Beograd za potkusurivanje - Istinomer\nOlivera Ilić 9. 1. 2018.\nPristalice izvlačenja zaključaka na osnovu analogija ovih dana, u priči o predstojećim beogradskim izborima, rado podsećaju na primer velike opozicione pobede s kraja 1996. godine, koja se obično tretira kao početak kraja ere Slobodana Miloševića – ali nekako propuštaju da se sete kako je zaista izgledalo gradonačelnikovanje Zorana Đinđića pre nego što su izborni koalicioni partneri odlučili da ga smene sa teško izborene pozicije.\nNije, naime, samo efekat opozicionog udruživanja važna pouka iz ne tako davne istorije. Važno je setiti se i da se centralna vlast (Milošević i njegova klika) na vreme pobrinula da Beogradu oduzme većinu važnih nadležnosti koje su mu decenijama pripadale. Tako se, posle teško stečene i još teže odbranjene izborne pobede koalicije Zajedno (88 dana demonstriranja uprkos ozbiljnoj represiji) gradonačelnik Zoran Đinđić suočio sa ogromnim očekivanjima i gotovo nikakvim sredstvima kojim bi ih mogao ispuniti.\nBeograd praktično nije imao svoje izvore prihoda – svi ključni resursi, od gradskog građevinskog zemljišta, do poslovnog prostora, postali su republičko vlasništvo. A stanje u devastiranom gradu bilo je takvo da bi, i bez presecanja veze između republičke i gradske kase, suštinsko popravljanje uslova života u prestonici zemlje iznurene sankcijama i finansiranjem ratova u kojima „nije učestvovala“ bilo gotovo nemoguća misija bez izlaska cele zemlje iz izolacije.\nOno što se, takođe, zaboravilo jeste da je u mesecima koji su prethodili izborima, ali i nakon prvog izbornog kruga, cela priča o „bici za Beograd“ bila usmerena na unutrašnju borbu u okviru koalicije socijalista i Jugoslovenske levice, u kojoj su glavni akteri bili dotadašnji gradonačelnik Beograda Nebojša Čović (mandat od 1994. do 1997) i njegovi „izazivači“ Branislav Ivković i Slobodan Čerović. Jer ni tada, kao ni inače, dolazak na mesto gradonačelnika Beograda nije bilo samo stranačka stvar, nego i važna odskočna daska za dalju karijeru pojedinca.\nNebojša Čović (2007) / Foto: FoNet/Masanori Jošida\nOdlukom birača te godine, sva trojica (Čović, Ivković, Čerović) poraženi su, ali se Čović mudro premetnuo: nakon što je na čuvenom kontramitingu 24. decembra stajao na bini iza leđa Slobodana Miloševića, Čović je isključenjem iz partije kažnjen za stav koji je zastupao od početka izbijanja krize izazvane pokušajem krađe glasova – da izborne rezultate treba priznati. I time je stekao uslov da, prelaskom u opozicione redove, bude jedan od glavnih aktera velikog petooktobarskog prevrata iz septembra 2000.\nI više od toga – na učešće u DOS-vskoj vlasti dvehiljaditih, Čović je, umalo, nadovezao karijeru u naprednjačkoj Srbiji – novembra 2013, nakon rušenja Dragana Đilasa sa pozicije gradonačelnika, kao kandidat SNS-a izabran je za člana privremenog veća Beograda, a mandat mu je istekao u aprilu 2014. godine formiranjem gradske uprave na čelu sa gradonačelnikom Sinišom Malim. U tom periodu, pominjan je i kao naprednjački kandidat za gradonačelnika, a ostalo je nejasno da li je iz igre ispao zato što je, iz perioda gradonačelnikovanja, zapamćen, između ostalog, po ukidanju NTV „Studio B“ ili po slanju policije da rastura štrajk radnika GSP-a. Cinici bi, međutim, mogli reći da mu je upravo to bila preporuka, veća od onog generalnog stava da je bio dosta umešan u vođenju najvećeg srpskog grada.\nVratimo se, ipak, još malo na komplikovanu i slojevitu priču o lokalnim izborima od 17. novembra 1996. Jer, osim što su još jednom skrenuli pažnju na značaj „osvajanja Beograda“ ne samo za političko pozicioniranje stranke, nego i pojedinca (u okviru stranke ili na široj sceni) ti izbori pokazali su i svu slabost međustranačkih dogovora u uslovima velikog demokratskog i ništa manje ogromnog finansijskog deficita u opozicionim redovima. O medijskom mraku da ne govorimo.\nFoto: Dnevni telegraf / M. Petrović\nSamo sedam meseci trajalo je, naime, Đinđićevo rukovođenje prestonicom, u uslovima teške besparice, obeleženo uglavnom simboličnim (skidanje petokrake sa zgrade Starog dvora) i „kozmetičkim“ promenama (akcija čišćenja grada, povratak gradske slave, besplatne bioskopske projekcije za decu, postavljanje košarkaških tabli, izgradnja biciklističke staze od Dorćola do Ade Ciganlije). U nešto konkretnije mere spadalo je ukidanje („Čovićeve“) gradske takse od tri odsto, uvođenje linijskog taksija, kao pokušaj da se, uz autobuse dobijene na poklon od Nemačke, olakša građanima saobraćanje gradom. Đinđić je, takođe, radio na obezbeđivanju međunarodnih kredita i obezbeđivanju obroka za narodne kuhinje.\nIspostavilo se, međutim, da i pored ogromne energije i visprenosti, Đinđić ništa veće šanse nije imao ni da se izbori sa drugom velikom nevoljom, u političkom smislu ništa manjom od prazne kase sa kojom je trebalo da postigne uspeh na čelu Beograda.\nRecimo da i nije preterano bitno da li su tačne tvrdnje da je cela operacija demontiranja pobedničkog saveza na lokalnim izborima obavljena u Miloševićevoj režiji: činjenica je da se koalicija Zajedno suštinski raspala svega četiri meseca nakon preuzimanja vlasti u prestonici. Formalna smena gradonačelnika obavljena je na vanrednom zasedanju gradskog parlamenta 30. septembra, koje je (nezakonito) zakazao funkcioner SPO i blizak prijatelj Mire Marković, Milan Božić. Glasovima SPS, JUL, SRS i SPO poništena je volja hiljada građana koji su tri meseca demonstrirali, pozdravljajući i hrabreći Đinđića, kao svog budućeg gradonačelnika, popularnim mada dosta nepristojnim „hitom“ („Mogu da ti …, Zorane“).\nNaslovna strana nedeljnika „Vreme“, 22. februar 1997. godine\nZvanično, smena je na sednici obrazložena tvrdnjom da je Đinđić „funkciju gradonačelnika stavio u funkciju stranačkog lidera, pretvorivši svoj kabinet u Skupštini u antiizborni štab“ (zbog promene izbornog zakona tog leta, DS je bojkotovao redovne parlamentarne izbore, na kojima je SPO odlučio da učestvuje). Danica Drašković, uticajna supruga lidera SPO, objasnila je da je uzrok raspada koalicije Zajedno u tome što Đinđić nije želeo da poštuje sporazum o podršci Draškoviću kao predsedničkom kandidatu na izborima u jesen te godine.\nČinjenica da je SPO u januaru 1999. ušao u saveznu vladu Momira Bulatovića sa srpskim i crnogorskim socijalistima, radikalima i JUL-om obično se tretira kao dokaz da je raskol u koaliciji Zajedno bio deo projekta tadašnje centralne (Miloševićeve) vlasti. Što, u vreme velikih očekivanja od beogradskih izbora 2018, dve decenije staroj priči o srpskim političkim putevima i stranputicama, svakako daje još jednu dimenziju poučnosti.\nI te, 1997. godine, kao i u nekim drugim situacijama, pokazalo se i da Beograd nije uvek samo cilj nego da, naizgled paradoksalno, može da bude i moneta potkusurivanje ili nagrada za zasluge. Jer, nakon smene Đinđića, više od godinu dana (30.9.1997. – 22.1.1999) glavni grad, prvi put u posleratnoj istoriji, nije imao svog prvog čoveka, već je trajalo vd stanje sa Milanom Božićem u glavnoj ulozi. Za sve to vreme, iz stranke Vuka Draškovića slata je poruka demokratama da predlože drugog kandidata iz svoje stranke, što je za DS, posle smene njihovog lidera, bilo neprihvatljivo.\nVojislav Mihajlović, gradonačelnik Beograda 1999-2000 i kandidat za predsednika SRJ 2000. godine\nGlasovima SPO i SPS, potom, za gradonačelnika je izabran kandidat SPO Vojislav Mihajlović, poznat po krvnom srodstvu (unuk) sa četničkim generalom Dražom Mihajlovićem, ali bez ozbiljnijih referenci koje bi ga kvalifikovale za rukovođenje gradom u mnogim aspektima „teškim“ kao pola Srbije. Mogla bi i to biti važna pouka, jer, biće da je i takav odnos SPO prema Beogradu doprineo fijasku te stranke na sledećim izborima, onim u jesen 2000, kada je počela era vladavine DOS- a. Najveća opoziciona stranka tokom cele decenije devedesetih, tada je postala mala rent-a-stranka, koja, doduše još uvek uspeva da naplaćuje svoje usluge.\nNa primeru Beograda prvo se videlo i da nove, petooktobarske vlasti, nemaju baš jasnu ideju o tome šta im se desilo i šta bi valjalo činiti kako bi se ispunila sva ona obećanja izmučenim građanima koji su i te godine masovno izašli na ulice da brane izbornu pobedu.\nZa prvog postmiloševićevskog gradonačelnika Beograda postavljen je – dogovorom pobednika u veče 5. oktobra, nešto posle 23 časa, bez ikakvog glasanja zapisnika – Milan St. Protić, istoričar i dugogodišnji opozicionar, u tom trenutku, zajedno sa Velimirom Ilićem, kopredsednik Nove Srbije. Ali, mesto prvog čoveka u rodnom gradu za njega, očigledno, nije bilo previše primamljivo da bi makar pokušao da se bori sa preprekama: jeste da se Protićevo gradonačelnikovanje proteglo kroz dva milenijuma, ali je ipak reč o jednom od najkraćih mandata u istoriji Beograda. „Funkcija mi se nije dopala, jer je trebalo da odgovaram za ono što drugi odlučuju“, objašnjavao je kasnije razloge zašto je već u februaru 2001. podneo ostavku i otišao na mesto ambasadora u Vašingtonu. Gde se, takođe, nije dugo zadržao.\nMilan St. Protić (2017) / Foto: FoNet/Zoran Mrđa\nPosle kratkog, tromesečnog perioda u kome je na funkciji vd gradonačelnika bio Dragan Jočić iz Demokratske stranke Srbije, na ključno mesto u gradu dolazi Radmila Hrustanović, koja nam daje još jedan važan primer – druga žena na čelu Beograda u istoriji (posle socijalistkinje Slobodanke Gruden) na funkciju je, juna 2001, stupila sa članskom kartom malog Građanskog saveza Srbije, da bi na kraju mandata (oktobar 2004) stekla knjižicu DS. Na mesto gradonačelnika te godine došao je demokrata Nenad Bogdanović, a njegova (nova) stranačka koleginica Hrustanović preselila se u kancelariju zamenice gradonačelnika.\nU tom trenutku, međutim, niko nije očekivao da će novopridošla članica DS zaista biti u prilici da zamenjuje Bogdanovića – što joj se, neželjeno, ipak desilo zbog njegove teške bolesti. Posle smrti Bogdanovića, eru vladavine DS u Beogradu nastavio je Zoran Alimpić, u vd svojstvu (27.9.2007. – 21.7.2008), potom Branislav Belić, koji je, posle izbora 2008, kao najstariji odbornik, takođe bio u vd statusu, do izbora Dragana Đilasa, na funkciju na kojoj je bio od 19. avgusta te godine do 18. novembra 2013.\nPrvi deo: Vučić ne prašta i druge lekcije iz prošlosti\nBgIzbori2018 Grad Beograd lokalni izbori Milan Božić Milan St. Protić Nebojša Čović Vojislav Mihajlović Zoran Đinđić


Krivokapić smjenjuje Leposavića zbog izjava o Srebrenici, Bošnjačka stranka pozdravlja odluku - Snews\nBy SNews 5. Aprila 2021. 26\nNakon izjave crnogorskog ministra ljudskih i manjinskih prava Vladimira Leposavića o navodnoj “upitnosti genocida” u Srebrenici, premijer Krivokapić je danas u vanrednom obraćanju javnosti saopštio da je pokrenuo njegov opoziv.\nPremijer je rekao da će već danas proslediti skupštini zahtjev o razrešenju člana vlade i misli da je obaveza skupštine da uvaži stav premijera.\nOdmah nakon najave premijera o smjeni Leposavića, oglasila se i Bošnjačka stranka (BS) i pozdravila ovakvu odluku Krivokapića.\n„Raduje nas da je premijer Krivokapić uvidio da pojednici koji nisu spremni da priznaju da se u Srebrenici desio genocid, ne mogu biti na odgovornim pozicijima u državi. Vjerujemo da je ovo otklon od politike negiranja genocida”, navode iz BS-a.\nInicijativa o smjeni Leposavića koju su pokrenule Bošnjačka stranka i druge političke partije i organizacije naišla je na ogroman odziv građana Crne Gore, što je pokazatelj ispravne politike koju vodi BS, podsjećaju iz Bošnjačke stranke.\n“Ovakva odluka sigurno je donešena i pod pritiskom međunarodne zajednice, koja je nedvosmisleno i jasno poručila Vladi Crne Gore i svim njenim ministrima, da se u Srebrenici desio genocid”, kaže se u saopštenju i dodaje da je Bošnjačka stranka uvijek zagovarala politiku pomirenja, dijaloga i kompromisa, te da nema evropskog puta Crne Gore bez suočavanja s prošlošću.\n“Jasno smo poručili da je za nas Srebrenica crvena linija. Uvijek ćemo biti na strani istine, pravde i jednakosti, sa posebnim pijetetom prema žrtvama iz prošlosti”, zaključili su na kraju svog obraćanja javnosti.\nTagovi: Bošnjačka stranka (BS) Crna Gora ministar Leposavić Zdravko Krivokapić.


Vučić: Curenje informacija pokušaćemo da zaustavimo do NG\nBEOGRAD - Premijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da će razgoavrati sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini o "neverovatnim zahtevima Prištine".\n"Plašim se da ovakve izjave, za koje sumnjam da su samostalne date, ne doprinose rešavanju problema već da su dodatno unele vatru", rekao je Vučić.\n"Da li će i kako Brisel da reaguje, mislim da je i poziv na inicijativu Mogerini, videću - možda ima ona nešto nama da zameri - ne bih isključio tu mogućnost. Ja njima nemam šta da zamerim samo želim da mi kažu imamo li dijalog ili ga nemamo, da mi kažu da li se Srbija ponašala na takav način ili nije - ja mislim da nije" rekao je premijer.\nKako je rekao i sam bi imao šta i nama da zameri i da kaže da nismo idealni "ali mislim da će se i ona saglasiti sa mnom da naše izjave i njihove izjave bez obzira na sve nisu uporedive".\nOn je dodao da se sve dešava u momentu kada u ekonomiji nema problema, da nije sjanjno ali je boljhe i biće još bolje, kada smo se pomerili 444r mesta unapred na Duing biznis listi, imamo rast od 2,8 odsto ove godine a sledehe cehmo imati 3,5 kada imate sufuicit na današnji dan i da se stoga "dobro osećaju" svi drugi problemi , političko bezbednosni, a ne više ekonom ski.\n"Nemam strah, ali imam brigu" rekao je Vučić u odgovoru na novinarsko pitanje precizirajući da takve situacije mogu da učine da investitori prezaju da dođu u neke zemlje...\n"Želimo da nastavimo razgovore, idemo ka miru i sve se nadam da niko ne želi destabilizaciju prilika na Balkanu, ali sve što se dešava ne govori u prilog mojim nadanjima" rekao je premijer.\nKako je rekao neće dozvoliti da iko baci kamen na Srbiju a da ne bude odgovoreno rekao je Vučić ali se neću ni junačiti "tuđim telima ni novcem...ali znam da je naš posao da sačuvamo mir".\n"To je suština. Ne možete da idete i želite dijalog, a da postavljate uslove. Onda to nije dijalog onda u stvari ne želite da čujete drugu stranu, to je onda način na koji želite da vaša volja bude provedena do kraja" rekao je Vučić i naveo da dijalog nije da nečija volja bude provedena do kraja već je rezultat komprimisa.\n"Mislim da građani to znaju i da po tom pitanju nema potrebe za brigu" poručio je Vučić.\n« Drecun: Iza Prištine stoje moćne članice EU, šta one žele? Srbija neće tolerisati da bilo ko odaje podatke strancima »


Banjaluka - Stranica 64 od 75 - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Banjaluka » Page 64\nDODIK: Simbol svih dobrih ljudi\nPremijer Republike Srpske (RS) Milorad Dodik izjavio je juče da će iz nove zgrade Vlade RS u Banjaluci izlaziti samo odluke mira i uspeha, a nikada odluke rata i nestabilnosti. Dodik je rekao da novi administrativni centar Vlade predstavlja simbol RS, Banjaluke i svih dobrih ljudi i da će njegova vrata biti otvorena za sve građane RS.\nPiše: DanasOnline 22. 11. 2007.\nBIH čine dva ravnopravna entiteta\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je u Banjaluci da Srbija, kao potpisnik i garant Dejtonskog mirovnog sporazuma za Bosnu u Hercegovinu, čvrsto insistira na njegovom poštovanju, kao što insistira na poštovanju Rezolucije 1244, kada je reč o Kosovu i Metohiji.\n– Srbija u ovom trenutku inisistira na tome da jedan važan međunarodni dokument, a to je Rezolucija 1244, koja se tiče statusa Kosova i koja kaže da je Kosovo u sastavu Srbije, a ne izvan nje, mora biti poštovana.\nDodik: RS neće sprovesti odluku visokog predstavnika\nPremijer Republike Srpske Milorad Dodik juče je izjavio da će na sastanku političkih lidera sutra u Sarajevu predložiti paket mera za izlazak iz krize, među kojima i da se dejtonski ustav konačno ratifikuje u državnom parlamentu. On je ponovio da RS „neće provesti nametnute odluke visokog predstavnika“, jer se njima promoviše preglasavanje, i dodao da će, ako Lajčakova odluka ne bude promenjena, njegova stranka otići u opoziciju.\nPiše: DanasOnline 21. 11. 2007.\nU opštini Ključ ne radi nijedan Srbin\nU opštinskim organima u Mostaru, gde je pre rata živelo 35 odsto Bošnjaka, 34 odsto Hrvata, 19 odsto Srba, 10 odsto Jugoslovena i dva odsto ostalih, sada radi 55 odsto Hrvata, 22 odsto Bošnjaka i dva odsto Srba.\nOvi podaci rezultat su istraživanja Centra za promociju civilnog društva, urađenog u 37 opština u Bosni i Hercegovini, koje je pokazalo da lokalne vlasti u nekadašnjoj jugoslovenskoj republici ne poštuju ustavne i zakonske odredbe o zastupljenosti konstitutivnih naroda prema popisu iz 1991.\nPiše: DanasOnline 17. 11. 2007.\nDeklaracijom zaštititi sva tri naroda\nKlub poslanika Stranke nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) predložio je Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da predloži deklaraciju o poslednjim odlukama visokog predstavnika međunarodne zajednice Miroslava Lajčaka. U deklaraciji se navodi da je Lajčak prekršio ovlašćenja iz Aneksa 10 Dejtonskog sporazuma i sva druga ovlašćenja proširena zaključcima Savjeta za implementaciju mira (PIK) – Bonska ovlašćenja.\nPiše: Branka Branković 15. 11. 2007.\nLAJČAK: Eskalacija krize ili nastavak evropskog puta\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Miroslav Lajčak obratiće se sutra Savjetu bezbjednosti UN i istaći da za budućnost BIH postoje dvije opcije – eskalacija vještačke političke krize koja vodi u izolaciju ili smirivanje i nastavak evropskog puta. Portparol Kancelarije visokog predstavnika (OHR) Mario Brkić rekao je da će Lajčak naglasiti da je jedan od velikih problema BIH njena nefunkcionalnost, koja je postala još jasnija nakon mjera koje je on donio 19.\nPiše: Branka Branković 14. 11. 2007.\nMILORAD DODIK: RS podržava misiju Eufor\nPremijer Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da očekuje da će Savet bezbednosti UN doneti odluku o nastavku misije Eufor u Bosni i Hercegovini. On je za jučerašnje banjalučke Nezavisne novine rekao da je to neophodno imajući u vidu niz stvari, a pre svega činjenicu da je ta misija pokazala neutralnost, što je veoma važno kada je u pitanju BIH.\nPoruke iz Brisela za rešenje krize u Srpskoj i BIH\nEksperti vlade RS predvođeni ministrom pravde Džerardom Selmanom predložila je timu iz OHR pismenim putem prijedloge o dopunama Odluka o donošenju zakona o Savjetu ministara BIH. Vlada RS je tokom korespondencije zatražila da se održi zajednički sastanak ekspertskih timova. Premijer RS Milorad Dodik ponovio je da bi za prevazilaženje krize u BIH minimum bio da visoki predstavnik Miroslav Lajčak povuče svoju odluku ili da je bitno poboljša, uvođenjem novih odredbi koje će eliminisati mogućnost preglasavanja.\nPromotivni let Jata do Banjaluke\nAviokompanija Jat ervejz obavila je juče promotivni let na liniji Beograd-Banjaluka, kojim je najavila uvođenje redovnog saobraćaja na toj liniji od petka, 9. novembra. Novi generalni direktor Jat ervejza Saša Vlaisavljević kazao je novinarima na banjalučkom aerodromu da se na toj liniji očekuje više od 7.\nDodik najavio mogući odlazak u opoziciju\nPravni eksperti iz Republike Srpske i Kancelarije visokog predstavnika u BIH (OHR) juče su u Banjaluci nastavili razgovore kako bi pokušali da nađu rešenje oko pravnog tumačenja mera visokog predstavnika koje se odnose na promenu načina odlučivanja u Savetu ministara i parlamentu BIH.\nBOCAN-HARČENKO: Pogoršanje situacije\nHARČENKO: Banjaluka – Odluka visokog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini Miroslava Lajčaka, prema kojoj će vlada BIH odlučivati prostom većinom glasova, kao i podrška Saveta za implementaciju mira (PIC) toj odluci, i juče su naišle na različite reakcije u zemlji i inostranstvu.\nPiše: Branka Branković 2. 11. 2007.\nLajčak prekoračio ovlašćenja\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je juče Deklaraciju povodom odluka visokog predstavnika Evropske unije u BIH Miroslava Lajčaka u kojoj poziva da se hitno nastavi stručna rasprava o Zakonu o izmjenama i dopunama zakona o Savjetu ministara BIH kako bi se izmjenio.\n„U slučaju da u prihvatljivom roku ne dođe do promjene, NS RS zadržava pravo pokretanja postupka pred Ustavnim sudom BIH za ocjenu saglasnosti.\nPiše: Branka Branković 31. 10. 2007.\nDODIK: Mogu da kažem „neću“\nU svim većim gradovima u Republici Srpskoj održani su protesti povodom odluka koje je doneo visoki predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini Miroslav Lajčak, a Dom naroda Parlamentarne Skupštine BIH nije prihvatio tri predloga zakona koje je proglasio Lajčak, pošto su ih odbacili delegati iz Republike Srpske.\nNetolerantni glasači i etički superiorni apstinenti\nU BIH učestvovanje na izborima često se čini kao pitanje života i smrti za svaki narod, a na glasanje gleda kao na patrotski čin koji obezbeđuje sigurnost vlastitog naroda. Političke, društvene i ekonomske okolnosti, ali i prisutnost međunarodne zajednice nesporno utiče na oblikovanje javnog mnjenja pa samim tim i odziv birača.\nPiše: Branka Branković 29. 10. 2007.\nŠPIRIĆ: Lajčak me razvlastio\nPredsedavajući Saveta ministara Bosne i Hercegovine Nikola Špirić rekao je juče da nije on doneo odluku da se povuče iz Saveta ministara, već visoki predstavnik Miroslav Lajčak svojim poslednjim odlukama. „Visoki predstavnik je doneo tu odluku, jer je razvlastio predsedavajućeg odlukom kojom može da ga zamenjuje kad kome padne na pamet.\nInicijative građana #NemojDaCutisDanas\n#fotodana #Danas: Baloni pred poletanje sa ski centra u Švajcarskoj. Foto epaphotos / Urs Flueeler https://t.co/Ccb3N0BBsd\nDa li su potrošači u Srbiji prestali da koriste plastične kese? #anketa #video https://t.co/cVBgrxL6IQ


19. i 20. sednica Komiteta za komunikacije i publikacije (EA CPC) | ATS\nDvadeseta sednica Komiteta za komunikacije i publikacije (CPC) Evropske organizacije za akreditaciju (EA) održana je u periodu od 7. do 8. septembra 2011. godine u Milanu, Italija, dok je devetnaesta sednica održana od 6. do 7. aprila u Štokholmu, Švedska.\nDvadeseta sednica Komiteta za komunikacije i publikacije (CPC) Evropske kooperative za akreditaciju (EA) održana je u periodu od 7. do 8. septembra 2011. godine u Milanu, Italija, u organizaciji Italijanskog akreditacionog tela (ACCREDIA).\nTokom sednice su predstavljene najvažnije rezolucije koje je usvojila Generalna skupština na svojoj 27. sednici: Rezolucije 04 i 05 (kojima je potvrđeno usvajanje nove Strategije EA i strateških ciljeva), Rezolucije 06 i 07 (koje se bave pitanjem nepristrasnosti iz standarda ISO/IEC 17011, a dokument, koji je Generalna skupština EA prihvatila kao deo materijala koji će se ubuduće koristiti za obuku ocenjivača EA, je poslat ILAC-u i IAF-u kako bi se utvrdilo da li je i zemljama, koje su van Evrope, potrebno uputstvo vezano za pitanje nepristrasnosti, kao i Rezolucija 25 (Generalna skupština EA je odobrila početak rada na reviziji dokumenta EA-1/06 nakon čega će CPC komitet izvršiti reviziju dokumenta EA-1/08 kako bi ga uskladio sa odredbama EA-1/06) i Rezolucija 27 kojom se potvrđuje da će EA MLA da uključi novu aktivnost, tj. verifikaciju u skladu sa standardom ISO 14065). Takođe je predstavljen Vodič najbolje prakse (Best Practice Guide), koji je postavljen na vebsajtu EA, kao veoma korisno sredstvo akreditacionim telima kada stupaju u kontakt sa ustanovama koje se prvi put sreću sa konceptom akreditacije. U tom smislu je potrebno da ILAC i IAF utvrde da li se pomenuti dokument može koristiti na međunarodnom nivou pri čemu će EA sa njima sarađivati kako bi se izbeglo dupliranje aktivnosti.\nRazmatrana je radna verzija dokumenta EA-3/01: Conditions for Use of Accreditation Symbols and Reference to MLA Signatory Status (Uslovi za upotrebu simbola akreditacije i pozivanje na akreditaciju i status država u kontekstu potpisivanja MLA sporazuma) i tom prilikom se došlo do zaključka da kontrola upotrebe simbola na izveštajima treba da postoji, ali kada je u pitanju promocija akreditacije, zaključak je da treba zauzeti liberalniji stav. U tom smislu pomenuti dokument EA-3/01 bi trebalo da ima 2 dela – jedan koji se odnosi na izveštavanje, a drugi koji se odnosi na promociju akreditacije. Međutim, potrebno je ipak proveravati da li tela za ocenjivanje usaglašenosti (TOU) zloupotrebljavaju mogućnost promocije i upotrebe simbola akreditacije. Takođe je iznet predlog da obimi TOU sa većim brojem akreditacija mogu da budu predstavljeni na vebsajtu nacionalnih akreditacionih tela.\nKada je reč o upotrebi simbola akreditacije i pozivanja na status potpisnica MLA sporazuma (dokument EA-3/01), došlo se do zaključka da nije moguće uvesti zahtev da upotreba simbola akreditacije bude obaveza akreditovanih organizacija. U tom slučaju akreditovana TOU su u obavezi da jasno navedu koje su njihove aktivnosti akreditovane, a koje nisu i na taj način ne dovode korisnike svojih usluga u zabludu. U slučaju da nacionalna akreditaciona tela ne dozvoljavaju fleksibilan pristup kod pozivanja TOU na akreditaciju i upotrebu simbola, nacionalna akreditaciona tela (AT) mogu da utvrde zahteve koje u ovom slučaju treba da ispunjavaju akreditovana tela. Još jednom je potvrđeno da će se EA oslanjati na već dogovorene kriterijume za pozivanje na akreditaciju i upotrebu simbola koji su dati u dokumentima ILAC P 8 i IAF ML 2, a potrebno je da radna grupa CPC komiteta uporedi i usaglasi kriterijume date u pomenutim ILAC-ovim i IAF-ovim dokumentima kako bi se utvrdilo da li je potrebno uvesti nove zahteve na nivou EA, posebno dodatne zahteve za akreditovana tela za ocenjivanje usaglašenosti koja izdaju izveštaje i sertifikate u odnosu na usaglašenost sa EU legislativom (notifikovana tela za koje je upotreba simbola, odnosno pozivanje na akreditaciju obavezujuće). Usvojen je zaključak da se na sledećem sastanku komiteta raspravlja o finalnoj verziji dokumenta.\nRad na dizajniranju EA MLA brošure biće nastavljen kako bi konačna verzija iste bila završena. Potrebno je da Eurachem, Euramet, Eurolab i CEOC International, odnosno Permanent Liaison Group daju svoj doprinos pre nego što ista bude objavljena. S druge strane, EA brošuru „Poverenje u kompetentnost“ (Confidence in Competence) je potrebno dopuniti i koristiti na nivou EU kako bi zakonodavci, Komisija i druge zainteresovane strane bili upoznati sa radom EA kao organizacijom koja se ispred EK bavi pitanjima akreditacije i ulogom koju ista ima. Cilj je da ovo postane opšta brošura koju bi koristila nacionalna akreditaciona tela u svrhu promocije akreditacije, ali na nivou EA. Na taj način bi se i korisnici usluga akreditacionih tela upoznali sa radom EA.\nModel sertifikata o akreditaciji bi trebalo da se nađe u dokumentu EA-1/16: Statement of equivalence - Enhancing visibility of accredited results (Izjava o ekvivalentnosti – poboljšanje vizuelnog predstavljanja rezultata akreditovanih organizacija), kao i da sadrži definiciju obima akreditacije. Stoga bi trebalo izvršiti reviziju dokumenta EA-1/16, a predlog za izmenu pomenutog dokumenta bi trebalo da bude pripremljen za sednicu Generalne skupštine koja će se održati u novembru. Predlog bi tako imao tri aneksa:\n1. izjava o statusu nacionalnih akreditacionih tela\n2. izjava o izveštajima/sertifikatima koje izdaju akreditovana tela za ocenjivanje usaglašenosti\n3. model sertifikata.\nNa osnovu analize izgleda sertifikata nacionalnih akreditacionih tela izrađen je nacrt sertifikata koji mora da sadrži znak nacionalnog akreditacionog tela, a u podnožju sertifikata bi trebalo da se nađe izmenjeni tekst o periodu važenja sertifikata – “The state of validity of this Accreditation Certificate can be confirmed by …”. Status akreditacije će se proveravati na vebsajtu akreditacionih tela, a potrebno je da sertifikat sadrži dodatno objašnjenje vezano za status akreditacije budući da u periodu važenja akreditacije može doći do važnih promena u obimu i statusu akreditacije.\nCPC komitet je osnovao RG za izradu izveštaja za 2011. godinu (EA Annual MLA report), koji mora da odobri MAC komitet, a o pomenutom izveštaju će se diskutovati na sledećem sastanku CPC komiteta.\nPostoji potreba da se unapredi mogućnost pretraživanja baze akreditovanih TOU na EA vebsajtu (Data Base Search Facility) i stoga će ključne reči biti povezane sa aktivnostima akreditovanih TOU i ažurirane u okviru rada radne grupe. Nacionalna akreditaciona tela, koja su potpisnice MLA sporazuma, su u obavezi da dostave podatke iz obima svojih akreditovanih organizacija EA (to je do sad učinilo samo 12 AT za svoja TOU iz oblasti ispitivanja i etaloniranja), kako bi pretraživanje TOU na vebsajtu EA moglo efikasno da funkcioniše.\nSama struktura vebsajta EA i sekcije, koju koriste samo članovi EA (members only - MO), dugo nije menjana. Akreditaciona tela, koja su članice EA, bi trebalo da se izjasne o temama za koje bi želeli da se nađu na vebsajtu i da dostave ažurirane podatke (adresa, kontakt telefon, itd.). CPC komitet je osnovao radnu grupu koja će raditi na novom dizajnu samog sajta, kao i MO sekcije, jer je neophodno da se podaci što lakše preuzimaju. Potrebno je i sastaviti listu novih oblasti akreditacije, koje su uvela akreditaciona tela, budući da nema sistematičnih podataka na nivou EA. Ti podaci bi trebalo da se nađu u sekciji, koja je predviđena samo za članove EA, ili bi tehnički komiteti, u domenu oblasti kojom se bave, sakupljali podatke i dostavljali ih CPC komitetu radi objavljivanja. Na ovaj način će EA moći da sarađuje sa zakonodavcima na nivou EU i da pomogne harmonizaciju aktivnosti vezanih za akreditaciju.\nTokom sastanka je predstavljena radna verzija procedure koja se osnosi na EA komunikacije o kojoj će biti reči i na EA Izvršnom komitetu i u Sekretarijatu EA. Potrebno je da svi članovi CPC komiteta daju svoj doprinos kod izrade npr. elektronskog biltena EA i predloženo je da se isti objavljuje krajem aprila i oktobra kada će se objavljivati podaci vezani za rezultate rada tehničkih komiteta, odnosno sredinom juna i sredinom decembra u slučaju novosti o odlukama sa Generalne skupštine EA korišćenjem naprednog elektronskog alata za „on-line“ objavljivanje.\nDogovoreno je da tema Međunarodnog dana akreditacije za narednu godinu bude hrana i voda za piće.\nPoslednje istraživanje stepena zadovoljstva korisnika usluga akreditacionih tela u okviru EA sprovedeno je 2003. godine, te bi bilo potrebno sprovesti novo istraživanje. Da bi se rad akreditacionih tela mogao porediti, potrebno je da anketa ima ista pitanja pri čemu se moraju uzeti u obzir i kulturološke razlike, odnosno da anketa sadrži dva dela, jedan koji se odnosi na istraživanje koje sprovodi svako AT i drugi koji se odnosi na istraživanje na nivou EA koje je usmereno ka akreditovanim TOU. Formirana je radna grupa koja ima zadatak da do sledećeg sastanka pripremi radnu verziju ankete.\nNa sednici je dogovoreno da se organizuje radionica iz oblasti marketinga (Best Practice Marketing Workshop) za EA članice sledeće godine u Londonu u trajanju od 2 dana.\nPlan komunikacije (Communication Plan) je ključan za rad CPC komiteta budući da treba da se bazira na ciljevima definisanim u Strategiji za komunikaciju (Communication Strategy). Stoga će ciljevi, navedeni u ovom Planu, kao i sama Strategija, biti razmatrani u martu 2012. godine kada će i biti održan sledeći sastanak CPC komiteta u organizaciji Britanskog akreditacionog tela (UKAS).\nU radu komiteta su ispred ATS-a učestvovale Jasna Stojanović i Katarina Bogojević.\n19. sednica CPC komiteta\nDevetnaesta sednica CPC komiteta je održana 6. i 7. aprila 2011. godine u Štokholmu u Švedskoj u organizaciji Švedskog akreditacionog tela (SWEDAC). Uglavnom je diskusija bila usmerena na promociju EA i EA MLA sporazuma.\nNakon što su se članovi CPC komiteta složili da povuku postojeću brošuru “Poverenje u kompetentnost”, koju je EA davno objavio, osnovana je radna grupa (RG) kako bi pripremila novu brošuru o EA i sistemu akreditacije u Evropi.\nEA je kupio softver i izradio nacrt modela koji će se koristiti u elektronskoj komunikaciji, npr. za elektronski bilten. Ovaj novi softver će EA ubuduće koristiti za komunikaciju.\nRG takođe radi na vizuelnom identitetu EA. Članovi CPC komiteta su se složili da prioritet bude revizija vebsajta EA u 2012. godini i u tu svrhu će preporučiti Izvršnom komitetu da dodeli sredstva iz budžeta za 2012. godinu.\nPoslednji tekst brošure o EA MLA sporazumu, koji je pripremila RG, bi trebalo uskoro da se pojavi. Ova brošura je namenjena vladama i zakonodavcima.\nČlanovi CPC komiteta su razgovarali o tome da li bi trebalo izraditi kraću verziju Izjave o ekvivalentnosti (EA-1/16) koju bi koristila nacionalna AT i kojom se prihvataju sertifikati i izveštaji izdani od strane akreditovanih TOU jedne od zemalja potpisnica EA MLA sporazuma u drugoj zemlji. Nacionalno AT tom izjavom potvrđuje da su sistemi akreditacije ekvivalentni, da su akreditovane aktivnosti koje sprovodi TOU u okviru EA MLA sporazuma, da su sertifikati i izveštaji koji izdaju akreditovana TOU podjednako pouzdani kao sertifikati i izveštaji koje izdaje TOU akreditovano od strane nacinalnog AT i da smatra da je TOU akreditovano od strane AT druge zemlje tehnički kompetentno da sprovodi ocenjivanje usaglašenosti u okviru akreditovanovog obima akrivnosti.\nU cilju promocije jednake pouzdanosti akreditacije na sastanku CPC komiteta se diskutovalo i o tome da li je potrebno izraditi zajednički sertifikat kako bi on služio kao model koji sadrži ključne podatke potrebne da se pokaže tržištu da je TOU akreditovan. RG će razmotriti ovo pitanje i izvestiti na sledećem sastanku CPC komiteta u septembru 2011. godine.\nNakon što je Generalna skupština u novembru 2010. odobrila dokument EA-3/01: Uslovi za korišćenje simbola akreditacije i pozivanje na status potpisnika MLA sporazuma (Conditions for Use of Accreditation Symbols and Reference to MLA Signatory Status), RG je počela da priprema novu reviziju tog dokumenta. Prvo se diskutovalo o pitanjima koja mogu da utiču na reviziju i o kojima se diskutovalo na poslednjem sastanku.\nRevizija dokumenta EA-3/01 ima dva cilja:\na)da uskladi kriterijume za upotrebu simbola akreditacije za akreditovane laboratorije sa zahtevom datim u dokumentu ILAC P8 i, ukoliko je moguće, da u potpunosti koristi zahteve ILAC-a i da povuče iz upotrebe određene zahteve EA koji su dati u EA-3/01 za akreditovane laboratorije;\nb)da se započne sa primenom preporuka EA Savetodavnog odbora i RG koje se tiču upotrebe simbola akreditacije na sertifikatima akreditovanih TOU i setifikatima i izveštajima koje izdaju TOU za aktivnosti obuhvaćene EA MLA sporazumom.\nPreporuke CPC komiteta su predstavljene na sastanku Generalne skupštine EA u maju 2011. i biće uvrštene u reviziju dokumenta EA-3/01 sa ciljem da se podrži promocija EA MLA sporazuma i doprinese prihvatanju MLA na tržištu.\nRG je završila rad na reviziji dokumenta EA-1/08: EA Multilateralni i bilateralni sporazumi i liste potpisnika (Multilateral and Bilateral Agreements and Signatory Lists) u kojem je data kratka prezentacija EA MLA sporazuma i nova lista potpisnika istog. Potpisnici EA MLA sporazuma će biti prikazani u tabeli sa naznačenim aktivnostima za koje je AT potpisalo MLA sporazum. Kada CPC komitet bude odobrio finalnu verziju dokumenta i kada je Izvršni komitet EA bude usvojio, Sekretarijat EA će objaviti dokument i datume potpisivanja EA MLA sporazuma na vebsajtu EA (jun 2011. godine).\nGlavni rezultati „Istraživanje komunikacije sa zakonodavcima” je sprovedeno u 2010. i glase:\n- saradnja sa nacionalnim organima je poboljšana;\n- nacionalna AT saopštavaju rezultate kolegijalnog ocenjivanja svojim zakonodavcima;\n- poboljšana je saradnja kada je reč o propisima o imenovanim telima i o ocenjivanju; mreža EA direktiva (EA Directive Networks) nije još uvek dovoljno razvijena kako bi mogla da „bude centar za pružanje informacija i tako olakša razmenu informacija”.\nOvi rezultati su uzeti u razmatranje kada je vršena revizija Vodiča najbolje prakse, a CPC komitet se složio da, osim manjih tehničkih izmena, preporuke za izmenu Vodiča budu prihvaćene kako su i formulisane. CPC komitet je odobrio novu verziju Vodiča i ona će biti predstvljena Izvršnom komitetu EA radi odobravanja pre nego što Sekretarijat EA objavi novu verziju Vodiča.\nU aprilu je CPC komitet takođe ažurirao svoj Program rada za 2011/2012. godinu koji je usvojen na Generalnoj skupštini u maju 2011. godine. Između ostalog, članovi CPC komiteta su se složili da uvedu novu temu vezanu za dostupnost simbola akreditacije u Program za 2012. godinu kako bi tržište imalo lak pristup simbolima akreditacije nacionalnih AT koja su potpisnice EA MLA sporazuma.\nSastanku je ispred ATS-a prisustvovala Jasna Stojanović.


Neonacisti "vedre i oblače" grčkom policijom | Kiosk | Kontrapunkt\nSubota, 27. oktobar '12.\nGovoreći za ovaj britanski list pod uslovom da ostane anoniman, ovaj policijski komandant je rekao da je grčka država u potpunosti svesna aktivnosti Zlatne zore u proteklih nekoliko godina, jer se oni nalaze pod budnim okom Nacionalne obaveštajne službe (NIS) i drugih bezbednosnih agencija koji ih prate u stopu.\nPolicijski zvaničnik tvrdi da vrh policije ima mogućnost da izoluju i ukloni male “džepove fašizma” silom ali da to ne čini. Država, kaže on, želi da sačuva fašističke elemente “u rezervi” i da ih iskoristi za svoje svrhe.\nTaj zvaničnik veruje da se članovi Zlatne zore mogu iskoristiti protiv grčke levice, koja predvodi masovne ulične proteste protiv vladinih i kriznih mera Evropske unije. On je izrazio uverenje da su neofašističke grupe već delovale kao agenti provokatori tokom demonstracija širom zemlje, kako bi isprovocirali sukobe između demonstranata i policije ili čak samih demonstranata.\nZlatna zora je osvojila 6,9 odsto glasova na izborima u junu, izborivši tako 18 mesta u parlamentu, međutim nedavna istraživanja agencije VPRC sugerišu da je partija duplirala podršku od tada.\nBrojne organizacije za odbranu ljudskih prava su optuživale grčku policiji da, ili simpatiše ili radi u koliziji sa neonacističkim grupama. Ranije ove nedelje su u dokumentu Izveštajne mreže za rasističko nasilje, grupe sastavljene od 23 NVO organizacije i predstavništa visokog komesara UN-a za izbeglice, navedeni brojni incidenti u kojima se ističe povezanost policije sa rasističkim nasiljem.\n“Među njima je incident sa policajacem na dužnosti koji je pribegao nezakonitim radnjama dok je obavljao rutinsku kontrolu”, kaže se u izveštaju. “Takođe postoje slučajevi kada su ljudi odvođeni u stanice, gde su zatvarani i maltretirani nekoliko sati, kao i slučajevi oduzimanja legalnih dokumenata i njihovo uništavanje tokom tih operacija.\n“U nekim situacijama postoji nejasna linija razlikovanja Zlatne zore i policije”, rekao je Kostis Papaijoanou, bivši šef Grčke nacionalne komisije za ljudska prava.\nNavodi o dosluhu dve strane su isplivali kada je jedan antifašistički aktivista rekao za Guardian da je prošao kroz “policijsku torturu” nakon sukoba sa pristalicama Zlatne zore.\nPetnaest antifašista je tada uhapšeno u Atini tokom sukoba sa pristalicama neonacističke partije Zlatna zora. Oni su izjavili kako su nakon hapšenja bili mučeni u GADA-i (General Police Directorate), atinškom ekvivalentu za Scotland Yard, i podvrgnuti onome što njihov advokat opisuje kao Abu Graib stil ponižavanja.\nČlanovi druge grupe od 25 ljudi koji su uhapšeni nakon demonstacija podrške svojim drugovima antifašistima narednog dana su pretučeni i naterani da se skinu goli, i da se saginju ispred policijskog oficira i drugih demonstranata u istoj policijskoj stanici.\nGrupa organizacija je navela ukupno 87 napada na strance od januara do septembra ove godine, a u 50 slučajeva napadnuti su zadobili teške telesne povrede. Među organizacijama koje su konstatovale porast rasističkih napada u Grčkoj su predstavništvo Visokog komesara UN za izbeglice (UNHCR), Amnesty International, kancelarija grčkog ombudsmana i dobrotvorna organizacija "Lekari sveta".\nPolicijski zvaničnik koji je govorio za Guardian optužio je vladu da je odbacila grčke policajce i kreirala uslove da se pripadnici Zlatne zore infiltriraju među snage reda. On je takođe pozvao ministra policije da naredi otvaranje dosijea o internim poslovima, za koje kaže da pokazuju slučajeve policijske brutalnosti.\n“Mi nikada ne bi smeli da prihvatimo policajca koji napada novinara sa leđa”, kaže on, povodom napada na predsednika Udruženja grčkih fotoreportera, koji je odveden u bolnicu sa teškim povredama glave prošlog maja.\nGovoreći za Guardian, predstavnik za štampu grčke policije izjavio je da je ministarstvo posvećeno osnivanju specijalne jedinice za borbu protiv rasno-motivisanog nasilja, koje nije strano ni političarima u parlamentu, tačnije predstavnicima Zlatne zore.\nNaime, grčka skupština donela je odluku početkom nedelje da oduzme poslanički imunitet trojici poslanika neonacističke partije Zlatna zora koji se terete za zločine iz mržnje. Poslanika Jorgos Germenis i Panajotis Iliopulos su početkom septembra učestvovali u pogromu na pijaci na kojoj trguju migranti. Poslanik Ilijas Kasidijaris optužen je za saučesništvo u pljački i nanošenje telesnih povreda 2007. godine.\nObećavajući da će očistiti Grčku od imigranata i noseći logo u obliku svastike Zlatna zora je prva estremno-desničarska partija koja je ušla u parlament od pada vojne diktature 1974. godine.\nPartija, koja odbacuje tvrdnje da je neonacistička, postigla je uspeh za samo godinu dana oslanjajući se na Grke koji strahuju da su ulice postale opasne zbog porasta kriminala usled pet godina recesije.\nMnogi Grci bili su šokirani njihovim uspehom, ali se veruje da je jedan od uzroka njhovog uspona i bes Grka na dve glavne stranke, koje su na vlasti decenijama, konzervativnu Novu demokratiji i socijalistički PASOK.


Privredni rezultati u prvom kvartalu 2022. koji uticu na BDP\nTanjug 23. juna 2022. 16:22\nBEOGRAD – Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić predsedavala je danas zajedničkoj sednici Saveta za koordinaciju aktivnosti i mera za rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) i Komisije za kapitalne investicije na kojoj su analizirani postignuti rezultati u privrednim oblastima u prvom kvartalu 2022. godine koje utiču na BDP.\nNa sastanku su, takođe, razmatrani i koraci koje bi trebalo preduzeti kako bi rezultati u svim sektorima do kraja godine bili zadovoljavajući.\nU prvom kvartalu BDP je iznosio 4,5 odsto, dok su predviđanja za drugi kvartal četiri odsto, rečeno je na sednici.\nKada je reč o inflaciji, njen pad se očekuje u julu, saopšteno je iz vlade.\nPremijerka je informisana da je u oblasti poljoprivrede u toku žetva pšenice, da se očekuje nešto manji prinos u odnosu na prošlu godinu zbog dugotrajne suše koja je vladala, da su kukuruz i suncokret u dobrom stanju, a da se istovremeno radi na otvaranju novih tržišta za izvoz voća i povrća.\nSituacija u oblasti saobraćaja je značajno bolja i tu se beleži rast promenta u svim segmentima, posebno u železničkom.\nIstovremeno, vodni i avio saobraćaj postižu značajnije rezultate u odnosu na prethodni period.\nKada je reč o kapitalnim investicijama, u toku je realizacija najvažnijih projekata, a među najvažnijima su projekti saobraćajne infrastrukture, kao i izgradnja gasnog interkonektora sa Bugarskom.


UKRAJINCI ZAVRNULI SLAVINU: Nema isporuke ruskog gasa u Evropu, cena drastično skočila\nUKRAJINCI ZAVRNULI SLAVINU: Nema isporuke ruskog gasa u Evropu, cena drastično skočila\nAutor: Glas javnosti 11.05.2022. u 14:13\nfoto: Unsplash/Patrick Hendry\nCena gasa u Evropi porasla je danas iznad 1.100 dolara za hiljadu kubika, pošto je Ukrajina suspendovala protok dela ruskih isporuka preko tranzitne stanice Sohranovka, prema podacima sa platforme londonske ICE berze.\nCena gasa za junsku isporuku (fjučers ugovori) na holandskom TTF čvorištu je porasla za 4,0 posto na dnevnom nivou, na 1.124 dolara za 1.000 kubnih metara, ili na 103 evra po megavat-satu (MWh), prema trenutnom kursu evro/dolar, izvestio je Tas s.\nZOKA NE ODUSTAJE OD SVOG PLANA: Ministarka ponovo naglasila da mora doći do POSKUPLJENJA STRUJE\nUkrajinski operator sistema za prenos gasa (GTSOU) saopštio je u utorak da će obustaviti tranzit ruskog gasa u Evropu preko stanice Sohranovka, počev od 11. maja, zbog "više sile", jer kompanija navodno ne može da kontroliše gasnu kompresorsku stanicu Novopskov u Luganskoj oblasti, zbog čega će odbiti nominacije za transport i neće prihvatati gas iz Rusije, dodaje se.\nevropatržišteenergenticena gasaruski gas\nOPTIMISTIČNO: Jadranka Joksimović ukazala da narednih pet do sedam godina možemo da računamo na članstvo\nSVE ČEŠĆE OTKAZIVANJE LETOVA : Uzrok može razbesneti građane\nRUSIJA ĆE PREKINUTI KOMPLETNU ISPORUKU GASA EVROPI: Šta to znači za stanovnike Starog kontinenta\nKompanije iz Evrope skladišten gas za zimu moraju da koriste sada\nDA LI ĆE MASOVNE PUCNJAVE IZMENITI AMERIČKI ZAKON: Senat izglasao kontrolu kupovine oružja\nKO JE NAPADAČ IZ OSLA? Iranac optužen za terorizam, dvoje ubio a 21 osobu ranio\nMORATE ULAZITI U VODU PRIPREMLJENI: Poznati kardiolog upozorava na posledice neopreznog kupanja


Svi primorani da plate izgradnju hrama u Beogradu | Popis 2011\n← Pomoz’ Bog, oče kapetane\nPosmatrači, instruktori i popisivači za Popis 2011 →\nPosted on 03.07.2011. by admin\nSvi građani Srbije, bilo da su pravoslavni vernici ili ne, u obavezi su da prilikom slanja pošiljki plate doplatnu poštansku marku namenjenu izgradnji hrama Svetog Save u Beogradu.\nPo ugledu na crkveni namet koji je 2006. godine uvela vlada Vojislava Koštunice, aktuelna vlast donela je Uredbu o izdavanju doplatne poštanske marke “Izgradnja Spomen-hrama Svetog Save”.\nSredstva od prodaje, koja se procenjuju na 750 hiljada evra, biće direktno preusmerena na račun Srpske pravoslavne crkvi koja će ih bez ikakve kontrole koristiti za finansiranje građevinsko-zanatskih radova na uređenju enterijera hrama, odnosno za izradu mozaika.\nNa podsećanje da građane Srbije ne čine isključivo pravoslavni vernici čiji je interes izgradnja hrama, vladin portparol Milivoje Mihajlović odgovara: “Mislim da završetak izgradnje hrama Svetog Save nije pitanje, ni vere, ni religije, ni vernika. To je zapravo nacionalni projekat započet 1939. godine.”\nAkciju izgradnje započeo je premijer Zoran Đinđić, ali njegova Vlada od građana nije ubirala harač, niti se ovaj objekat može nazivati nacionalnim, budući da je Srbija Ustavom definisana kao sekularna država.\nUz mali broj molitvenih mesta, islamski vernici u Srbiji suočeni su i sa brojnim drugim teškoćama, kaže muftija Muhamed Jusufspahić: “U većini sredina nemamo molitvene objekte, a tamo gde se problemi na neki način rešavaju, imamo različite forme bilo iznajmljivanja prostora, bilo da nam neko od naših vernika da prostor na korišćenje. Sahranjujemo se na mešovitim grobljima gde ne možemo da se okrenemo onako kako to naša vera propisuje. Tu je i problem veronauke. Ipak, kao građanin i kao musliman ne mogu da imam ništa protiv novca za izgradnju hrama Svetog Save, samo se isto tako nadam da će država imati adekvatnog razumevanja i za neke stvari koje su vezane za status Muslimana.”\nDok u Vladi Srbije tvrde da i predstavnici drugih veroispovesti mogu zatražiti sličnu vrstu pomoći, njihovi problemi na koje ukazuju već godinama do danas se nisu našli na dnevnom redu.\n“Pošto to nije i marka za fond koji bi bio pomoć u izgradnji ili obnovi, recimo, džamije u Beogradu ili neke katoličke crkve, reč je o diskriminaciji, ali to naravno nije raritet u Srbiji”, podvlači Žigmanov.\n“Država Srbija jednostavno reaguje na sve moguće i nemoguće zahteve od strane jednog dela Srpske pravoslavne crkve i ovo je sada već previše očigledno. Mislim da iza te odluke sigurno postoji neki način da taj novac koji nameravaju od nas da izvuku, potroše u neku drugu namenu. Moguće je da nisam u pravu, ali ne znam kako je moguće da je ovo po zakonu”, kaže Miloš Ćirić.\nŽigmanov navodi i da u sekularnom društvu nacionalni projekat ne može biti izgradnja verskog objekta: “Tim pre što ta gradnja traje predugo i što nije izvesno kada će biti privedena kraju.”\n“Nemam potrebu da učestvujem u izgradnji tog, ni bilo kog drugog verskog objekta, a posebno ne tako predimenzioniranog. To je možda pitanje ukusa i nije ni važno, ali ne želim da učestvujem u nečemu što nije javno dobro. A ovo nije javno dobro. To je namenjeno jednom broju ljudi koji u taj hram odlaze na služenje liturgije i druge verske obrede, isto kao što neki drugi građani koji su druge veroispovesti idu u svoje hramove. A ne vidim da smo tu videli interes da pravimo džamiju ili sinagogu od 17 spratova”, kaže Ćirić.\nNi elektronska komunikacija ne može spasiti građane Srbije od vladinog nameta, budući da su u manjini oni koji koriste internet. Kada je reč o slanju pošiljki, svi su osuđeni na državno-crkveni harač. (RSE)\n4 Responses to Svi primorani da plate izgradnju hrama u Beogradu


Cvijanović posle izborne pobede: Odbranili smo Republiku Srpsku | WebTribune\nHome SPEKTAR Cvijanović posle izborne pobede: Odbranili smo Republiku Srpsku – VIDEO\nDok se zvanično prebrojavaju poslednji izborni listići, reporter Sputnjika bio je gost Željke Cvijanović, koja ubedljivo vodi u trci za predsednika Republike Srpske i gotovo izvesno je da će naslediti Milorada Dodika na toj poziciji.\nU ekskluzivnom razgovoru kaže nam da se značaj njene pobede na izborima ogleda u tome što će se nastaviti sa politikom izgradnje stabilnosti RS i jačanja njenih institucija. To će, kaže, ovaj put biti lakše nego u prethodnom periodu, s obzirom da će sada postojati dobra komunikacija između srpskog člana predsedništva Milorada Dodika, predsednika RS i drugih institucija.\n„U prethodnom periodu imali smo raskorak između vlasti. Imali smo Mladena Ivanića i njegovu političku strukturu, koja ne samo da je ignorisala institucije RS i ne samo da su nanosili štetu tako da su koristili sve moguće resurse da pričaju sve najgore o RS i na domaćem terenu i kada odu u beli svet, nego su, da stvar bude gora, služili i kao oni koji vrše stalnu opstrukciju. Mnogo godina blokirali su sredstva namenjena Republici Srpskoj. Sada će olakšavajuća okolnost biti to što ćemo imati potpuno jedinstvo i koordinaciju između srpskog člana predsedništva i institucija RS“, objašnjava Cvijanovićeva.\nNa pitanje koliko će biti teško obavljati funkciju predsednice RS posle Milorada Dodika, Cvijanovićeva odgovara da je to svakako teško, međutim, kako kaže, njena prednost je u tome što ne mora ni sa kim da se takmiči, a pogotovo ne sa Dodikom.\n„Mi smo uigran tim koji funkcioniše već dvanaest godina. Bila sam i šef kabineta predsednika Dodika kada je bio premijer, a pre toga bila sam dve godine ministar. Pet i po godina sam bila predsednica Vlade, dok je on bio predsednik republike. Uvek je teško, zato što Dodik ima posebnu energiju, poseban pristup i koliko god dugo da sarađujemo, uvek me impresionira njegova sposobnost da u letu uhvati stvar i da odmah, u sekundi, odvoji bitno od nebitnog“, kaže Cvijanovićeva.\nOno što su Dodikovi saradnici od njega naučili je da samo veliki timovi odnose velike pobede i igraju velike utakmice, dodaje ona i naglašava da nema opterećenja hoće li raditi bolje ili lošije od njega jer će među njima uvek postojati koordinacija.\n„Tako je bilo čitav niz godina i naučila sam koliko je važno da se držimo zajedno“, odgovara Cvijanovićeva.\nGlavni ciljevi njenog predsedništva, kaže, biće stabilna RS i jake institucije koje izvršavaju obaveze prema građanima.\n„To je Republika koja je svesna sebe, svojih potencijala, svojih sposobnosti, a posebno ustavnih nadležnosti koje će morati da brani. To će biti olakšano činjenicom da imamo Dodika kao srpskog člana Predsedništva. On je čovek širokih leđa i može na sebe da preuzme pritiske zato što zna koliko je važno da imamo mir u RS. Utoliko osećam da će moja pozicija biti lakša nego što je bila njegova dok je bio predsednik republike“, smatra Cvijanovićeva.\nIzbor Željka Komšića za hrvatskog člana Predsedništva BiH izazvaće duboke poremećaje, ne samo na političkoj sceni, već i u funkcionalnom smislu, sigurna je Cvijanovićeva.\n„Ponovo imate situaciju u drugom entitetu da je jedan konstitutivni narod frustriran. Sigurna sam da će frustracija hrvatskog naroda biti sve jača i vidljivija i prosto ne mogu da verujem da će to sve proći tek tako. Hrvati su opet došli u poziciju da Bošnjaci ponovo biraju i bošnjačkog i hrvatskog člana Predsedništva“, komentariše Cvijanovićeva.\nTa, kako kaže, večna igra će se kad–tad obiti Bosni i Hercegovini o glavu. Komšićevim izborom nad BiH su se nadvila nova opterećenja, ali to nije ono o čemu bi trebalo da brine Republika Srpska.\nRepublika Srpska se na proteklim izborima oduprla pritiscima sa raznih strana, uključujući pritiske koji su dolazili iz zapadnih ambasada, koje su pokušale da, kako Cvijanovićeva kaže, izbaci Srpsku iz koloseka. Ali mi smo tu, idemo dalje, nema velikog poremećaja, naglašava — za koji dan — i zvanično predsednica Republike Srpske.\nIntervju sa novoizabranom predsednicom RS Željkom Cvijanović u celosti možete pogledati u videu.


Za investicije obezbeđeno 20 miliona evra (video) – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 3 октобра, 2016\nUŽICE-Gradonačelnik Užica Tihomir Petković izjavio je da se u proteklih 100 dana od formiranja vladajuće koalicije i nove gradske uprave naporno radilo kako bi se stvorili preduslovi za zdravo Užice,Užice velikih investicija i novih radnih mesta.\nPetković je naglasio da su stvoreni preduslovi da se započnu,nastave ili pokrenu velike investicije vredne preko 20 miliona evra,a finansiraju se sredstvima ministarstava.\n„Najveći deo investicija je započet ili će biti narednih dana,poput rekonstrukcije Fabrike vode koja kreće 8.oktobra,a za koju je iz republičkog budžeta obezbeđeno 3,2 miliona evra.Najveći deo sredstava od 20 miliona evra biće uplaćen u gradsku kasu do kraja godine“,istakao je Petković.\nGovoreći o deponiji Duboko ,za čije proširenje tela deponije je obezbeđeno 5 miliona evra,Petković je istakao da još uvek nije doneta odluka da li će se graditi elektrana na deponiji.\n„Nemačka konsultantska firma uradila je studiju predizvodljivosti,koja predlaže mehaničko-biološku preradu otpada,jer je energana skupa .Sa druge strane postoji\nzaineresovanost Kineza da investiraju u izgradnju elektrane ukoliko se popstigne dogovor sa Vladom Republike Srbije da otkupljuje struju iz potencijalne energane po ceni od 8\ncenti po kilovatu,bez značajnog povećanja cene odlaganja komunalnog otpada“,rekao je Petković.\nZa aerodrom Ponikve takođe postoje zainteresovani kupci iz Saudijske Arabije.\n„Oni su spremni da završe sve potrebne radove na aerodromu,ulože u izgradnju većeg prijemnog terminala,kargo centra,bolnice,hotela i školsko univerzitetskog centra 100 miliona evra u naredne dve-tri godine.Iako je grad vlasnik aerodroma,odluku o eventualnoj prodaji Ponikava doneće Vlada Republike Srbije „,naglasio je Petković.\nOd ostalih investicija gradonačelnik Užica istakao je izgradnju zgrade Privrednog i Prekršajnog suda,Studentskog doma u Krčagovu,završetak vrtića na Pori i Beloj zemlji,sportske hale u Krčagovu,izgradnju kružnog toka kod Gasprom benzinske pumpe oi izgradnju fabrike oružja Prvog partizana na Beloj zemlji u kojoj će biti zaposleno novih 200 radnika.\nTags: investicijetihomir petkovic gradonacelnik uzica\nNext story Izložba povodom jubileja Vesti i Radio Užica (video)\nPrevious story Otvorena prva zelena biciklistička staza u Srbiji


Struka i Reksona sa postavkom All Star Bassivity-a preuzeli Božidarac (raport) - MY PEOPLE\nStruka i Reksona sa postavkom All Star Bassivity-a preuzeli Božidarac (raport)\n1, 2, 3, da to smo mi … Da, to su bila dva momka koji su upravo tom pesmom započeli svoj prvi koncert (ako se promocija albuma ne računa). Pre 3 meseca je na hip hop scenu izašao album Totalna Kontrola. Utisci su se slegli, promocija albuma se izvela mesec dana nakon toga, a sada su Struka i Reksona odlučili da pojačaju svoj nastup uz postavku All Star Bassivity-a.\nImali su podršku deset kolega, sa kojima su izvodili kako stare, tako i nove hitove. U subotu, 26. decembra su nastupali u Centru za kulturu ‘Božidarac’ i napravili znatno bolju atmosferu nego na promociji, bend je bio uvežbaniji, Struka i Relja takođe. Ikac, Arafat, Kendi, Papi Jaaz, Furio Đunta, Mali Mire, Bvana, Neni, Lud i Cjofo MC su bili momci koji su sa njima dali svoj maksimum da posetioci osete njihovu energiju. Posećenost, koju sam lično očekivala, bila je manja, s obzirom na toliku pomamu za njihovim novim pesmama.\nA photo posted by My People Magazin (@mypeoplemagazin) on Dec 26, 2015 at 1:22pm PST\nMeđutim, kako njih dvojica navode- više nije bitna posećenost, već zabava. U energiju koju su svi izneli se ne može sumnjati, a ruke su posebno bile u vazduhu kada su repovali stare hitove. Struka i Reksona i sami kažu da im je bilo drugačije, zbog samog koncepta koncerta, ali da su svakako zadovoljni feedbackom publike. S obzirom na to da im je ovo prvi nastup u sklopu turneje, koju su najavili još nakon promocije, a oni svakako rade u sve jačem tempu, nastupi koji će se održati 15. i 16. januara u Sarajevu i Mostaru će bez sumnje izazvati pozitivne reakcije. „Nema više očekivanja, radiš i posle šta se desi. Bitno je da je zabavno, a odavno smo prestali da pratimo kolika je posećenost“, zaključio je Reksona.\nVeoma čudan osećaj kada slušaš npr 1001 plan, pa se prisećaš kako su tad izgledali i upoređuješ koliko su u stvari s godinama samo napredovali i koliko energije su dobili na tim koncertima. Izgleda da nije samo vino to koje je godinama sve bolje. Svi koji nose scenu već godinama to najbolje znaju.\nTotalna Kontrola @ Božidarac (foto galerija)\nTHCF za My People o novitetima u karijeri i humanitarnom radu


Samo četiri zemlje Evropske unije konkurentne sa SAD na polju digitalizacije - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Arhiva»202»Samo četiri zemlje Evropske unije konkurentne sa SAD na polju digitalizacije\nSamo četiri zemlje Evropske unije konkurentne sa SAD na polju digitalizacije\nU borbi protiv korona virusa digitalne tehnologije imaju jedinstvenu ulogu kako za neometano odvijanje svakodnevnog života, ekonomskih i društvenih aktivnosti, tako i u procesu oporavka industrije i preduzeća. Pandemija korona virusa je prelomna tačka za digitalizaciju i označava početak nove ere ubrzanog razvoja digitalnih tehnologija: ono šta je nekada bilo ‘lepo imati’ sada postaje neophodnost. Kompanije i organizacije koje žele da se razvijaju i postanu još otpornije u srednjem i dugoročnom periodu, verovatno će morati da se pozabave planom svoje digitalne transformacije kako bi ostale konkurentne u okvirima „nove realnosti“, pokazuje istraživanje EIB Grupacije.\nNovi izveštaj Evropske investicione banke “Ko je spreman za novo digitalno doba? Podaci iz EIB-og istraživanja o investiranju” pregled je stanja digitalizacije u Evropskoj uniji i Sjedinjenim Američkim Državama iz jedinstvene poslovne perspektive. Istraživanje sprovedeno na nivou kompanija pokazalo je da firme iz Evropske unije u većini sektora zaostaju za onima iz SAD-a. Izveštaj donosi i pregled izazova sa kojima se kompanije suočavaju u domenu uvođenja i investiranja u digitalne tehnologije. Posebna pažnja posvećena je pitanju pristupa menadžmenta procesu digitalizacije, stručnoj radnoj snazi i regulatornom okviru koji utiče na digitalizaciju evropskih i američkih kompanija.\n“Ako bi evropski zakonodavci želeli da evropske kompanije postanu više digitalne, moraju da se pozabave strukturnim preprekama za investiranje u digitalizaciju. Zakonodavne aktivnosti treba da razviju mere kako bi se ubrzalo uvođenje digitalizacije. One podrazumevaju sofisticiranije menadžerske veštine i prakse, kojima bi se poboljšala stručnost zaposlenih kroz obuke i time olakšalo investiranje u nematerijalne resurse i digitalne tehnologije. Trenutna ekonomska kriza izazvana pandemijom Covid-19 može biti šansa da neke od ovih inicijativa izbiju u prvi plan”, smatra Debora Revoltella, glavni ekonomista EIB-a…


Analizirano više od hiljadu uzoraka obradivog zemljišta – TV Kikinda\nAnalizirano više od hiljadu uzoraka obradivog zemljišta\nNa teritoriji Vojvodine već 12 godina rade se analize plodnosti zemljišta koje poljoprivrednim proizvođačima umnogome pomažu da imaju bolje i kvalitetnije prinose. Poljoprivrednici su zainteresovani za analize i poštuju preporuke đubrenja.\n-U prošloj godini urađeno je 1.250 agrohemijskih analiza sa obradivih površina.Poljoprivredna stručna služba „Kikinda“ besplatno je analizirala poljoprivredno zemljište na teritoriji grada uz finansijsku podršku lokalne samouprave – istakao je Mladen Đuran, direktor Poljoprivredne stručne službe „Kikinda“.\nUkoliko su zainteresovani za ovu uslugu poljoprivredni proizvođači treba da se prijave u PSS-u, kao i da znaju broj parcele i katastarsku opštinu u kojoj se nalazi.Rezultati analiza prikazani su u dve knjige koje su dstupne poljoprivrednicima u prostorijama Poljoprivredne stručne službe.\nTokom januara i februara radi se takozvana N-min metoda ispitivanja nitratnog azota u zemljištu. Radi se o sezonskoj analizi koja pomaže da se odredi optimalna količina azotnih đubriva za prihranu pšenice. Prvi uzorci već se analiziraju, a cena je 700 dinara za jedan uzorak .\n11 januara, 2017 Aleksandra Djuran\n← Uskoro priprema zemljišta za izgradnju zgrade za izbeglice Peđa Krstin se plasirao u drugo kolo kvalifikacija za Australijan open →


Ibrahimović iseljenicima u Njujorku: Nećemo dozvoliti da vi u Crnoj Gori budete stranci, vi niste nikakva prijetnja već vrijednost - PORTAL REVIJE FOKUS\n“Želim da vam lično prenesem pozdrave iz domovine koja na vas ponovo, nakon malo kraće pauze, gleda kao na svoje, kao na šansu i resurs, a ne kao na višak ili balast i neku vrstu političke prijetnje koje se treba osloboditi, koju treba odjaviti i od nje napraviti strance. I odmah da vam kažem i da vam obećam: mi nećemo dozvoliti da vi u Crnoj Gori, zemlji kojoj ste dali i dajete sve, a koja mnogima od vas nije dala mnogo, budete stranci, jer vi Crnoj Gori niste nikakva prijetnja, već vrijednost”, istakao je Ibrahimović, koji je u Njujork doputovao na poziv iseljeničkih udruženja sa kojima je imao niz sastanaka\nSrećan sam što kod vas dolazim sa porukom da ne da vas se ne odričemo, kao što je bilo nekih ideja za kratko vrijeme bivše Vlade, nego da u vama vidimo šansu za bolju i razvijeniju Crnu Goru.\nOvo je, na proslavi Dana nezavisnosti u Njujorku kazao potpredsjednik Vlade Crne Gore i ministar kapitalnih investicija Ervin Ibrahimović.\n“Želim da vam lično prenesem pozdrave iz domovine koja na vas ponovo, nakon malo kraće pauze, gleda kao na svoje, kao na šansu i resurs, a ne kao na višak ili balast i neku vrstu političke prijetnje koje se treba osloboditi, koju treba odjaviti i od nje napraviti strance. I odmah da vam kažem i da vam obećam: mi nećemo dozvoliti da vi u Crnoj Gori, zemlji kojoj ste dali i dajete sve, a koja mnogima od vas nije dala mnogo, budete stranci, jer vi Crnoj Gori niste nikakva prijetnja, već vrijednost”, istakao je Ibrahimović, koji je u Njujork doputovao na poziv iseljeničkih udruženja sa kojima je imao niz sastanaka.\nOn je rekao da danas, nažalost, “moramo konstatovati da i u našem društvu postoji zabrinjavajući nivo fašističke, nacionalističke i šovinističke retorike i da je to je problem kojem se mora posvetiti dužna pažnja”.\n“Zato smatram da je Crna Gora danas ponovo na jednoj vrsti istorijske raskrsnice na kojoj bi morala potvrditi put u izvjesniju budućnost”, rekao je Ibrahimović.\n“Čini mi se da smo od onog 21. maja 2006. godine jasno i svima stavili do znanja da smo riješeni da gradimo Crnu Goru, državu svih njenih građanki i građana u kojoj će imati punu slobodu da budu i javno i privatno ono što jesu i u kojoj će sve razlike biti vrijednost, a ne mana. Onim što je u međuvremenu učinjeno na tom putu možemo biti manje ili više zadovoljni, ali je nesporno da je na temeljima te dvadesetprvomajske Crne Gore čvrsto opredijeljen i trasiran dalji put Crne Gore prema društvu razvijenih evropskih i svjetskih demokratskih država i društava. Tu, prije svega, mislim na ono što je urađeno na polju pristupanja Evropskoj uniji i prihvatanja demokratskih standarda i sistema vrijednosti koje je karakterišu, kao i na učlanjenje u NATO pakt kao vojni i savez država zasnovan na civilizacijski naprednom i demokratskom sistemu vrjednosti”, rekao je on.\nIstovremeno, dodao je, nije se dovoljno uradilo na rješavanju nekih unutardržavnih pitanja poput ekonomskih i socijalnih, ravnomjernog regionalnog razvoja koji je, kako je rekao, tek u posljednje četiri godine stavljen u fokus državne razvojne politike, kvalitetnije demokratizacije društva, jačanja vladavine prava, efikasnije borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, istrage i kažnjavanja za ratne zločine iz najbliže prošlosti, procesu suočavanja sa prošlošću i pitanja pune inkluzije manjinskih zajednica u društvo.\n“To je dovelo do kolebanja povjerenja u ideju 21. maja i, uz neke regionalne i globalne političke tokove, stvorilo plodno tlo da u Crnoj Gori ojačaju one ideološke i velikodržavne zablude koje su nas devedesetih uvele u krvavi balkanski sukob i opštedruštvenu dekadencu. Iako je stvarnost već nekoliko puta porazila te zablude, one danas žive u Crnoj Gori i prijete njenom napretku i daljem društvenom razvoju”, istakao je Ibrahimović.\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore je kazao da mu posebno zadovoljstvo pričinjava što je “danas ovdje, na godišnjicu 21. maja 2006, jer taj datum smatra jednim od najznačajnih u istorijskom trajanju države Crne Gore”.\n“Koji, usuđujem se reći, stoji rame uz rame sa 13. julom 1941. godine i svim drugim značajnim datumima njene istorije. Ovo kažem zato što tog 21. maja nije pobijedila samo referendumska opcija za samostalnu, nezavisnu Crnu Goru, iako to jeste bilo referendumsko pitanje, ali, usuđujem se reći, samo formalno. Držim da je taj referendum, u stvari, bio referendum za samostalnu, nezavisnu, demokratsku i naprednu Crnu Goru sa naprednim i univerzalnim sistemom vrijednosti, onim na kojem počiva cijeli moderni i razvijeni svijet, i da je to bio referendum za raskid sa jednim nazadnim sistemom i idejom koju je personifikovao Slobodan Milosević, a koji je iza sebe ostavila dovoljno zla da ga nikada više ne bude kod nas. Naime, ono što se danas smatra tekovinama 21. maja 2006. godine u potpunosti uvažava činjenicu da Crna Gora, koja je nakon Berlinskog kongresa po svojoj suštini, etničkom i religijskom sastavu postala multietnička i multireligijska država, može opstati samo kao slobodna, nezavisna, građanska i demokratska”, poručio je Ibrahimović.\nIstakao je da je “svaka politika, posebno vladajuća, koja iz uskostranačkih, nacionalegoističkih, ličnih, ideoloških ili bilo kojih drugih interesa pokušava da ovu činjenicu prenapregne ili nerazumna, ili nedobronamjerna prema Crnoj Gori i njenim građanima”.\n“To što kažem da je Crna Gora miltietnička, multireligijska i multikulturalna država i društvo ne znači i ne želim da iko shvati kao isključivanje bilo kojeg identiteta od onih koje Crna Gora u sebi sadrži, ili zanemarivanje bilo koje posebnosti unutar Crne Gore. Naprotiv, kao predsjednik nacionalne stranke i kao čovjek podstičem punu afirmaciju svih identiteta, i nacionalnih, i vjerskih, i kulturnih, i kakvih god još imamo, ali istovremeno smatram da svi moramo biti krajnje dobronamjerni prema Crnoj Gori, njenoj slobodi, nezavisnosti i evropskoj perspektivi i svi se moramo identifikovati sa državom Crnom Gorom kao našom jedinom domovinom”, poručio je Ibrahimović.\nTags: Ervin IbrahimovićGeneralni konzulat Crne Gore u NjujorkuIseljenici iz Crne GoreVlada Crne Gore\nPrethodna priča Proslava Dana nezavisnosti u Njujorku, konzul Cikotić: Naši iseljenici znaju da u GK imaju iskrene prijatelje i saradnike za sve projekte koji će poboljšati odnose dijaspore sa Državom Crnom Gorom\nSledeća priča U Lovćencu proslavljen Dan nezavisnosti Crne Gore\nadministrator\tOctober 26, 2021\nadministrator\tMarch 7, 2021


Kolumne: Nuklearni fizičar razrešen, postavljena Maja Gojković\nOdluka o postavljanju Maje Gojković na mesto predsednice Upravnog odbora Agencije za zaštitu od jonizujućih zračenja i nuklearnu sigurnost Srbije doneta je na poslednjoj sednici vlade kojom je predsedavao bivši premijer Aleksandar Vučić. Dva prethodnika Maje Gojković bila su nuklearni fizičari... Zašto je sada na to mesto sela jedna pravnica?\nMaja Gojković ubuduće će, osim o redu u parlamentu, brinuti i o nuklearnoj sigurnosti Srbije. Odlukom Vlade Srbije s mesta predsednika Upravnog odbora Agencije za zaštitu od jonizujućih zračenja razrešen je nuklearni fizičar dr Vladimir Udovičić, čije reference, između ostalog, zvuče ovako: diplomirao, magistrirao i doktorirao na Fizičkom fakultetu, na temi "Prinosi nuklearnih reakcija lakih jona u plazmi impulsnih električnih pražnjenja", naučni saradnik Instituta za fiziku, sa više od 100 objavljenih naučnih radova.\nNa mesto predsednika UO Agencije Udovičić je postavljen u maju 2013, što znači da mu petogodišnji mandat još nije istekao.\nN1: Zbog čega ste pre vremena razrešeni s ove funkcije?\nDr Vladimir Udovičić: Pa… ja sam i dalje ostao u tom timu, ja sam isto član UO, samo je došlo do promene na mestu predsednika.\nN1: A jesu Vama dali obrazloženje zašto ste razrešeni?\nDr Vladimir Udovičić: Mi smo obavili neke… da kažemo… dogovore i odluka je bila... da se taj tim formira.\nPre Udovičića, Upravnim odborom Agencije upravljao je profesor doktor Ištvan Bikit, i to kao prvi predsednik tog odbora.\n"Ja sam živeo u zabludi da ako tamo dovedem sve stručnjake i doktore nauke, da će to sve jako lepo da funkcioniše. Međutim, pokazalo se da bez jake političke podrške to jako teško ide. To je period u kom sam naučio da stručnjaci nisu dovoljni da jedna institucija dobro funkcioniše", rekao je za N1 Ištvan Bikit, profesor nuklearne fizike.\nReference ovog stručnjaka glase ovako: doktorirao na Prirodno-matematičkom fakultetu (PMF), predaje nuklearnu fiziku, bavi se naučnim istraživanjima nuklearne strukture i retkih nuklearnih procesa, razvojem i primenama nuklearne spektroskopije i radioekologijom. Objavio je više od 300 naučnih radova, bio je direktor Instituta za fiziku, prodekan i dekan PMF-a u Novom Sadu.\nA ovako izgledaju reference nove predsednice UO Agencije. Maja Gojković: diplomirala na Pravnom fakultetu u Novom Sadu, karijeru advokata započela u kancelariji svog oca, poseduje bogato parlamentarno iskustvo u svim sazivima državnog parlamenta od 1992. godine. Bila je prva žena gradonačelnik u istoriji Novog Sada, a sada je predsednica Skupštine Srbije i članica Predsedništva Srpske napredne stranke.\nNovu javnu funkciju, drugu po redu, Maja Gojković može da obavlja samo uz saglasnost Agencije za borbu protiv korupcije koju je tražila 5. juna. Očito bez, po zakonu neophodnog, odobrenja administrativnog odbora, koji je pozitivno mišljenje dao tri dana kasnije. To, kažu u Transparentnosti Srbija, govori da je odluka verovatno doneta u žurbi, dok još staroj Vladi mandat nije istekao.\n"Ono što prvo pada na pamet, imajući u vidu loša iskustva iz prošlosti, jeste da je to neka vrsta finansisjke nagrade, čemu se često pribegava zato što su plate nosilaca visokih državnih funkcija držane na demagoški niskom nivou", objašnjava novonastalu situaciju Nemanja Nenadić iz Transparentnost Srbija.\nParadoksalno, odlukom glavnog odbora SNS-a iz 2014. godine doneta je odluka da funkcioneri te stranke ne mogu da imaju više od jedne plaćene funkcije. U suprotnom, biće isključeni iz stranke.


Deficit dostigao 6,8 milijardi maraka\n17.12.2007. / 16:12\nSARAJEVO, Spoljnotrgovinska komora /STK/ BiH saopštila je danas da je ukupan spoljnotrgovinski deficit BiH za 11 mjeseci ove godine znatno povećan i da trenutno iznosi 6.798.695.267 KM, što je za 1.471.767.572 KM, odnosno 27,63 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nPrema podacima o spoljnotgrovinskoj razmjeni BiH za 11 mjeseci ove godine, ostvaren je izvoz u vrijednosti 5.606.605.566 KM, što je za 751.815.988 KM ili 15,49 odsto više nego u istom periodu prošle godine, a, istovremeno, vrijednost uvoza iznosila je 12.405.300.833 KM, što je za 2.223.583.560 KM, odnosno 21,84 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nOvakvi rezultati doveli su do smanjenja nivoa pokrivenosti uvoza izvozom za 5,1 odsto, tako da za 11 mjeseci 2007. godine iznosi 45,2 odsto.\nNajznačajniji spoljnotrgovinski partneri BiH i dalje su ostale susjedne zemlje i pojedine članice EU, od kojih se posebno izdvajaju Hrvatska, Srbija i Crna Gora, Njemačka, Slovenija i Italija.\nRukovodstvo Spoljnotrgovinske komore /STK/ BiH organizovalo je danas u Sarajevu prijem za novinare, koji su u proteklom periodu intenzivno pratili rad Komore, institucije koju je Savjet ministara BiH ovlastio kao zvaničnu Agenciju za promociju izvoza BiH, koja je prije sedam dana dobila licencu za TIR – karten, što će domaćim izvoznicima značajno olakšati međunarodni promet i trgovinu robom.\nRiječi dobrodošlice i zahvalnosti za kontinuiranu saradnju novinarima uputili su predsjednik STK BiH Milan Lovrić, potpredsjednik Mahir Hadžiahmetović, te potpredsjednik Ljubo Klincov koji je na ovu dužnost stupio prije dvadesetak dana, naslijedivši bivšeg predsjednika STK BiH Slobodana Župljanina.


Tanjug 16. avgusta 2021. 15:50\nBEOGRAD – Junajted grupa objavila je danas da je postigla dogovor o preuzimanju grčkog telekomunkacionog operatora Vind helas (Wind Hellas) sa kompanijom Kristal almond (Crystal Almon Holding limited), a završetak akvizicije se očekuje tokom 2022.godine.\nKompanija Vind helas jedna je od tri vodeća mobilna operatora u Grčkoj, a pored mobilnih pruža i fiksne, internet i usluge televizije za ukupno 4,2 miliona korisnika ostvarujući godišnje prihode od preko 500 miliona evra.\nKako se navodi u saopštenju kompanije, akvizicija ce Junajted grupi omogućiti da zajedno sa pay-TV operatorom Nova, koji je vec u vlasništvu Grupe u Grčkoj, stvori snažnog operatora i zauzme drugo mesto na tržištu kada je rec i o fiksnim i o televizijskim uslugama.\nIzvršna direktorka Junajted grupa Viktorija Boklag rekla je da se poslovanje mobilnog operatora Vind odlično uklapa u portfolio Grupe i kompanije Nova u pogledu ekspertize u telekomunikacionim i medijskim uslugama.\nU okviru Junajted grupe u Srbiji posluju kompanija SBB i njeni servisi EON i Total TV i dostupne su usluge televizija i portala Sport Klub, Nova S i N1.


"NEMA MJESTA PANICI" Dodik uvjerava da je Srpska snabdjevena svim potrebnim robama\nPostavio: eTrebinje Ponedjeljak, 28.02.2022. 0\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da je Republika Srpska u ovom trenutku snabdjevena svim potrebnim robama, da su obezbijeđene određene zalihe i ovdje i van Srpske i da nema razloga za paniku.\nSrpska nema nijedan problem te vrste i nema nikavog razloga za paniku – rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nDodik je naglasio da je tržište snabdjeveno, ali da postoje određena povećanja cijena, što će se regulisati.\n“Nema potrebe za povlačenjem novca iz Sberbanke”\n– Konstantno se bavimo ovim pitanjima. Jedno od pitanja koje nam je ovih dana došlo jeste pitanje odnosa prema ruskim bankama. Evropska centralna banka je donijela odluku da likvidira sistem Sberbanke u Evropi, koja postoji i ovdje.\nDogovorili smo da se iz upravljanja tom bankom isključe vlasnici i da naša Agencija za bankarstvo preuzme upravljanje – pojasnio je Dodik.\nDodik je naveo da je time klijentima dato do znanja da je banka pod upravom Republike Srpske i da mogu da se osiguraju depoziti, štednje i da nema potrebe za bilo kakvim povlačenjem.\n– Mi nastavljamo dalje i Vlada Republike Srpske će u narednom periodu toj istoj banci pomoći da se dodatno stabilizuje – napomenuo je Dodik.\n“Dogovorili smo mjesečne zalihe nafte za Srpsku”\nDodik je podsjetio da je vlasnik Sberbanke u Banjaluci Srerbanka u Beču, te da ako se ona likvidira, onda su tu pravne i ekonomske posljedice.\n– Ali, ne moraju da budu posljedice na štednju i mi smo zaštitili štednju i banku i sada vidimo koliko je bilo važno više od 10 godina boriti se da Agencija za bankarstvo ostane u nadležnosti Republike Srpske. Da nemamo Agencije za bankarstvo desilo bi nam se da moramo da gledamo na posljedice na koje ne možemo da utičemo – rekao je Dodik.\nKad je riječ o mogućim posljedicama na poslovanje Rafinerije nafte u Brodu zbog novonastale situacije, Dodik je rekao da koliko bude ugroženo snabdijevanje naftom na globalnom nivou, može i to biti ugroženo, ali da sada nije.\n– Mi smo sa rukovodstvom `Zarubežnjefta` dogovorili mjesečne zalihe za Republiku Srpsku i ne vidimo načina na koji se može ugroziti potrošnja koja nije mala – naveo je Dodik.\nDodik je pojasnio da Republika Srpska dostiže značajnu potrošnju nafte i naftnih derivata, više od 80.000 tona na mjesečnom nivou.\n– Ono s čime se mi suočavamo na tom planu jeste povećanje cijena, ali to je opet globalni problem, nije samo naš – naveo je Dodik.\n“Centralna banka – još jedan od problema BiH”\nDodik je izjavio da je Centralna banka BiH još jedan od problema BiH, da njena današnja uprava nije u skladu da zakonom.\nDodik je podsjetio da je Dejtonskim sporazumom predviđeno da to bude zajednička banka Republike Srpske i FBiH, ali da su visoki predstavnici ukinuli tu strukturu i prebacili na upravljanje zajedničkim institucijama.\n– Predsjedništvo BiH je u Ustavu locirano kao tijelo koje se bavi Centralnom bankom BiH, ali tamo nema dogovora o tome – rekao je Dodik danas novinarima u Banjaluci.\nDodik je rekao da današnja uprava Centralne banke BiH nije u skladu sa zakonom i da sve što čine može jednog dana biti dio krivične i druge odgovornosti.\n– U tom pogledu pokušavam da dođe do stabilizacije i normalizacije, vidjećemo. Banke koje drže sredstva izvan obavezne rezerve, koja je propisana propisima Centralne banke BiH, uplaćuju negativnu kamatu na držanje. To utiče na troškove i tu možda treba tražiti neku vrstu poboljšanja – istakao je Dodik.\nOn je rekao da ima smisla da se banke natjeraju da plasiraju novac, da se onda neće obračunati negativna kamata.\nDodik je podsjetio da je budžet Republike Srpske veći od četiri milijarde KM, te da je jasno koliko dnevno dolazi novca od različitih prihoda i da Vlada Republike Srpske mora da plaća negativnu kamatu kod banaka, ako se taj novac zadrži dnevno.\n. Kada isplaćujemo penzije, moramo tri ili četiri dana da koncentrišemo sredstva da bi skupili više od 100 miliona KM samo za penzioni fond i održavati druge funkcije u društvu – pojasnio je Dodik.\nGovoreći o mogućnosti realizacije predloženih mjera smanjenja PDV-a i akciza na gorivo, Dodik je rekao da bez države nema ni stabilizacije tržišta ni organizacije društva, a da bi država funkcionisala moraju biti nekakve naknade koje ne plaćaju ni proizvođači ni trgovci, već stanovništvo.


BalkanMagazin :: Ugalj sve skuplji u Evropi\nutorak, 07. jun 2016 16:43\nPoskupljenje nafte i i prekidi u isporukama iz Indonezije zbog kiša uticali sun a to da se u Evropi ugalj prodaje po ceni koja je na najvišem nivou u proteklih deset meseci.\nCene uglja u Evropi porasle su na najviši nivo za deset meseci, potpomognute višim cenama nafte i prekidima u isporukama, javlja njujorška agencija Blumberg.\nCena uglja za isporuke 2017. godine severozapadnoj Evropi - Amsterdamu, Roterdamu i Antverpenu - porasla je juče, deveti dan zaredom, za 3,2 odsto na 54,60 dolara po metričkoj toni, prenosi Tanjug.\nCene nafte su se oporavile od februara za 50 odsto sa najnižeg nivoa od 2007. godine, a taj oporavak prate i cene uglja, koje su od 2010. godine u konstantnom padu zbog strožih ekoloških propisa i viška na globalnom tržištu.\nOporavku cena uglja je, takođe, doprinelo smanjenje zaliha prouzrokovano obilnim kišama u Indoneziji, najvećem svetskom izvozniku termalnog uglja, prema podacima norveške konsultantske kompanije Nena AS.\n"Prekid u isporukama trenutno pogađa tržište. To je proizvelo veću tražnju u Aziji, što stvara tržište za kolumbijski ugalj koji bi tradicionalno otišao put Evrope", izjavila je Dajana Bacila iz kompanije Nena AS.\nCene uglja su od početka ove godine porasle za 32 odsto, nakon što su u prošloj godini izgubile 39 odsto vrednosti, navodi njujorška agencija.


NSA navodno odbija naredbu šefa Pentagona da postavi Trampovog lojalista za glavnog branioca - Najnovije Vijesti\nOvaj potez dolazi samo nekoliko dana pre očekivane predaje vlasti od predsednika Trampa izabranom predsedniku Bajdenu nakon izbora u novembru koji su naveli besne Trampove pristalice na juriš na Kapitol 6. januara. Taj događaj je naveo Trampa da postane prvi predsednik u istoriji SAD koji je dva puta opozivan.\nVršilac dužnosti ministra odbrane Christopher Miller naredio je Agenciji za nacionalnu sigurnost da u subotu postavi operativca GOP-a i Trampovog lojalista Michaela Ellisa za najboljeg advokata agencije za globalno nadgledanje, izvestili su The Vashington Post i CNN pozivajući se na ukupno sedam izvora za koje se navodi da su upoznati sa situacijom.\nMeđutim, prema izvorima CNN-a, generalni direktor NSA Paul Nakasone, koji je izgleda ignorisao Milerova uputstva, nije ispoštovao krajnji rok do 18 sati.\nPoput Milera, kojeg je i sam Trump nedavno imenovao za šefa Pentagona ubrzo nakon izbora 3. novembra da bi postigao napredak u predsednikovim obećanjima da će povući trupe iz Avganistana i Iraka, Ellis je u novembru generalni savetnik Pentagona Paul C. imenovao za generalnog savetnika NSA.\nMeđutim, navodno su njegovo imenovanje zadržale administrativne blokade, uključujući potrebu za polaganjem poligrafskog testa.\nEllis je viši funkcioner Republikanske stranke i pod Trampom je služio u više uloga, uključujući višeg saradnika predsednika i zamenika pravnog savetnika Saveta za nacionalnu bezbednost. Bio je među zvaničnicima optuženim za curenje informacija o potencijalno ilegalnom nadzoru Trampovog tranzicionog tima nakon izbora 2016. godine. Ellis je takođe bio umešan u pokušaj da se osudi puštanje osramoćenih memoara bivšeg savetnika za nacionalnu bezbednost Johna Boltona zbog navodnih poverljivih materijala koji se u njima nalaze. Pre toga, Ellis je služio kao vodeći savet republikanskog predstavnika u Kaliforniji Devina Nunesa, velikog Trampovog saveznika u Kongresu.\nPrema CNN-u, mesto generalnog savetnika NSA posao je državne službe, a ne političko imenovanje, što između ostalog znači da za njega nisu potrebna saslušanja u vezi sa potvrdom Senata. To bi, kako se kaže, otežalo izabranom predsedniku Bidenu pokušaj da otpusti Ellisa nakon što on preuzme funkciju 20. januara.\nAgencija za nacionalnu bezbednost jedna je od najmoćnijih obaveštajnih službi u Sjedinjenim Državama i svetu i uključena je u kontroverzni i protivustavni opsežni nadzor evidencije Amerikanaca, metapodataka sa Interneta i drugih informacija.\nOgromne razmere aktivnosti agencije u Sjedinjenim Državama i širom sveta potvrdio je bivši uposlenik NSA Edward Snowden 2013. Otkrića zviždača pretvorila su ga u begunca za kojeg se traga u SAD-u, zemlji pod optužbom za kršenje Zakona o špijunaži iz 1917. i krađe državne imovine. Oni su takođe podstakli američke zakonodavce da pokušaju da zauzdaju neke aktivnosti NSA. Međutim, agencija je poslednjih godina otvoreno osujetila neke pokušaje ograničavanja njihovih aktivnosti.\nJozo, uozbilji se…\n“izvestili su The Vashington Post i CNN” 🙂\nAh sto su se stakori rastrcali zadnja dva dana ,te fort drum ,te bethesda ,te fort meads te annapolis .\nNajveca budala ispadnes kad ugazis u vlastitu zamku ..\nNSA špijunira čitav svijet tko god bio tamo.


Zašto ne mogu da aktiviram Windows? - Windows pomoć\nNa ovoj straniciAžurirali ste u operativni sistem Windows 8.1 ili Windows 8, ali niste imali prethodnu verziju ili ispravno izdanje operativnog sistema Windows instalirane (greška 0xC004F061)Moguće da je tokom popravke računara upotrebljena druga verzija operativnog sistema Windows ili druga šifra proizvodaJedan primerak operativnog sistema Windows možda je instaliran na više računara (greška 0xC004C008)Falsifikovani softverPolovan računarPromene hardvera\nAko ste primili poruku koja vas obaveštava da Windows ne može da se aktivira, evo nekih razloga zbog kojih aktivacija možda nije uspela, kao i nekih predloga za rešavanje problema. Više informacija o greškama pri aktivaciji koje nisu navedene na ovoj stranici potražite u članku Pronalaženje pomoći u vezi sa greškama pri aktivaciji.\nZa dodatnu pomoć u vezi sa procesom aktivacije pogledajte članak aktivacija proizvoda.\nAžurirali ste u operativni sistem Windows 8.1 ili Windows 8, ali niste imali prethodnu verziju ili ispravno izdanje operativnog sistema Windows instalirane (greška 0xC004F061)\nAko vidite grešku 0xC004F061 pri pokušaju aktivacije operativnog sistema Windows 8.1 ili Windows 8, u pitanju je jedna od sledećih stvari: Koristite šifru proizvoda da biste ažurirali u operativni sistem Windows 8.1 ili Windows 8, ali prethodna verzija operativnog sistema Windows nije instalirana na računaru. Da biste ažurirali, Windows 8, Windows 7, Windows Vista ili Windows XP mora da bude već instaliran na računaru. Ako ste formatirali ili zamenili čvrsti disk, nećete moći da koristite šifru proizvoda da biste ažurirali u operativni sistem Windows 8.1 ili Windows 8. Moraćete da instalirate prethodnu verziju operativnog sistema Windows, a zatim da ponovo instalirate Windows 8.1 ili Windows 8.\nPokušavate da instalirate Windows 8.1 Pro Pack ili Windows 8 Pro Pack, ali već imate operativni sistem Windows 8.1 Pro ili Windows 8 Pro instaliran na računaru. Da biste nadogradili izdanje, morate da instalirate Windows 8.1 Media Center Pack ili Windows 8 Media Center Pack. Pokušavate da instalirate Windows 8.1 Media Center Pack ili Windows 8 Media Center Pack, ali na računaru nema operativnog sistema Windows 8.1 Pro ili Windows 8 Pro. Da biste nadogradili izdanje, morate prvo da instalirate Windows 8.1 Pro Pack ili Windows 8 Pro Pack.\nAko niste mogli da instalirate paket funkcija koji ste kupili, obratite se podršci. Više informacija o dodavanju funkcija potražite u članku Add features: FAQ\nMoguće da je tokom popravke računara upotrebljena druga verzija operativnog sistema Windows ili druga šifra proizvoda\nAko ste računar odneli u servis ili kod nekoga ko sastavlja i popravlja računare, moguće je da je druga verzija operativnog sistema Windows instalirana u procesu dovršavanja popravke. Takođe je moguće da je, u slučaju da je druga šifra proizvoda korišćena za vaš računar, ta šifra blokirana ako je bila korišćena na više računara nego što uslovi licenciranja za Microsoft softver dozvoljavaju.\nAko je Windows bio aktiviran pre nego što je računar popravljen ili ponovo sastavljen, ponovni unos šifre proizvoda koju ste dobili uz računar ili originalni primerak operativnog sistema Windows mogli bi da reše problem. Takođe možete da pokušate ponovo da instalirate originalnu verziju operativnog sistema Windows.\nJedan primerak operativnog sistema Windows možda je instaliran na više računara (greška 0xC004C008)\nAko imate jedan primerak operativnog sistema Windows i instalirali ste ga na više računara, moguće je da aktivacija neće biti uspešna jer je šifra proizvoda već upotrebljena na drugom računaru, odnosno jer se koristi na više računara nego što to dozvoljavaju uslovi licenciranja za Microsoft softver. Uobičajeno pravilo koje se primenjuje na većinu primeraka operativnog sistema Windows ja da se jedan primerak može instalirati samo na jednom računaru.\nAko se šifra proizvoda koristi na više računara nego što uslovi licenciranja za Microsoft softver dozvoljavaju, moraćete da kupite šifru proizvoda ili primerak operativnog sistema Windows za svaki od računara da biste mogli da ih aktivirate. Vrh stranice\nAko imate piratsku verziju operativnog sistema Windows, koju nije izdao, niti licencirao Microsoft, aktivacija neće biti moguća jer Microsoft neće moći da poveže hardver na računaru i 25-znakovnu šifru proizvoda.\nHow to Tell Veb stranica na Microsoft veb lokaciji može vam pomoći da otkrijete da li je vaša kopira operativnog sistema Windows falsifikovana. Ako jeste, verovatno ćete morati da kupite novu kopiju operativnog sistema Windows.\nAko ste kupili polovan računar na kojem je Windows već bio instaliran, moguće je da se šifra proizvoda koristi na više računara nego što to dozvoljavaju uslovi licenciranja za Microsoft softver.\nMožda treba da zatražite originalni Windows DVD i šifru proizvoda od prodavca od kog ste kupili polovan računar. Ako DVD i šifra proizvoda nisu dostupni ili ste pokušali da ih upotrebite, ali i dalje niste uspeli da izvršite aktivaciju, možda ćete morati da kupite novu šifru ili primerak operativnog sistema Windows. Vrh stranice\nAko ste izvršili značajne hardverske promene na računaru, kao što je zamena čvrstog diska ili matične ploče, trebalo bi da aktivirate Windows putem telefona. Da biste saznali kako, pogledajte članak aktivacija proizvoda.


LONDON – Najveće evropske banke su uvele moratorijum ili druge olakšice na otplatu više od 360 milijardi evra kredita, a veliko je pitanje hoće li dužnici moći da nastave sa servisiranjem obaveza kada te mjere podrške isteknu, piše Reuters.\n“Dakle, vi ne znate da li je obim kredita koji su pod moratorijumom signal da je klijent u finansijskim poteškoćama“, dodaje on.\nU španskoj Santander banci kažu da je oko 116 milijardi evra zajmova pod nekom od mjera pauziranja otplate. Otprilike na trećinu tog iznosa moratorujum je istekao do 15. jula, a velika većina tih zajmova je i dalje na pauzi.\nBankarska grupa Lojds, najveći hipotekarni zajmodavac u Britaniji, saopštila je da će tek u narednih nekoliko mjeseci „dobiti jasniju sliku o stvarnoj situaciji“ u pogledu toga koliki će procenat zajmova koji su pod mortorijumom završiti kao NPL-ovi. Tanjug\nTagovi: evropske bankemoratorij na kredite


MEDIJSKA I NOVINARSKA UDRUŽENJA: MOGUĆI PROPUSTI NE SMEJU DA UGROZE MEDIJSKE REFORME - Magločistač\nPočetna Aktuelno MEDIJSKA I NOVINARSKA UDRUŽENJA: MOGUĆI PROPUSTI NE SMEJU DA UGROZE MEDIJSKE REFORME\nKoalicija medijskih i novinarskih udruženje (NUNS, UNS, NDNV, ANEM, Lokal pres), i Asocijacija medija, u zajedničkom saopštenju ističu da su na konkursu Ministarstva kulture i informisanja za sufinansiranje medijskih sadržaja njihovi predstavnici u nezavisnim komisijama radili potpuno autonomno i nisu bili izloženi nikakvim uticajima i pritiscima, ni Ministarstva, niti onih koji su ih predložili.\nNovinarska udruženja i medijske asocijacije zajedničkim su dogovorom delegirali svoje kandidate za komisije, bez uticaja i bilo kakvih intervencija predstavnika vlasti.\nZa članove komisija birani su stručni ljudi sa profesionalnim ugledom, koji su odluke donosili rukovodeći se svojom savešću i znanjem, kvalitetom predloga projekata i njihovom usaglašenošću sa zakonski definisanim javnim interesom u sferi informisanja.\nProblemi na koji su nailazili jesu, pre svega, u sferi kvaliteta predloženih projekata, kao i nekih proceduralnih propusta koje je moguće otkloniti u narednom periodu.\nProjektno finansiranje medijskih sadržaja u javnom interesu, propisano novim Zakonom o javnom informisanju i medijima, bio je jedan od ključnih zahteva novinarskih udruženja i mediskih asocijacija u reformi medijskog zakonodavstva.\nNeophodno je da celokupan proces dodele javnih sredstava za sufinansiranje medijskih sadržaja bude u potpunosti transparentan, što podrazumeva kontrolu i ne isključuje kritike, ali se ne sme dozvoliti da mogući propusti sam ovaj proces dovedu u pitanje.\nModel sufinansiranja javnog interesa u sferi informisanja putem nezavisnih komisija od ključnog je značaja za budućnost medija i medijskog profesionalizma u Srbiji.\nDebata i kritičko preispitivanje praktične primene konkursnih procedura uvek su dobrodošli, jer predstavljaju važnu kariku u dugogodišnjim nastojanjima novinarskih udruženja i medijskih asocijacija da se odnos države i medija učini što transparentnijim i inkluzivnijim.\nU 2015. godini, koja je u stručnoj javnosti već nazvana „prelaznom“ ili „eksperimentalnom“ za sprovođenje novih medijskih zakona, unapred su očekivani pojedini problemi i propusti u postupku konkursnog sufinansiranja medijskih sadržaja kroz nezavisne komisije, u skladu sa javnim interesom, kao jednom od ključnih reformskih procesa.\nCilj je da se, posle ovogodišnjeg iskustva, ti problemi temeljno analiziraju i otklone i ceo postupak podvrgne evaluaciji, kako bi se, u dogovoru sa Ministarstvom kulture i informisanja, pronašla rešenja koja će ga unaprediti.\nBeograd-Novi Sad-Kragujevac, 26. maj 2015.\nKoalicija medijskih i novinarskih udruženje (NUNS, UNS, NDNV, ANEM i Lokal pres) i Asocijacija medija


ĐILAS RUŠI VLAST U ŠAPCU – Šabački Infoportal\nĐILAS RUŠI VLAST U ŠAPCU\nadmin\t јан 10, 2018 626 0\n„Ono što nije pošlo za rukom Vučiću, Dačiću i Dinkiću, izgleda da će uspeti Djilasu“, ovako Šapčani komentarišu najnovije poteze lidera DS koji u velikoj meri dovode u pitanje opstanak aktuelne lokalne vlasti. Naime, prošle nedelje u Šapcu je na neuobičajen način održan sastanak kojem su prisustvovali Borko Stefanović, šef poslaničkog kluba DS u Skupštini Srbije i Balša Božović, generalni sekretara DS sa grupom šabačkih odbornika iz ove stranke. Sastanak je organizovan bez znanja GrO DS u Šapcu, u klubu „Rupa“.\n– Situacija je uobičajena, imali smo redovan sastanak sa odbornicima stranke i ja ne bih dalje to komentarisao – kaže za „Blic“ Borko Stefanović, uz napomenu da sastanku nisu prisustvovali svi odbornici DS, ali da je ideja bila da se vidi „ko su ljudi uz DS, a ko oni koji prave drugu stranku“.\nNa pitanje da li će podele unutar stranke destabilizovati vlast u Šapcu, Stefanović je zagonetno odgovorio: „E, to je dobro pitanje“, pojasnivši da vlast na lokalu često ne zavisi od volje gradjana, ali da uskoro očekuje rešenje ove situacije.\nS druge strane, u GrO DS ovakav potez funkcionera stranke smatraju nedobronamernim gestom.\n– Čemu konspirativno sastajanje sa nekolicinom odbornika, kad Odbor funkcioniše normalno i legitimno?! – kratko i jasno je prokomentarisao Miodrag Filipović, predsednik GrO DS U Šapcu.\n– Onom kome su jedinstvo stranke i očuvanje stabilnosti prioritet ne pravi takve poteze. Mene niko nije obavestio niti me kao gradonačelnika Šapca pozvao da prisustvujem tom sastanku, takodje ni predsednika GrO niko nije obavestio. Zaista dovodim u pitanje dobre namere iz Beograda – kaže Miloš Milošević, gradonačelnik i član DS.\nOn dodaje da je stav odbornika DS takav da im je na prvom mestu vernost gradjanima i programu za koji su dobili podršku na izborima, pa tek onda opredeljenje da li podržavaju Dragana Djilasa ili Dušana Petrovića.\n– Vladajuća koalicija u Šapcu je stabilna, ali ne može da se zanemari situacija u koju smo dovedeni da odbornici treba da se opredeljuju izmedju Djilasa i Petrovića, umesto da se bave samo onim što je u interesu gradjana – kaže Milošević.\nGradski odbor DS u Šapcu nedavno je osudio inicijativu predsednika DS Dragana Djilasa za isključenje Dušana Petrovića iz stranke, smatrajući da je ona revanšistička i nedemokratska. Od ogromne većine članova Odbora samo su tri bila uzdržana u osudi Djilasovog predloga.\nOd promena 2000. godine stožer vlasti u Šapcu čini DS. Proteklih meseci opozicija sastavljena od SNS, URS, SPS i DSS intenzivno je radila na prekomponovanju vlasti u ovom gradu. Do sada im to nije pošlo za rukom, jer većinu u lokalnom parlamentu čine DS sa 25 odbornika, Pokret Zapadna Srbija sa sedam, SPO – tri, LDP – tri, a podršku im pruža i jedan odbornik USS, što je 39 od ukupno 69 odbornika.\nGDE JE DISTRIBUTIVNI CENTAR ZA VOĆE?


Izvor: SrbijaDanas.com, 06.Jul.2020, 12:46\nVlasti su izdale hitnu preporuku stanovništvu\nRusija je izgradila efikasnu saradnju sa službama za prevenciju i kontrolu zaraznih bolesti susednih zemalja, kako bi sprečila da kuga uđe u zemlju, izjavio je danas Ajadar Išmuhametov, direktor Federalnog centra za istraživanje i razvoj imunoloških i bioloških proizvoda.\nPrethodno su vlasti u gradu Bajanur u autonomnom distriktu Unutrašnja Mongolija na severu Kine upozorile na epidemološki rizik, nakon što je u >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << lokalnu bolnicu primljen pacijent sa simptomima bubonične kuge.\nVlasti su preporučile stanovništvu da održava ličnu higijenu i da izbegava lokacije koje nastanjuju golodari.\nIšmuhametov je rekao da mreža specijalizovanih institucija u Rusiji obezbeđuje zaštitu od prodiranja te bolesti u zemlju, napominjući da se istraživanja o kugi u Rusiji sprovode od kraja 19. veka.\nB92: Uvedene posebne mere u kineskom gradu, sumnja se na kugu\nKurir: KINU NAPALA NOVA POŠAST: Pojavila se bubonska kuga, izdato upozorenje 3. stepena


Poslednji let avio-prevoznika "Alitalija" - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tPoslednji let avio-prevoznika „Alitalija“\nAvio-prevoznik „Alitalija“, nekada jedan od simbola italijanskog stila i glamura, obavila je svoj poslednji let nakon 75 godina pošto je kompanija propala usled loših odluka uprave.\nNjen naslednik, znatno manji po obimu, biće nova kompanija „Italija trasporto aero“.\n„Alitalija“, čije su usluge tradicionalno koristile pape, primadone i italijanska politička elita, bila je pod prinudnom državnom upravom od 2017. godine da bi izbegla likvidaciju.\nNoćni let iz Kaljarija do Rima bio je poslednji za kompaniju osnovanu 1946. godine, posle serije restruktuiranja i promena vlasnika.\nKompanija je u ovom veku samo jednu godinu završila za pozitivnim saldom, a vlada je morala da je spasava više puta, na šta je potrošila više od osam milijardi evra samo u poslednje tri godine.\nNakon pokušaja prodaje privatnim investitorima došla je pandemija 2020. godine i vlada u Rimu je odlučila da ugasi „Alitaliju“ i od njenih ostataka napravi manju kompaniju ITA.\nNovi prevoznik, u koji će vlada uložiti 1,35 milijardi evra u naredne tri godine, počeće rad sa 52 aviona i 2.800 zaposlenih. „Alitalija“ je imala oko 110 aviona i 10.000 radnika.


Kirkland klasična gitara Mod.11, Red cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKirkland klasična gitara Mod.11, Red cene\nKlasična gitara Kirkland Mod,11, u crvenoj boji\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kirkland klasična gitara Mod.11, Red po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kirkland klasična gitara Mod.11, Red na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Akustične gitare cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kirkland Akustične gitare, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kirkland klasična gitara Mod.11, Red sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kirkland klasična gitara Mod.11, Red. Pre kupovine, podatke za Kirkland klasična gitara Mod.11, Red proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.