opredeljenje, tog momenta razbijate priču da vas nacija obavezuje da se politički ponašate na ovaj ili na onaj način”, rekao je Čanak.\nDodao je da se u Srbiji ljudi truju “nacionalističkim otrovom”.\n“Srbija se mora lečiti od mitomanije, od onoga što je proganja dugi niz godina. Mislite da će moći Vučić i Dačić da daju dijagnozu šta se desilo u Srbiji?”, upitao je Čanak.\nOn je ocenio da u Srbiji nema nikoga kome možete reći: “Znate li da je Sarajevo bombardovano 1.000 dana?”.


Press Online :: Politika :: Vučić poručio Skotu: Nisu ti tu, ambasadore, da ispravljaš novinare, nego da odgovaraš\nNisi ti tu ambasadore da ispravljaš novinare, nego da odgovaraš na pitanja, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, povodom izjave američkog ambasadora u Srbiji Kajla Skota, koji je rekao da je Kosovo nezavina država.\n- Šta god da je Kosovo i njegova vlada za SAD i ambasadora Skota, za nas je to takozvana vlada i takozvana država. Nisi ti tu ambasadore da ispravljaš novinare, nego da odgovaraš na pitanja - rekao je Vučić.\nKako je kazao, bilo bi lepo i pristojno da je ambasador pokazao malo više poštovanja za zemlju domaćina, ali "Amerika je supersila". Dodao je i da je predstavnik vlade, koji je prisustvovao događaju na kojem je Skot dao tu izjavu, trebalo da reaguje.\n- Na žalost, nisam bio prisutan - kazao je Vučić, i podsetio da nije reč o novom stavu američke administracije, i da je zato mnogo skeptičniji po pitanju stavova Vašingtona prema Kosovu i Metohiji nego ministar Dačić. Ipak, kaže, "reč je o velikoj sili sa kojom moramo da razgovaramo".\n- Njihovo je pravo, ali i stil, da tako govore i zastupaju svoje interese, a naše da branimo srpske interese - naveo je on.\nGovoreći o rešenju kosovskog problema, Vučić je rekao da ćemo imati "mnogo teških problema, i upitao "zašto uopšte promoteri Kosova kao suverene države pregovaraju sa Srbijom, zašto od Srbije traže utočite u UN, ako je reč o pravoj vladi i suverenoj državi?".\nGovoreći o vojsci Kosova, Vučić kaže da "nam očito slede veliki problemi i izazovi".\n- Deseti put ih pitam o vojsci Kosova, gde to piše? Zašto i na osnovu koje rezolucije, kog međunarodno pravnog dokumenta formirate vojsku Kosova? Ne valjda na osnovu nekog unutrašnjeg akta takozvanog Kosova? Na osnovu neke rezolucije UN? Briselskog sporazuma? Gde to piše? Nigde - rekao je srpski predsednik.\nIstakao je da je zapravo reč o čistom nasilju, pravnom, "posle kojeg sledi i fizičko nasilje, i to je ono što nas brine".\n- Kod nas niko ne leti naglavačke, ali bi dobio propisan odgovor, baš onako kako on štiti ineterese SAD, tako bi dobio i on, pristojan, odmeren, odgovoran odgovor iz ugla interesa Srbije - rekao je Vučić na pitanje da li bi "Skot leteo" da je on bio prisutan.\nŠta je rekao Skot?\nAmbasador SAD u Beogradu Kajl Skot izjavio je sinoć da kosovska vlada nije takozvana, već Vlada Kosova, koje je nezavisna i suverena zemlja, sa svojim izabranim predstavnicima.\nMihajlović: Kosovo nije i neće biti nezavisna država\nPotpredsednica vlade i ministarka Zorana Mihajlović reagovala je danas na izjavu ambasadora SAD poručivši da Kosovo nije i neće biti nezavisna država i da takav stav Srbije podržava više od polovine sveta.\nPotpredsednica vlade je, u pisanoj izjavi, istakla da za razliku od SAD koji su glavni sponzor kosovske nezavisnosti, Srbija ne priznaje, niti će priznati nezavisnost Kosova.\n- Ali, ono što Srbija danas, odnosno predsednik Srbije Aleksandar Vučić, pokušava, jeste da dodje do trajnog, kompromisnog rešenja za Kosovo, kako bi se sačuvao mir u regionu, i koje će omogućiti miran život za Srbe i Albance - kaže Mihajlovićeva.\nDodala je da do takvog rešenja može da dođe samo ekonomski jaka, u svetu ugledna, nezavisna i samostalna Srbija.


U Indiji ima mnogo više mobilnih telefona nego toaleta\nMnogo veći broj ljudi u Indiji ima pristup mobilnom telefonu nego toaletu, piše u studiji Ujedinjenih nacija, prenosi “Dejli telegraf”.\nSa druge strane, samo 366 miliona ljudi, što je otprilike jedna trećina ukupnog broja stanovnika, ima pristup sanitetski ispravnom toaletu.\n“Tragična je ironija to što je Indija sada dovoljno bogata da polovina stanovnika može sebi omogućiti korišćenje mobilnih telefona, a ogroman broj ljudi nema mogućnosti da sebi priušti neke osnovne potrepštine”, izjavio je Zafar Adel, direktor instituta za vodu, životnu sredinu i zdravlje, odeljenja univerziteta Ujedinjenih nacija.\nPrema oceni instituta, potrebno je oko 358 milijardi dolara za ostvarivanje Milenijumskog razvojnog plana Ujedinjenih nacija, da bi se do 2015. godine prepolovio broj ljudi koji žive u neadekvatnim sanitetskim uslovima.\n“Odgovarajući higijenski uslovi bi mogli da spasu mnoge ljude, a naročito mlađe osobe, unaprede zdravstveno stanje i pomognu Indiji i drugim zemljama u sličnim ekonomskim uslovima da izađu iz siromaštva”, rekao je Adel.\nLoši sanitarni uslovi su izvor mnogih smrtonosnih bolesti.\nUlaganjem u sanitarije države će uštedeti mnogo novca, koji bi inače otišao na lečenje velikog broja ljudi, smatra Adel.\n"NE PLAŠITE SE TIŠINE I SAMOĆE" Papa poručio studentima: Rešite se zavisnosti od mobilnih telefona


Održana konferencija za početak kampanje na projektu ”Zaustavimo političko zapošljavanje”. Fondacija Centar za demokratiju\nFondacija Centar za demokratiju u saradnji sa Beogradskim centrom za ljudska prava organizovala je 15. jula 2015. u Beogradu konferenciju "Zaustavimo političko zapošljavanje" koja je označila početak kampanje na projektu.\nKonferencija je deo projekta "Ka većoj transparentnosti i jasnim kriterijumima za zapošljavanje u javnom sektoru", koji ima za cilj borbu protiv korupcije kroz zagovaranje za vladavinu prava i transparentnost prilikom zapošljavanja u javnom sektoru u Srbiji.\nNa konferenciji su predstavljeni dosadašnji rezultati, metodološki alati za istraživanje korupcije prilikom zapošljavanja na lokalnom nivou i presek medijskih izveštavanja o ovoj temi u poslednjih godinu dana.\nGeneralni sekretar Fondacije Centar za demokratiju Nataša Vučković istakla je činjenicu da korupcija prilikom zapošljavanja ima mnogo šire posledice nego što je na prvi pogled vidljivo – pored toga što se njome ugrožava pravo na ravnopravan pristup slobodnim radnim mestima i pravo na napredovanje na osnovu uspostavljenih kriterijuma, ona dovodi do još većeg produbljivanja socijalnih razlika.\nNa konferenciji su svečano uručeni i projekti organizacijama civilnog društva koje su podržane u okviru poziva za osnaživanje organizacija za bavljanje temom borbe protiv korupcije. Podržani projekti su:\nDruštvo za akademski razvoj iz Beograda će kroz projekat doprineti smanjenju korupcije kroz zagovaranje mehanizma za prijem mladih u političke partije, ali i kroz informisanje mladih o negativnim efektima stranačkog zapošljavanja, po društvo i pojedinca.\nStranka (ni)je posao\nProjekat koji sprovode Mladi takovskog kraja iz Gornjeg Milanovca ima za cilj podizanje svesti o važnosti problema korupcije prilikom zapošljavanja u javnom sektoru, utvrđivanje odgovornosti lokalnih aktera, povećanje učešća mladih u rešavanju problema zapošljavanja u javnom sektoru i podsticanje lokalnih funkcionera na diskusiju.\nInstitut za medije i različitosti – Zapadni Balkan će kroz projekat istražiti postojanje partijskog zapošljavanja u visokom obrazovanju analizom postojećih procedura prilikom zapošljavanja nastavnog kadra na četiri fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nKa transparentnim procedurama zapošljavanja u javnoj upravi\nProjekat koji sprovodi Centar za razvoj demokratskog društva "Europolis" iz Novog Sada ima za cilj jačanje uloge i integriteta civilnog društva i medija u suzbijanju korupcije prilikom zapošljavanja u javnoj upravi u Novom Sadu kroz njihovo aktivno učešće u procesima praćenja sprovođenja politika u ovoj oblasti, primeni strategija i zakona i jačanjem saradnje sa ključnim akterima u ovoj oblasti.\nCelokupan projekat, sa čijom se realizacijom krenulo u januaru 2015. godine, finansira Evropska unija u okviru programa "Podrška civilnom društvu" .\nKonferencija za početak kampanje na projektu "Zaustavimo političko zapošljavanje", Beograd, 15. jul 2015.


Momirović: U novi toranj na aerodromu „Nikola Tesla“ uloženo 22,5 miliona evra\nBiznis Autor:N1 Beograd19. okt. 202116:2718 komentara\nIzvor: MGSI, Đorđe Krstić\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović obišao je radove na izgradnji novog tornja aerodromske kontrole letenja i zgrade Centra kontrole letenja Beograd u sklopu aerodroma „Nikola Tesla“ i tom prilikom zaposlenima čestitao međunarodni Dan kontrolora letenja koji se obeležava 20. oktobra.\n„Posle mnogo decenija ulažemo u novi kontrolni toranj, gde SMATSA i Vlada Republike Srbije investiraju 17,5 miliona evra i dodatnih pet miliona evra u najsavremeniju opremu. Ovo će biti na ponos ne samo SMATSA i vazdušnog sektora, već cele Republike Srbije”, izjavio je ministar Momirović, a prenelo Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nPostojeći toranj izgrađen pre skoro 60 godina\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture podseća da je postojeći toranj na aerodromu „Nikola Tesla“ Beograd, koji je izgrađen 1962. godine, neadekvatan i da ne zadovoljava zahteve korisnika, s obzirom na nedostatak raspoloživog prostora i nemogućnost modernizacije i instaliranja dodatne tehničke opreme i sistema u kupoli tornja.\nIzgradnjom novog kontrolnog tornja stvoriće se uslovi za neometano i kvalitetno pružanje usluga kontrole letenja, imajući u vidu predikcije povećavanje kapaciteta i broja avio-operacija na beogradskom aerodromu, kao i veću uposlenost aerodroma realizacijom investicionih projekata, ocenjuje Ministarstvo u svom saopštenju.\nU saopštenju je precizirano da je za izgradnju objekta opredeljeno 17.443.869 evra, kao i da se završetak radova na izgradnji očekuje do kraja 2021. godine, nakon čega slede primopredaja radova, tehnički pregled izvedenog objekta i pribavljanje upotrebne dozvole.\nPočetkom 2022. godine planira se ugradnja uređaja i sistema za pružanje usluga kontrole letenja i potrebna integracija sa ostalim sistemima. Investiciona vrednost operativnog segmenta projekta je približno 4.900.000 evra, dodaje se u saopštenju Ministarstva.\nIzvor : MGSI, Đorđe Krstić\nKako se dalje ističe, Momirović je iskoristio priliku da čestita sutrašnji praznik, međunarodni Dan kontrolora letenja i podseti koliko je zahtevan posao koji oni obavljaju. Dodao je da vazdušni saobraćaj iznad naše zemlje, kojim nekada preleti i 3.500 aviona, kontrolišu ovi ljudi i podsetio da će Republika Srbija „uvek biti uz kontrolore koji posao obavljaju u jako teškim i stresnim okolnostima“.\n„Nakon 60 godina aerodrom ‘Nikola Tesla‘ i Kontrola letenja dobiće novi toranj 75 metara visine, sa 120 kvadrata operativne sale na vrhu gde će biti ugrađena najmodernija oprema“, istakao je Predrag Jovanović, direktor SMATSA.\nAerodrom Nikola TeslaKontrola letenja Srbije i Crne Goreministarstvo građevinarstva saobraćaja i infrastrukturePredrag JovanovićSMATSAtomislav momirovićtoranj


10 tehnologija koji će promeniti svet u 2019. godini - Kineski Radio Internacional\n10 tehnologija koji će promeniti svet u 2019. godini\n2019-03-15 09:25:14 | CRI\nTehnologija napreduje velikom brzinom, a sve je više nade da će njen dalji razvoj pomoći u rešavanju velikih problema čovečanstva, poput pronalaženja lekova za razne bolesti, borbe protiv klimatskih promena i slično. Revolucionarne tehnologije i promene koje bi mogle da utiču na dobrobit naše planete možemo da očekujemo već ove godine, ocenio je je Bil Gejts.\nOsnivač Microsofta je za MIT Technology Review izdvojio deset tehnologija koje bi mogle da promene svet u 2019. godini. Reč je o tehnologijama koje su od velike važnosti za svet, ali koje nisu toliko poznate javnosti kao neke druge kojima se svakodnevno služimo.\nPrema mišljenju Bila Gejtsa, jedna od tih deset tehnologija koje bi trebalo da nam poboljšaju živote u 2019. godini su roboti, tačnije poboljšanje veština robota koji će moći sami da upravljaju i manipulišu njima nepoznatim predmetima.\n"Novi talas" nuklearne energije – dizajn reaktora fuzije i fisije koji će omogućiti smanjenje emisije ugljen-dioksida je sledeći na listi, a na Gejtsovoj listi su se našli i krvni testovi koji upozoravaju na prerano rođenje beba.


IT sektor mora brže i kvalitetnije rasti | AMM\nSektor IT mora brže i kvalitetnije rasti kako bi mogao odgovoriti svim izazovima i potrebama koje nameće digitalna transformacija, tim prije što poslovanje ovog sektora ima multiplikativni efekat na cijelu privredu – što se bude bolje i brže razvijao ovaj sektor brže i bolje će se crnogorska privreda digitalno transformisati. Ovo je ocijenjeno na zajedničkoj sjednici Odbora udruženja Informacionih i komunikacionih tehnologija Privredne komore Crne Gore (PKCG) i Odbora za digitalnu transformaciju Asocijacije menadžera, održanoj 12. maja 2021. godine.\n“Stanje u ICT sektoru je razmotreno prezentovanjem finansijskog iskaza sektora za 2020. godine, te je diskutovano o strategijama digitalne transformacije i sajber bezbjednosti, kao i o izmjenama Zakona o elektronskom dokumentu”, navode iz PKCG.\nSjednicu su vodili predsjednici pomenutih odbora Aleksandar Radulović i Vladan Tabaš, uz podršku sekretarke OU ICT Nade Rakočević, koja je i predstavila informaciju o stanju u ICT sektoru, na osnovu podataka iz predatih finansijskih iskaza za 2020 godinu i sekretarke ODT-a AMM Katarine Savković.\n“Okolnosti koje su uslijedile zbog pandemije COVID-19 imale su, sudeći prema finansijskim iskazima za 2020.godinu, u odnosu na druge sektore, minimalne posljedice na poslovanje ICT sektora. Kroz infrastrukturu i usluge koje pruža, ICT sektor imao je izuzetno značajnu ulogu u prevazilaženju problema koji su nastali usljed pandemije. Obezbijeđeno je nesmetano i kontinuirano funkcionisanje brojnih e-usluga, te integritet i neprekidnost funkcionisanja mreža u uslovima izrazito povećanog saobraćaja i zahtjeva korisnika za dodatnim kapacitetima i većim brzinama prenosa”, kazali su iz PKCG.\nPrema njihovim riječima iako nedovoljno razvijen, IT sektor je odgovorio na niz zahtjeva za novim e-servisima i softverskim rješenjima, nakon što su se pokazali neophodni za: rad od kuće, e-učenje i sprovođenje obrazovnih programa na daljinu, elektronsko plaćanje, e-trgovinu, time pokazujući sve prednost IT industrije koja se ogleda u njenoj fleksibilnosti, bez potrebe za resursima koji su nedostupni ili neobnovljivi.\n“U okviru ICT sektora, shodno podacima dobijenim iz finansijskih iskaza za 2020.godinu, posluje 970 kompanija koje zapošljavaju 4.441 radnika, i u odnosu na prethodni izvještajni period broj kompanija se povećao za 17%, a broj radnika je povećan za 15%. Ukupan prihod sektora iznosio je 376,1 mil.eura što je pad od 6%. Gubici su povećani za 32%, dok dobit bilježi pad od 9%.\nICT sektorom kako po prihodu, tako i po broju radnika koje upošljava, dominiraju podsektor telekomunikacija i podsektor kompjuterskog programiranja, konsultanstkih i drugih srodnih djelatnosti”, navode u saopštenju iz PKCG.\nKako dodaju, prihod telekomunikacionog sektora za 2020. bio je 236,5 miliona eura, što predstavlja pad prihoda za 9,6% u odnosu na 2019. godinu.\n“Pored telekomunikacionog sektora, koji obezbjeđuje eInfrastrukturu, IT sektor svakako je jedan od nosilaca digitalne transformacije. IT sektor čini 690 kompanija (23% više u odnosu na 2019. godinu) koje obuhvataju djelatnosti kompjuterskog programiranja, konsultanstke i drugih srodnih djelatnosti i informaciono uslužnih djelatnosti. U okviru IT sektora zapošljeno je 1.832 radnika, 20,9% više u odnosu na prošlu godinu”, ističu iz PKCG.\nPrihod IT sektora, kako kažu, iznosio je 71,7 miliona eura tj. 14,9% više u odnosu na prethodni izvještajni period, a dobit sektora je veća za 38,8%, ali je zabilježen rast gubitaka od 20,7%.\n“IT sektor mora brže i kvalitetnije rasti kako bi mogao odgovoriti svim izazovima i potrebama koje nameće digitalna transformacija, tim prije što poslovanje ovog sektora ima multiplikativni efekat na cijelu privredu – što se bude bolje i brže razvijao ovaj sektor brže i bolje će se crnogorska privreda digitalno transformisati. Strateški razvoj ovog sektora doprinio bi njegovom bržem rastu u skladu sa potrebama savremene ekonomije”, zaključila je sekretarka Nada Rakočević.\nČlanovi odbora inicirali su upućivanje zahtjeva ka Ministarstvu javne uprave, digitalnog društva i medija u cilju dobijanja više informacija o najavljenom servisu eFakture, ocjenjujući da ova aktivnost Ministarstva ima konkurentski odnos prema crnogorskom IT sektoru i nije u skladu sa očekivanim mjerama podsticaja rasta ovog sektora.\nPredsjednik OU ICT Privredne komore Aleksandar Radulović ocijenio je da ICT sektor dijeli sudbinu ostatka privrede, te da jedan od pravaca intezivnog i kvalitetnog razvoja predstavlja izvozna ekspanzija.\n“Nadamo se stimulativnijem zakonskom okviru za izvozne aktivnosti”, kazao je Radulović.\nPredsjednik Odbora za digitalnu transformaciju AMM Vladan Tabaš ističe da je sektor IT napredovao u prošloj godini, sa rastom od 11 odsto.\n“Naše ambicije time nijesu zadovoljene, a preduslov za dobre rezultate je između ostalog dobar pravni okvir”, kazao je Tabaš.\nOn je upoznao članove odbora sa planiranom dinamikom donošenja strategija digitalne transformacije i sajber bezbjednosti Crne Gore, te izmjena Zakona o elektronskom dokumentu.\nResorno ministarstvo će, prema njegovim riječima, angažovati konsultante iz Estonije i Slovenije na poslu izrade Strategije digitalne transformacije Crne Gore.\n“Na predstavnicima ICT sektora je da daju predloge koji će biti objedinjeni i upućeni Ministarstvu za uključivanje u dokument Strategije. Planirano je da se prvi nacrt Strategije pošalje Evropskoj komisiji na mišljenje u oktobru a da Vlada konačnu verziju usvoji u decembru 2021. godine”, rekao je Tabaš.\nOn ističe da je neophodno da se izrade analiza i strategija razvoja IT sektora i akcionih planova i da odbori moraju insistirati na tome.\n“Razvoj države bez snažnog IT-a nije moguć”, rekao je Tabaš.\nKako navodi, usaglašavanje po pitanju Strategije sajber bezbjednosti Crne Gore predviđeno je da se završi polovinom novembra, te da se ovaj dokument usvoji u decembru.\n“Usvajanje Predloga Izmjene Zakona o elektronskom dokumentu planirane su za četvrti kvartal. Osnovna novina je upotreba digitalnog pečata, a tu je i mogućnost ovjere digitalnog dokumenta kod notara kvalifikovanim elektronskim potpisom”, naveo je Tabaš.\nČlanovi odbora su istakli neophodnost veće uključenosti privrednika u donošenje strateških dokumenata.\nS tim u vezi, odbori su pozvali ICT kompanije da doprinesu obezbjeđenju inputa za izradu strateških dokumenata.\nČlanovi odbora su još jednom su pozvani da uzmu učešće u panelu „ePoslovanje: Šta je to eRačun i zašto nam je potreban“, koji Privredna komora i Asocijacija menadžera organizuju 14. maja u 10h.


Republika / GROBARI PONOVO ZAJEDNO: Čanak doveo Gagića!\nĐorđe Gagić novi je član Lijetkabelisa, kojeg sa klupe predvodi bivši trener i košarkaš Partizana Nenad Čanak.\nČanakov tim igra fantastično i ima samo jedan poraz u šampionatu ove sezone.\nIpak, sezona je duga, a obaveze u Evropi velike i bilo je potrebno "proširiti rotaciju", pa je odlučeno da novo pojačanje bude upravo Gagić.\nOni su svojevremeno sarađivali u beogradskom Partizanu i čisto podsećanja radi, upravo je Gagić bio taj ključni igrač crno-belih koji su pod trenerskom palicom Nenada Čanka osvojili Kup Radivoja Koraća.\nSport Košarka Litvanija KK Lijetkabelis Nenad Čanak Đorđe Gagić Panavezis


Vreme - Pogledi – Srbija i NATO: Tabu tema i njene posledice\nMalo je pitanja koja izazivaju veće podele i sporenja na srpskoj političkoj sceni od pitanja odnosa Srbije i Severnoatlantskog pakta zbog čega su oni bili i ostali tabu tema srpske politike. Razloga za to ima više. Prvi je onaj da su Srbi, najpre u Bosni i Hercegovini a potom i u Srbiji, jedini narod koji se našao na meti oružanih napada ovog saveza i da je to stavilo tačku na "i" na njihove odnose. Drugi je Kosovo gde su interesi Srbije i NATO-a gotovo beznadežno suprotstavljeni: za Srbiju je ovo pitanje od vitalnog nacionalnog interesa, dok je za NATO posle 1999. godine postalo pitanje od koga zavisi budućnost ove organizacije. Treći je Rusija, koja se kategorično protivi svakom širenju NATO-a i koja je za Srbiju ključni saveznik i u pitanju Kosova i u mnogim drugim pitanjima.\nNasuprot ovim mišljenjima stoje argumenti onih koji smatraju da nijedna bivša socijalistička zemlja nije ušla u EU dok nije postala član NATO-a i da su članstvo u NATO-u i EU neizostavni deo onoga što se naziva "zapadnom porodicom vrednosti". Takođe se ističe da će se Srbija u dogledno vreme naći u potpunom okruženju ovog vojnog pakta i da će, kao i 1999. godine, pitanje njene bezbednosti postati nerešivo bez članstva u njemu. U prilog tome ponekad se kaže da čak i Rusija, koja i danas u NATO-u vidi glavnog rivala, već godinama strpljivo gradi partnerske odnose sa ovom organizacijom. Ima i onih koji upozoravaju da je čak i "Titova Jugoslavija", tokom spora sa SSSR, našla interes da uđe u bliske odnose sa NATO-om i da se posredstvom Balkanskog pakta nađe pod "kišobranom" ovog pakta.\nZa srpske političare pitanje nije novo. Jedan od prvih koji je otvorio pitanje članstva Srbije u NATO-ovoj organizaciji "Partnerstvo za mir" još u Miloševićevo vreme bio je tadašnji predsednik Srbije Milan Milutinović, ali za to nije bilo spremnosti u tadašnjem rukovodstvu. Ovo pitanje je ponovo došlo na dnevni red srpske politike posle petooktobarskih promena. Kada je aprila 2001. godine izbila pobuna u Preševskoj dolini, novi srpsko-albanski sukob sprečen je neočekivanim sporazumom između SRJ i NATO-a. To je, verovatno, bila šansa da se odnosi Srbije sa ovom organizacijom postave na novi kolosek i time možda spreči kasniji razvoj događaja na Kosovu. Nijedan od tadašnjih lidera DOS-a nije, međutim, bio spreman da sredinom 2001. godine otvori ovo pitanje.\nSrbija je te godine ipak počela rad na reformi civilno-vojnih odnosa, a prvi stručnjaci iz inostranstva koji su na tome radili došli su iz Švajcarske, zemlje koja je aktivni član programa "Partnerstvo za mir", iako verovatno nikada neće napustiti svoju neutralnu međunarodnu poziciju. Srpski premijer Zoran Živković, koji se na tom mestu našao posle ubistva Zorana Đinđića, zbunio je domaću javnost prilikom posete Vašingtonu kada je neočekivano izneo predlog o učešću tadašnje SRJ u operaciji NATO-a u Avganistanu, Njegov predlog je izazvao gotovo jednodušnu osudu i vojne i civilne javnosti u zemlji. Srbija je kasnije pristupila "Partnerstvu za mir", ali su njene aktivnosti u ovom programu do danas ostale dosta uzdržane.\nIako su odnosi Srbije sa NATO-om nedavno podignuti na ambasadorski nivo, pitanje međusobnih odnosa je i dalje tabu tema za srpske političare. Pored prethodno navedenih razloga protivnici daljeg približavanja često ukazuju i na neizvesnosti u pogledu budućnosti NATO-a za koga mnogi veruju da je relikt Hladnog rata za koji, posle iskustava operacija u SRJ, Avganistanu i Iraku, zapravo i nema pravog mesta u savremenom svetu. Ove dileme nije otklonio ni nedavni izveštaj "NATO 2020" koji je, pod rukovodstvom Medlin Olbrajt, izradila grupa američkih i evropskih eksperata. Najoštriji zapadni kritičari cinično primećuju da ni pored svojih ogromnih nuklearnih i konvencionalnih potencijala NATO nije sprečio najveću pretnju bezbednosti zapadnog sveta – svetsku ekonomsku krizu – koja nije došla ni iz Pjongjanga ni iz Teherana nego iz centra svetskog kapitalizma na Volstritu. Izjava Olbrajtove da bi NATO bio spreman da upotrebi nuklearno oružje ukoliko bi kineski i ruski hakeri ugrozili kompjuterske mreže na Zapadu, naišla je osude pa i na podsmeh i u samim SAD.\nPoznavaoci debate koja se o ovom pitanju vodi u krugovima NATO-a rado navode da i dalje nema sasvim jasnih ideja o "budućoj misiji" ove organizacije. Tako se, na primer, kao jedan od glavnih argumenata vidi da je i Sarkozijeva Francuska našla razloge da se vrati u ovu organizaciju i tako odustane od jednog od glavnih nasleđa degolističke Francuske. Sarkozijevi argumenti bili su naizgled jednostavni i svode se na krilatice da je "onaj ko je odsutan uvek kriv" i da se "mora biti prisutan za stolom za kojim se odlučuje". U njihovoj pozadini su ozbiljniji razlozi koji verovatno potiču iz lošeg iskustva koje je Francuska imala pošto se svojevremeno suprotstavila intervenciji u Iraku. Ma koliko vojna misija NATO-a danas deluje problematično, i Francuska i druge članice veruju da je on ostao nezamenljivi instrument komunikacije i političkog sporazumevanja između Evrope i SAD.\nU to veruju i bivše socijalističke zemlje, za koje je NATO bio i ostao garancija američke podrške članstvu u EU i obezbeđenje od periodičnih erupcija evroskepticizma u Nemačkoj i drugim zapadnoevropskim zemljama i zahteva da se zaustavi dalje širenje EU ili nove članice marginalizuju. Ovaj argument još je ubedljiviji na Zapadnom Balkanu u čemu, verovatno, prednjače Hrvatska, Makedonija i Albanija a odnedavno i Crna Gora. Nijedna od ovih zemalja nema dilema da su njihove šanse za članstvo u Uniji minimalne bez snažne podrške SAD i da put do EU vodi preko NATO-a. Ovaj argument nije bez značaja ni za Srbiju. Izgledi da se u dogledno vreme nađe potpuno okružena članicama NATO-a, uključujući i one s kojima ima otvorene sporove, razlog je zbog koga ni Srbija ne može ostati sasvim po strani ovih razmišljanja.\nPrvi argument je opet Kosovo. U mnoštvu mišljenja koja su se u poslednje vreme čula povodom ovog problema pomalo je ostao neprimećen stav da bi određena rešenja, kakvo bi bilo "ograničena korekcija granica" (Nikolas Gvozdev i Morton Abramovic) i sl., bila moguća samo ako bi Kosovo po skraćenoj proceduri bilo primljeno u NATO. Takva razmišljanja sadrže skrivenu pretnju da bi se Beograd u odnosima sa Prištinom mogao ponovo naći suočen s ovim vojnim blokom. Srbija je, čak i mnogo više od Širakove i Sarkozijeve Francuske, proteklih decenija osetila posledice logike da je "onaj ko je odsutan uvek kriv" i "da se mora biti prisutan za stolom na kome se odlučuje o vama". Tim argumentima nije odolela ni postsovjetska Rusija, koja je uprkos usponima i padovima u odnosima sa NATO-om ostala prisutna i nastavila dijalog sa ovom organizacijom.\nDrugi argument je činjenica da bi se većina Srba koji danas žive van Srbije uskoro mogla naći u okvirima NATO-a. To se odnosi i na Srbe u Bosni i Hercegovini i u Crnoj Gori, i u drugim susednim državama u kojima žive i koje su ili će uskoro postati članice NATO-a. Njihov položaj i mogućnost da Srbija utiče na njega u tom slučaju bi se suštinski promenio, što bi donelo nove izazove i po njih, ali i po samu Srbiju, koja je i dalje jedna od najvećih multietničkih i multikonfesionalnih zajednica u regionu. Postpetooktobarska Srbija je verovala da je iza sebe ostavila probleme i tragediju devedesetih. Ubrzo se, međutim, pokazalo da ni ona nije imuna na pretnje i pritiske i da bez preispitivanja odnosa ne samo sa EU nego i sa čitavom "evroatlantskom zajednicom" ne može nastaviti putem kojim je pošla.\nDilema se ne svodi na pitanje "ući u NATO ili ne". Sećanje na 1995. i 1999. godinu u Srbiji je suviše snažno da bi odgovor na to pitanje mogao biti potvrdan i to ne razumeju samo ostrašćeni krugovi na Zapadu. Bivši američki ambasador u Beogradu Kameron Manter u svom oproštajnom govoru beogradskim studentima poručio je da su SAD u slučaju Srbije spremne da načine izuzetak i da članstvo u NATO-u, što se Vašingtona tiče, ne mora biti uslov za prijem u EU. Njegov stav nije demantovao ni potpredsednik Bajden prilikom prošlogodišnje posete Beogradu. Kada je Rusija u pitanju, stav Moskve je nedvosmislen i za one koji nemaju smisla za diplomatski rečnik ruski ambasador Rogozin ga je nedavno bez okolišenja ponovio. Ni on, međutim, nije postavio ograde razvoju političkog dijaloga i odnosa Srbije i "evroatlantske zajednice", barem ne u meri u kojoj to i sama Moskva čini. Ima mnogo razloga da se veruje da će se u narednim godinama ti odnosi razvijati čak i ako vreme ne bude dalo za pravo onim američkim i ruskim stručnjacima koji veruju da će NATO svoju novu misiju naći tek kada Rusija postane njegov član.\nKraj dodatka "Srbija i NATO"


Lavrov: Hemijski terorizam je realnost - Sputnjik Srbija\n12:03 01.03.2016 (osveženo 12:43 01.03.2016) Preuzmite kraći link\n„Nema prostora za sumnju da se hemijski terorizam od apstraktne pretnje pretvorio u surovu stvarnost, što može i mora biti zaustavljeno intenzivnijim naporima na međunarodnom nivou“, istakao je on.\nPrema njegovim rečima, pitanje se javlja u trenutku kada se pojavljuju dokazi da su militanti DAEŠ-a i drugih terorističkih grupa u nekoliko navrata koristili „toksične industrijske hemikalije“.\nOn je dodao i da raste opasnost da se takvi zločini dogode u Libiji i Jemenu.\n„Postoje izveštaji obaveštajnih službi da terorističke grupe imaju pristup naučnoj i tehničkoj dokumentaciji za proizvodnju hemijskog oružja, kao i da nabavljaju opremu za njegovu proizvodnju“, rekao je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, ovo se odnosi i na strane stručnjake koji pomažu u tom hemijskom procesu.\nLavrov je predložio razvoj posebne konvencije u cilju što snažnijeg suprotstavljanja hemijskom terorizmu.\nOn ističe da sadašnje norme međunarodnog prava ne zabranjuju upotrebu hemijskog oružja od strane nevladinih organizacija.


TALASNA DUŽINA #63 Milan Ćulibrk - Medijska slika investicija u Srbiji | Talas.rs\nTALASNA DUŽINA #63 Milan Ćulibrk – Medijska slika investicija u Srbiji\nKakav je medijski imidž investicija u Srbiji?\nZašto često ne razlikujemo investicije, kredite i donacije?\nKako to utiče na stavove građana Srbije?\nZašto favorizujemo Kinu i šta treba da znamo o kineskim investicijama i kreditima?\nKako da izgradimo realniju medijsku sliku o stranom kapitalu u Srbiji?\nGost: Milan Ćulibrk, glavni urednik NIN-a\nRusija i Kina: (ne)prirodni saveznici\nKoga bi najviše pogodila nova EU poreska pravila?\nTAGS: ekonomija EU investicije Kina krediti mediji Politika privreda Rusija strani kapital


Siemens radionica pod nazivom "GO to the next level" Siemens radionica pod nazivom “GO to the next level” – Personal magazin\nSiemens radionica pod nazivom “GO to the next level”\nUšteda, povećanje efikasnosti i fokusiranje na primarnu delatnost svih organizacionih celina kompanije je imperativ svakog menadžmenta. Uloga IT sistema u unapredjenju poslovnih procesa je ključna, a primena naprednih tehnologija neophodna.…\nUšteda, povećanje efikasnosti i fokusiranje na primarnu delatnost svih organizacionih celina kompanije je imperativ svakog menadžmenta. Uloga IT sistema u unapredjenju poslovnih procesa je ključna, a primena naprednih tehnologija neophodna. Tim povodom, Siemens IT Solutions and Services organizovao je radionicu pod nazivom “GO to the next level”. Tom prilikom prikazana su najnovija rešenja i usluge na temu upravljanja radnim okruženjem i optimizacije poslovnih procesa.\nUvodno obraćanje imao je generalni direktor kompanije Siemens IT Solutions and Services, gospodin Dragan Stokić. Agendom su obuhvaćene sve celine u kojima je moguće unapređenje procesa, svaka celina podrazumeva rešenja i usluge za posmatrani problem. “Zašto je ITIL najbolja praksa upravljanja IT-em” bila je tema koja je počela diskusiju na radionici, zatim “Radno mesto budućnosti” kojim je pokazano kako optimizovati radno okruzenje i značajno smanjiti svoje operativne troškove.\nPreporuke za uštede u upravljanju procesima stampe u kompaniji dala je preyentacija čiji naziv već opisuje sadržaj – “Štampajte jeftinije”. Koji je potencijal korišćenja oblak tehnologija pokayano je kroz “Datacenter u oblacima”, gde su učesnici mogli da se na licu mesta upoznaju sa tehnologijama o kojima se u ICT svetu najviše govori.\nSiemens radionica pod nazivom “GO to the next level” was last modified: April 26th, 2011 by Redakcija\nDovado 4GR gigabitni Wireless Router sa Home Automation softverom


Merkelova zagovara nastavak pregovora o TTIP › Made-in-Germany.rs\nPrema mišljenju nemačke kancelarke Angele Merkel, Evropska unija bi trebalo da nastavi pregovore sa SAD o Transatlanskom sporazumu o trgovini i investicionom partnerstvu (TTIP).\nOna je izjavila da se zalaže za nastavak pregovora i objasnila da šansa za njegovo usvajanje sada zavisi od daljeg pregovaračkog procesa, prenosi agencija “Rojters”.\n– Mnoge članice EU su suočene sa visokom nezaposlenošću, zbog čega je potrebno podržati sve što omogućava otvaranje novih radnih mesta, pa tako i sporazum o slobodnoj trgovini – istakla je nemačka kancelarka.\nZvaničnici EU i SAD bi želeli da sklope ovaj sporazum pre januara i završetka mandata američkog predsednika Baraka Obame, međutim, i dalje vlada velika neizvesnost da li će do toga uopšte doći.\nI sam zamenik Angele Merkel, nemački ministar ekonomije Zigmar Gabrijel, je prošlog meseca kategorički ustvrdio da u Nemačkoj nema dovoljne podrške i interesovanja za pregovore o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU i SAD.\nI Francuska i Belgija su takođe dovele u sumnju perspektive dogovora o novom trgovinskom sporazumu, a i među Amerikancima je skepticizam sve veći, navodi britanska novinska agencija.\nOd MiG na 11/09/2016 / AKTUELNO / Ostavite komentar


"Poslovi" Srbije i RS-a\nPodnosioci zahtjeva smatraju da su vlasti entiteta Republika Srpska navedenim aktivnostima povrijedile Ustav Bosne i Hercegovine i pravo države Bosne i Hercegovine da raspolaže državnom imovinom\nPremijerka Srbije Ana Brnabić i premijer Republike Srpske Radovan Višković danas će položiti kamen temeljac za Hidroelektranu “Buk Bijela” na rijeci Drini, čiju gradnju će finansirati elektroprivrede Srbije i entiteta u iznosu 220 miliona eura.\nSve ovo dešava se u periodu dok se čeka odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine o zahtjevu 24 zastupnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da se očituje oko rješavanja spora sa entitetom Republika Srpska koji je prouzrokovan donošenjem Odluka o utvrđivanju uslova za dodjelu koncesija putem pregovaračkog postupka za izgradnju i korištenje hidroelektrana (HE) “Buk Bijela”, HE “Foča” i HE “Paunci” na rijeci Drini, javlja N1.\nAna Brnabić je kazala da u ovom projektu nastupaju kao strani direktni investitor.\n“Kao strani investitor koji ulaže u Bosnu i Hercegovinu, u ovom slučaju Republiku Srpsku. Uradili smo analizu svih pravila, zakona, Ustava, svih relevatnih dokumenata. Kada investiramo investiramo u najboljoj namjeri i da je naša investicija pravno zaštićena. Prema svim analazima koje smo mi uradili, u posljednjih 20 godina na teritoriji BiH je izdato oko 280 različitih koncesija. Sve ove različite koncesije izdavali su ili entiteti ili kantoni. Niko drugi. Niti u jednoj od ovih koncesija nije postojao nijedan problem. Ukoliko bi se ispostavilo da je naša investicija problematična, to bi značilo da je svih ovih prethodnih, najmanje 280 investicija, također problematično. Tu bi se ušlo u potpunu pravnu nesigurnost na nivou BiH kako i kada je moguće investirati, ko daje te dozvole”, kazala je Brnabić.\nApelanti smatraju da su navedenim aktivnostima prekršene i konačne i obavezujuće odluke Ustavnog suda BiH kojima je utvrđeno da riječna voda i riječna korita predstavljaju “javno dobro” koje čini dio državne imovine (imovina države BiH).


Promat projekti za zaštitu vašeg objekta od požara - Promat\nPromat protivpožarna rešenja za vaše građevinske projekte\nPomažemo Vam u svakom koraku projektantskog procesa da bismo bili sigurni da Vaše rešenje za pasivnu protivpožarnu zaštitu zadovoljava sve zakonske propise na Vašem tržištu i da je spremno da zaštiti ljude, zgrade i materijalna sredstva.\nNapravite plan protivpožarne zaštite\nPrikupite sve odgovarajuće deklaracije o performansama, sertifikate ili klasifikacione izveštaje koji Vam trebaju da bi Vaš projekat zadovoljio sve lokalne propise o protivpožarnoj zaštiti.\nPromatov delokrug zaštite od požara i tržišta\nŠezdeset godina stručnosti u oblasti pasivne protivpožarne zaštite i vrhunske izolacije dovelo je do razvoja tehnologija i kvalitetnih proizvoda koji se koriste u mnogim delatnostima.\nVeliki građevinski projekti zahtevaju specifična rešenja za protivpožarnu zaštitu u cilju zaštite konstrukcije, požarne sektorizacije, sprečavanja širenja požara, ventilacije i odvođenja dima. Promat nudi kompletno rešenje za zaštitu ljudskih života i dragocenih materijalnih sredstava.\nTuneli moraju da budu u stanju da izdrže izuzetno visoke temperature. Razvili smo specijalne ploče i maltere koji štite sredstva uložena u tunele i zbog kojih ne moraju da se održavaju još mnogo godina. Ovde možete da saznate nešto više o našoj globalnoj delatnosti u vezi sa tunelima.\nPomažemo raznim industrijskim granama da razvijaju bezbedne proizvode i da ih prave na održiviji način. Razvijamo namenska rešenja za protivpožarnu zaštitu i termičku i zvučnu izolaciju koja se koriste u mnogim delatnostima.\nProverite kako pomažemo arhitektama i inženjerima da zaštite moderne i zahtevne građevinske projekte.\nPromat je osigurao da hotel Courtyard Marriott Belgrade bude bezbedan u slučaju požara, tako što je čelična konstrukcija zaštićena protivpožarnim premazima.\nCrowne Plaza Beograd, bio je opsežno renoviran, uključujući protivpožarnu zaštitu protivpožarnim premazom, fasadnim pločama, kanalima za elektro instalacije.\nGalerija Nedbalka Bratislava – staklene pregrade\nPromat je dizajnirao zahtevnu horizontalnu zastakljenu konstrukciju uz staklene pregrade PROMAGLAS® u Galeriji Nedbalka u Bratislavi.


Građani Srbije mogu u Mađarsku uz negativan PCR testom - IndeksOnline.rs\nNaslovna Vesti Građani Srbije mogu u Mađarsku uz negativan PCR testom\nGrađani Srbije mogu u Mađarsku uz negativan PCR testom\nBUDIMPEŠTA – Građani Srbije, pored još 14 država koje nisu članice Evropske unije, mogu da putuju u Mađarsku samo uz negativan PCR test ne stariji od 72 sata.\nMađarske vlasti objavile su da su ublažena ograničenja za ulazak u tu zemlju iz nekoliko zemalja koje nisu članice Evropske unije, prenosi ŠengenVizaInfo njuz.\nPrema podacima iz mađarskog službenog glasnika, saznaje se da od 7. avgusta putnici iz nekoliko zemalja širom sveta moraju da podnesu samo negativan rezultat PCR testa kada budu dolazili avionom u tu zemlju.\nPCR test ne sme biti stariji od 72 sata, a dokument treba dostaviti na mađarskom ili engleskom jeziku.\nShodno tome, nakon objavljivanja u mađarskom službenom glasniku, putnicima koji dolaze iz sledećih zemalja dozvoljen je ulazak u zemlju sve dok ispunjavaju uslove za testiranje: Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija, Albanija, Azerbejdžan, Behrein, Kanada, Kazahstan, Kirgistan, Rusija, Velika Britanija, SAD, Turska i Uzbekistan.\nRanije je Mađarska otvorila granice za vakcinisane putnike koji dolaze iz Rusije.\nMeđutim, u skladu sa novim promenama, ruski putnici više ne moraju da budu vakcinisani za ulazak u Mađarsku.\nOsim toga, uprkos činjenici da su zdravstvene propusnice za kovid-19 postale obavezne za pristup određenim aktivnostima i uslugama u najmanje 16 zemalja EU, stranci koji stignu u Mađarsku i dalje mogu boraviti u smeštajnim objektima i posetiti restorane i turističke atrakcije bez zdravstvenih propusnica.\nShodno tome, sada državljani iz svih susednih zemalja Mađarske – Srbija, Hrvatska, Slovenija, Austrija, Slovačka, Rumunija, i Ukrajina mogu ući u tu zemlju a da nisu vakcinisani.\nSledeći tekstZemlje regina beleže dalji rast novozaražnih


Lider stranke Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović, gostujući na televiziji Al Džazira, istakao je da građani od opozicije očekuju dogovor, kao i to da jeste došlo do sistemskog grupisanja upravo kroz rad sa građanima i biračima. On je takođe kazao da je uvek za to da se dogovor pravi sa građanima, a ne iza zatvorenih vrata.\nZelenović je rekao da se u Srbiji dešavaju razni protesti, kao što je Ekološki protest na kome je bilo 15 hiljada ljudi i da te teme okupljaju veliki broj građana.\n„U subotu 16. oktobra će biti još jedan protest, ovog puta protiv organizovanog državnog kriminala, sa novim aferama koje su vrlo aktuelne. Ja verujem da su borba za ekologiju, borba protiv kriminala, kao i borba za izborne uslove sve iste borbe i da treba da ih vodimo zajedno“, kazao je Zelenović.\nKroz rad sa građanima i biračima stvorena je Otvorena građanska platforma AKCIJA koja deluje u 60 gradova i opština u Srbiji, ima svoj politički program koji se zove „Zeleni dogovor za Srbiju“, napravljen je dogovor sa prijateljima iz Ne davimo Beograd, najistaknutijim ekološkim aktivistom Aleksandrom Jovanovićem Ćutom i drugim ekološkim organizacijama.\n„Desilo se ukrupnjavanje, razgovaramo sa ljudima, širimo mrežu i spremamo se kao da će izbori biti sutra“, naglasio je Zelenović.\nPredsednik stranke ZZS poručio je da građani od opozicije očekuju dogovor.\n„Procena Ne davimo Beograd, ekoloških aktivista i OGP AKCIJA, koju ja predstavljam, je da će se u profilisanim, strukturnim kolonama, koje imaju jasan program i nude novu politiku i konkretna rešenja za svakodnevni život građana, više ljudi povući da izađe na izbore. Moramo omogućiti građanima da glasaju ZA“, rekao je Zelenović.\nZbog toga je i poslat predstavnicima opozicije dokument koji se zove „Put do pobede“ u kome se nudi dogovor, naveo je Zelenović.\n„Mi nudimo dogovor od početka, a on podrazumeva nenapadanje, da zajedno radimo na čuvanju biračkih mesta, da smo svi protiv ovog zlog režima, da se dogovorimo oko zajedničkog predsedničkog kandidata i da se dogovorimo oko toga da izvedemo najveći mogući broj ljudi na glasanje“, objasnio je predsednik ZZS.\nOn je podsetio i na predlog od pre godinu dana da se izađe na predizbore, kako bi se zajedno sa građanima došlo do najboljih kadnidata za predsednika, premijera, republički i beogradski parlament, ali da niko nije želeo iz opozicije da na to pristane.\n„Ja sam uvek za to da se stvari rade sa građanima, a ne iza zatvorenih vrata“, zaključio je Zelenović.


InfoBrcko.com - Za banjsko liječenje ratnih vojnih invalida i ove godine izdvojeno 100.000 maraka\nZa banjsko liječenje ratnih vojnih invalida i ove godine izdvojeno 100.000 maraka\tIstaknuto\nŠef Službe za boračko-invalidsku zaštitu Senad Bešić istakao je da je u toku odabir korisnika, njih najvjerovatnije oko 100, koji će ovo pravo iskoristiti do kraja tekuće godine i to u banjama u Gradačcu i Fojnici.\n„Ovo pravo koriste pripadnici sva tri naroda, međutim ove godine nismo na žalost uspjeli obezbijediti usluge neke od banja sa prostora RS-a zbog nezainteresovanosti ponuđača da dostave svoju ponudu. Tako da smo ostali bez tog dijela usluga koji je vezan za korisnike, odnosno pripadnike vojske RS-a. Pokušat ćemo da kroz postojeće zakonsko rješenje da jedan broj korisnika koji žele odu u ustanove koje su dobile tender za tekuću godinu, a svi oni koji ne iskoriste pravo u 2019. godini bit će u prioritetu za narednu godinu“, pojasnio je Bešić.\nPrema njegovim riječima, za ostvarivanje ovog prava jedan od kriterija je taj da prednost imaju invalidi sa većim procentom invalidnosti, i za slučajeve gdje postoje izvjesne medicinske indikacije o potrebi, takve osobe mogu da budu obuhvaćene ovim programom, odnosno nastoji se da ovo liječenje omogući osobama kojima je stvarno potrebno.\nKada je riječ o davaocima usluga, sve banje ne odgovaraju svim bolesnicima.\n„Ta vrsta problema nam je prisutna već duži niz godina. S obzirom da Zakon o javnim nabavkama propisuje određene procedure koje su u datom trenutku nama neprihvatljive mi smo obavezni da prihvatimo ekonomski najisplativiju ponudu koja može da ispuni naše tehničke zahtjeve. Ali relano je za očekivati da ćemo već za narednu godinu pokušati obezbijediti sasvim novu proceduru i okvirni sporazum kroz neke stvari koje su u skladu sa odredbama zakona. Pa tako obezbijediti i mogućnost da taj segment medicinska indikacija, bude ispoštovan kao jedan od kriterija u postupku odabira ponuđača“, dodao je Bešić.\nIstakao je i to da troškovi prevoza, odnosno odlaska u banju i povratka u Brčko snose sami korisnici ovog prava.