Amnesti internešenel: Marokanski advokati meta izraelskog špijunskog softvera - Izazov\nAmnesti internešenel: Marokanski advokati meta izraelskog špijunskog softvera\nNovi magazin 10. oktobra 2019. 11:07\nDvojica boraca za ljudska prava u Maroku bili su meta tehnologije za nadgledanje koju je razvila jedna izraelska kompanija, a koja omogućava da se preuzme skoro potpuna kontrola nad mobilnim telefonima, saopštio je danas Amnesti internešenel (AI).\nTa organizacija za ljudska prava je rekla da su aktivista Mati Mondžib i advokat Abdesadak El Bušataui primili SMS poruke sa linkovima preko špijunskog softvera koji je razvila izraelska Grupa NSO.\n„Istraživanje AI je otkrilo zastrašujuće nove dokaze koji ilustruju kako štetni špijunski softver NSO grupe omogućuje represiju branilaca ljudskih prava koje sponzoriše država“, saopštila je Dana Ingleton iz tehnološkog odeljenja AI.\nAktiviranjem linkova se omogućava da se zadobije skoro potpuna kontrola nad telefonom tajnim instaliranjem softvera Pegasus, naveo je AI, prenosi Frans pres.\nOrganizacija za ljudska prava tvrdi da je ista tehnologija korišćena protiv jednog njenog zaposlenog i saudijskog aktiviste za ljudska prava u junu 2018. godine.\nAdvokat Bušataui je te godine osuđen na dve godine zatvorske kazne u marokanskom sudu zbog komentara na internetu u kojima je kritikovao odnos bezbednosnih snaga prema demonstrantima, a Mondžib je 2015. optužen za „pretnje unutrašnjoj bezbednosti“, naveo je AI.\n„Grupa NSO je poznata po tome što prodaje svoj špijunski softver vladinim obaveštajnim službama i policiji, što podstiče ozbiljnu zabrinutost da su marokanske bezbednosne službe odgovorne za nadgledanje“, navodi se u saopštenju organizacije za ljudska prava.\nNSO kaže da ne rukuje sistemom Pegasus i da ga licencira samo pomno proverenim korisnicima u vladi i to „samo u svrhu sprečavanja ili istraživanja ozbiljnih zločina, uključujući terorizam“, preneli su izraelski mediji.\nTa kompanija je sada suočena sa tužbama da je prodala špijunski softver vladama koje imaju problematičan odnos prema ljudskim pravima.\nU septembru je Grupa NSO tvrdila da je usvojila „novu politiku o ljudskim pravima“ kako bi osigurala da softver ne bude zloupotrebljen.


Kompanije “Reno” i “Nisan” investiraju u “Avtovaz” – Bankar.me\nKompanije “Reno” i “Nisan” investiraju u “Avtovaz”\nMay 3, 2012 AUTOMOBILIZAM, Ekonomija Leave a comment\nFrancuska kompanija za proizvodnju automobila “Reno” i njen japanski partner kompanija “Nisan” investiraće do 2014. godine, u više etapa, 750 miliona dolara za preuzimanje kontrole nad ruskom kompanijom “Avtovaz”, proizvođačem poznate marke automobila “lada”, navodi se u saopštenju.\nMemorandum o razumijevanju, koji je danas potpisan u Parizu sa ruskom državnom kompanijom “Rusian tehnolodži” i poslovnom bankom “Trojka dijalog”, predviđa se formiranje zajedničkog preduzeća u koje će 67, 13 odsto udjela imati “Reno-Nisan”.\nNova kompanija će postati vlasnik 74,5 odsto udjela u “Avtovazu”.\nFrancuska kompanija, koja posjeduje 25 odsto kapitala u “Avtovazu” od 2008. godine, uložiće oko 300 miliona dolara u ovu kompaniju, dok će japanska kompanija uložiti 450 miliona dolara.\nZajednička kompanija će do 2014. godine kupiti udio koji posjeduje “Trojka dijaloga”.\nDug Kompanije “Avtovaz” biće restrukturisan na inicijativu “Rusijan tehnolodži”.\n“Današnje potpisivanje memoranduma predstavlja dodatnu etapu u procesu sve veće saradnje, što doprinosi modernizaciji lidera ruske automobilske industrije”, izjavio je Karlos Gosn, izvršni direktor “Reno-Nisana”.\nOn je dodao da će “Reno-Nisan” nastaviti sa prebacivanjem tehnologije u ruske fabrike, dok će ruske kolege biti sve prisutnije u multikulturalnom menadžmentu.\n“Veoma smo zadovoljni što je omogućeno jačanje veza `Avtovaza` i `Reno-Nisana` i prijemom `Nisana` kao strateškog partnera u `Avtovazu`”, izjavio je Sergej Šemezov, generalni direktor Kompanije “Rusian tehnolodži” i predsjednik upravnog odbora “Avtovaza”.\nOn je dodao da zajednička kompanija između “Rusian tehnolodži” i “Reno-Nisana” predstavlja još jedan dokaz izuzetnog napretka, koji je “Avtovaz” postigao za dobrobit kompanije i marke automobila “lada”.\nPOJMOVIAutomobili Avtovaz Nissan Renault\nPrevious Radnici “Monter koda” nastavljaju štrajk\nSljedeći Brzina interneta širom svijeta opada\nOpštinski sud u Virovitici osudio je osobu koja je pri prodaji auta lagala o kilometraži …


Novi Peugeot 3008 - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nNajnoviji Peugeot 3008 dolazi da se suprotstavi modelu Nissan Qashqai i prodaja modela počinje ovog decembra.\nSerija kombija kompanije Peugeot koja je pretvorena u kompaktne krosovere startuje sa cenom od 21.795 funti u Velikoj Britaniji, koliko je potrebno izdvojiti za standardni nivo opreme, koji uključuje i-Cockpit ovog brenda sa digitalnom instrument tablom od 12,3 inča, osmoinčnim kapacitivnim monitorom osetljivim na dodir, električnim parking kočnicama, MirrorLink sistemom, Apple CarPlay, DAB radio uređajem i bluetooth konekcijom.\nUlazni nivo serije takođe poseduje i automatsko dual-zone kontrolisanje klime, zadnju kameru, zadnje parking senzore, zatamnjene prozore na zadnjem delu i aluminijumske točkove od 17 inča, između ostalog. Ova oprema dodaje standard sigurnosnim i bezbednosnim karaktreristikama koje uključuju asistenciju pri kočenju u hitnim slučajevima, automatski sistem kočenja u opasnim situacijama, upozorenje na promenu trake i upozorenje na razdaljinu između vozila.\nAllure model istog vozila startuje sa cenom od 23.595 funti i u paket dodaje alu felne od 18 inča, obilje eksterijernih dodataka, plavo ambijentalno osvetljenje, mistral piedimonte efekat kože i tkana sedišta, 3D konektovanu navigaciju, TomTom Live ažuriranje - trogodišnju pretplatu i prepoznavanje glasa.\nSledeći model u liniji predstavlja GT Line varijantu, koja može biti kupljena za 25.000 funti i od opreme dodaje farove sa automatskim prilagođavanjem i LED tehnologijom, pojačanu verziju i-Cockpit sistema, panel za punjenje mobilnih telefona, kontrastne šavove, posebne patosnice, Tramontane crno nebo i Mistral Imila efekat kože i presvlaku sedišta sa Aikinite detaljima duplih šavova. Kao dodatak GT model poseduje nekoliko eksterijernih poboljšanja za razliku od prethodnih modela i tu su štraftasti GT amblemi, posebna mreža hladnjaka, daleko više sportski dizajn prednjeg branika, dupla izduvna grana i drugačiji obrasci felni od 18 inča.\nPeugeot 3008 GT zaključuje opseg i njegova startna cena iznosi 32.995 funti. Ovaj model u ponudu dodaje točkove od 19 inča, mogućnost produžetka rubova točkova, GT logoe, panoramski, pokretni stakleni krov, Nappa kožu, na osam načina podesivo električno vozačevo sedište sa masažerima i memorijskim funkcijama, ulazak u automobil bez upotrebe ključa i start dugme, pametno automatsko otvaranje gepeka i adaptivnu kontrolu krstarenja sa zaustavnom funkcijom.\nU zavisnosti od izabranog opsega, francuski krosover može biti opremljen motorom od 128 ks, benzincem sa 163 ks, dostupan sa šestostepenim manualnim ili automatskim menjačem, kao i četiri dizel jedinice čije snage variraju između 99, 118, 148 i 177 konja.


Netanjahu poručio Putinu i Tilersonu: Izrael će se braniti od napada iz Sirije - Vijesti.me\n"ODGOVORIĆEMO NA POVREDU SUVERENITETA"\nNetanjahu poručio Putinu i Tilersonu: Izrael će se braniti od napada iz Sirije\nIzraelski premijer je takođe rekao da ta zemlja teži miru, ali da će nastavti da se brani protiv svakog napada ili pokušaja Irana da se učvrsti u Siriji "ili bilo gdje drugdje" Edit\nBeta 10. februar 2018, 19:37 ažurirano 1. februar 2019, 05:52\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je večeras da je jasno rekao predsjedniku Rusije Vladimiru Putinu da će se Izrael braniti protiv svakog pokušaja da se povrijedi suverenitet te zemlje.\n"Naša politika je jasna: Izrael će se braniti protiv svake agresije i svakog pokušaja da se povrijedi njegov suverenitet", rekao je Netanjahu, dodavši: "Iran je danas to pokušao. Povrijedio je naš suverenitet i infiltrirao svoj dron u izraelski vazdušni prostor iz Sirije".\nIzraelska vojska je saopštila jutros da je oborila iranski dron i da je napala iranske instalacije u Siriji odakle je ispaljen.\nSirijska vazdušna odbrana ispalila je rakete koje su pogodile izraelski borbeni avion F-16, što je navelo pilote da iskoče. Nakon što je avion pao na sjever Izraela, izraelske vazduhoplovne snage izvele su "najveći i najznačajniji napad" na Siriju od 1982. godine, kako je rekao jedan izraelski general.\nNetanjahu je rekao da je razgovorao i sa državnim sekretarom SAD Reksom Tilersonom koji ovog vikenda kreće na turneju po Bliskom istoku, prenijeli su izraelski mediji.\n"Izrael smatra Iran i njegovog domaćina Siriju odgovornim za današnju agresiju. Mi ćemo nastaviti da radimo sve što je potrebno da zaštitimo naš suverenitet i bezbjednost", naveo je Netanjahu u saopštenju objavljenom na engleskom.\nOn je takođe rekao da Izrael teži miru, ali da će nastavti da se brani protiv svakog napada ili pokušaja Irana da se učvrsti u Siriji "ili bilo gdje drugdje".\nPentagon je danas rekao da SAD u potpunosti podržavaju pravo Izraela da se brani protiv prijetnje svojoj teritoriji i svom narodu.\nRusija je ranije izrazila zabrinutost za najnovije događaje u Siriji i pozvala strane da se uzdrže i izbjegnu eskalaciju.


Jezivi izveštaj iz kineskih logora: Samoubistva i mučenja\nSvet Autor:Ana Tašković10. mar. 202111:06\nNavodnim postupcima kineske vlade u Sinkjangu prekršena je svaka odredba Konvencije o genocidu Ujedinjenih nacija navodi se u nezavisnom izveštaju više od 50 globalnih stručnjaka za ljudska prava, ratne zločine i međunarodno pravo, piše CNN.\nNemilosrdna Kina: Izveštaj dokazuje genocid nad Ujgurima\nU izveštaju, koji je u utorak objavio istraživački centar Njulajns Institut za strategiju i politiku iz Vašingtona, tvrdi se da kineska vlada „snosi odgovornost za genocid nad Ujgurima koji je u toku i kojim se krši UN-ova Konvencija o genocidu“.\nTo je prvi put da je ova nevladina organizacija pokrenula nezavisnu pravnu analizu optužbi za genocid u Sinkjangu, uključujući i odgovornost koju Peking snosi za navodne zločine, prenosi CNN.\nVeruje se da je do dva miliona Ujgura i drugih muslimanskih manjina smešteno u rasprostranjenu mrežu centara za zadržavanje širom regiona, navodi američki Stejt department, a bivši pritvorenici tvrde da su tamo bili izloženi indoktrinaciji, seksualnom zlostavljanju, pa čak i prisilnoj sterilizaciji. Kina negira optužbe za kršenje ljudskih prava i kaže da su centri potrebni za sprečavanje verskog ekstremizma i terorizma.\nGovoreći na pres konferenciji 7. marta, ministar spoljnih poslova Kine Vang Ji rekao je kako navodi o genocidu „ne mogu biti besmisleniji“.\nJoš 19. januara ove godine Trampova administracija u odlasku objavila je da je kineska vlada počinila genocid u Sinkjangu. Mesec dana kasnije, holandski i kanadski parlamenti usvojili su slične izjave usprkos protivljenju svojih zvaničnika.\nAzem Ibrahim, direktor posebnih inicijativa u Njulajnsu i koautor novog izveštaja, rekao je da postoje „neoborivi“ dokazi koji podržavaju njegove navode o genocidu.\n„Ovo je najveća globalna sila, a njihovo vođstvo arhitekta je genocida,“ rekao je.\nKonvenciju UN o genocidu odobrila je Generalna skupština Ujedinjenih nacija 1948. godine i pruža jasnu definiciju što predstavlja „genocid“. Kina je potpisnica te konvencije, zajedno sa još 151 zemljom. Članak II konvencije navodi da je genocid pokušaj počinjenja nekog dela „sa namerom da se u celosti ili delomično uništi nacionalna, etnička, rasna ili verska grupa“.\nPrema konvenciji postoji pet načina na koje se može dogoditi genocid: ubijanje članova grupe; nanošenje teških telesnih ili mentalnih povreda članovima grupe; namerno osiguravanje takvih životnih uslova koji dovode do fizičkog uništenja neke grupe ljudi u celosti ili delimično, izricanje mera namenjenih sprečavanju rađanja unutar grupe; ili prisilno premeštanje dece iz jedne u drugu grupu.\nOtkako je konvencija uvedena 1948. godine, većina presuda za genocid dogodila se na međunarodnim krivičnim sudovima UN-a, poput onih za Ruandu i Jugoslaviju, ili na nacionalnim sudovima. Tako je 2006. godine bivši diktator Sadam Husein proglašen je krivim za genocid na sudu u Iraku.\nMeđutim, za svako uspostavljanje posebnog međunarodnog krivičnog suda bilo bi potrebno odobrenje Saveta bezbednosti UN-a, čija je Kina stalna članica sa pravom veta, što čini malo verovatnim bilo kakvo saslušanje o optužbama za genocid u Sinkjangu.\nIako bi kršenje samo jednog članka u Konvenciji o genocidu značilo da se zaista radi o genocidu, izveštaj Njulajnsa tvrdi da je kineska vlada svojim postupcima u Sinkjangu ispunila sve kriterijume.\n„Kineske politike i prakse usmerene prema Ujgurima u regiji moraju se posmatrati u celini, a to je uništavanja Ujgura kao grupe, u celosti ili delimično“, tvrdi se u izveštaju.\nU zasebnom izvešću koje je 8. februara objavio sud u Eseksu u Londonu, a koje su naručili Svetski ujgurski kongres i Ujgurski projekt za ljudska prava, došlo se do sličnog zaključka da protiv kineske vlade postoje „verodostojni dokazi“ da vrši genocid.\nU konvenciji nisu predviđene posebne kazne za države ili vlade za koje je utvrđeno da su počinile genocid. No, izveštaj Njulajnsa kaže da prema konvenciji ostalih 151 potpisnika imaju odgovornost da deluju.\n„Kineska obaveza je da spreči, kazni i ne činiti genocid nad bilo kojom grupom ili će odgovarati međunarodnoj zajednici u celini“, dodaje se u izveštaju.\n‘Jasno i uverljivo’\nJonah Dajmond, pravni savetnik u Centru za ljudska prava Raula Volenberga, koji je radio na izveštaju, kaže da se obično pogrešno shvata da je za proglašenje genocida potreban dokaz o masovnom ubistvu ili fizičkom istrebljenju ljudi.\n„Pravo je pitanje postoji li dovoljno dokaza koji pokazuju da postoji namera uništavanja grupe kao takve – a to je ono što ovaj izveštaj pruža“, rekao je.\nSvih pet definicija genocida navedenih u konvenciji ispituje se u izveštaju kako bi se utvrdilo ispunjavaju li navodi protiv kineske vlade svaki određeni kriterijum.\n„S obzirom na ozbiljnu prirodu optužbi, ovaj izveštaj primenjuje jasan i uverljiv dokazni standard“, navodi se u izveštaju.\nInstitut za strategiju i politiku Njulajns osnovalo je 2019. godine, kao nestranački tink tenk, američki univerzitet Feirfaks, sa ciljem da „poboljša američku spoljnu politiku na osnonvu dubokog razumevanja geopolitike različitih regija sveta i njihovih vrednosnih sistema“. Pre je bio poznat kao Centar za globalnu politiku.\nHiljade svedočanstava ujgurskih prognanika i analiza zvaničnih kineskih vladinih dokumenata bili su među dokazima koje su autori razmatrali, rekao je Dajmond.\nKampanja počela 2014. godine\nPrema izveštaju, kineska vlada je od 2014. godine, kada je pokrenula kampanju koja je navodno bila usmerena na islamski ekstremizam, u čak 1.400 internacijskih ustanova širom Sinkjangu navodno zadržala između milion i dva miliona ljudi.\nPeking je tvrdio da je suzbijanje ekstremizma nužno nakon niza smrtonosnih napada u Sinkjangu i drugim delovima Kine, koje je Kina kategorizovala kao terorizam.\nIzveštaj detaljno navodi tvrdnje o seksualnim napadima, psihološkom mučenju, pokušaju kulturalnog ispiranja mozga i nepoznatom broju smrtnih slučajeva u logorima.\n„Ujgurski zatočenici u logorima lišeni su osnovnih ljudskih prava, teško poniženi i podvrgnuti nehumanom postupanju ili kažnjavanju, uključujući boravak u samici bez hrane na duže vreme“, tvrdi se u izveštaju.\n„Samoubisva su postala toliko sveprisutna da pritvorenici moraju nositi zaštitne uniforme zbog kojih ne mogu nauditi sebi i ne smeju biti u kontaktu sa materijalima i predmetima kojima bi se mogli da se povrede“.\nIzveštaj je takođe dramatični pad nataliteta u celom regionu – za oko 33 odsto između 2017. i 2018. – pripisao navodnom sprovođenju zvaničnog kineskog vladinog programa sterilizacije, pobačaja i kontrole rađanja, koji je u nekim slučajevima bio sprovođen nad ženama bez njihovog pristanka.\nKineska vlada za CNN je potvrdila pad stope nataliteta, ali tvrdi da se između 2010. i 2018. godine ujgurska populacija Sinkjangu ukupno povećala.\nNadalje, udžbenici za ujgursku kulturu, istoriju i književnost navodno su uklonjeni iz nastave za učenike Sinkjanga, navodi se u izveštaju. U logorima su zatočenici prisilno učili mandarinski kineski jezik i opisivali su kako su mučeni ako su odbili ili nisu znali da govore taj jezik, koji je inača u širokoj upotrebi u Kini.\nKoristeći javne dokumente i govore službenika Komunističke partije, u izveštaju se kaže da je odgovornost za navodni genocid na kineskoj vladi.\nIstraživači su citirali zvanične govore i dokumente u kojima se Ujguri i druge muslimanske manjine nazivaju „korovom“ i „tumorima“. Jedna vladina direktiva navodno je pozvala lokalne vlasti da „prekinu njihovu lozu, slome njihovo korene, prekinu sve veze i zatru njihovo poreklo“.\n„Ukratko, osobe i entiteti koji čine popisana dela genocida, državni su organi i agenti pod kineskim zakonom“, navodi se u izveštaju. „Počinjenje ovih nabrojanih dela genocida protiv Ujgura stoga se nužno pripisuje državi Kini.“\nRian Tum, saradnik u pripremi izveštaja i ujgurski istoričar sa Univerziteta u Mančesteru, rekao je da će se za 20 godina ljudi osvrtati na represiju u Sinkjangu kao na „jedan od velikih dela kulturnog razaranja u prošlom veku“.\n„Mislim da će mnogi Ujguri ovaj izveštaj shvatiti kao davno zakašnelo priznanje patnje koju su prošli oni i njihova porodica, prijatelji i čitava zajednica“, rekao je Tum.\nKineska vlada više je puta branila svoje postupke u Sinkjangu, rekavši da tamošnji građani sada uživaju visok životni standard.\n„Navodi o genocidu su laž veka koju su izmislile ekstremno protukineske snage. To je besmislena farsa koja ima za cilj da ocrni i osramoti Kinu“, rekao je portparol Ministarstva spoljnih poslova Vang Venbin na konferenciji za novinare 4. februara.\nPritvorenički logori, koje Peking naziva „centrima za stručno osposobljavanje“, zvaničnici i državni mediji opisuju kao deo kampanje za ublažavanje siromaštva i programa masovne deradikalizacije u borbi protiv terorizma.\n„No istovremeno je moguće voditi protivterorističku kampanju koja je ujedno i genocidna“, rekao je saradnik izveštaja Džon Packer, vanredni profesor na Univerzitetu u Otavi i bivši direktor Kancearije OESS-ovog Visokog poverenika za nacionalne manjine u Hagu, prenosi Jutarnji list. Direktorka Svetskog ujgurskog kongresa za Ujedinjeno kraljevstvo, Rahima Mahmut, koja nije učestvovala u izveštaju, rekla je da mnoge zemlje „kažu da ne mogu ništa, ali zapravo mogu“.\n„Te zemlje, zemlje koje su potpisale Konvenciju o genocidu, dužne su ga spreče i kazne. Osećam da svaka zemlja može preduzeti neku akciju“, rekla je.\nIako izveštajni tim nije želeo da daje preporuke za održavanje nepristranosti, koautor studije Ibrahim rekao je da su implikacije njegovih nalaza „vrlo ozbiljne“.\n„Ovo nije dokument za zagovaranje, ne zagovaramo nikakav način delovanja. U ovom izveštaju nije učestvovala nijedna kampanja, to su činili isključivo pravni stručnjaci, stručnjaci za to područje i kineski etnički stručnjaci“, rekao je.\nIpak, Paker je rekao da je takvo „ozbiljno kršenje međunarodnog poretka“ u drugoj po veličini privredi na svetu nameće pitanje o globalnom upravljanju.\n„Ako ovo nije dovoljno za podsticanje neke vrste akcije ili čak za zauzimanje stava, šta je onda zapravo potrebno?“, rekao je.


SARAJEVO, Upravni odbor /UO/ Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH usvojio je juče Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH kojima se povećava akciza na naftu i naftne derivate, te biogorivo i biotečnost za 0,15 KM po litru, saopšteno je iz UIO.\nU saopštenju se navodi da je, uz ove zakonske izmjene u oblasti akciza, Upravni odbor usvojio i nacrte o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, te Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja.\nPrema nacrtu juče usvojenih zakonskih izmjena i dopuna, sredstva od povećane akcize u iznosu od 0,15 KM biće uplaćena na namjenske račune i podračune namijenjene za izgradnju auto-puteva i puteva.\nUsvojeni nacrti zakona biće upućeni u dalju proceduru usvajanja u Savjetu ministara, a nakon toga i Parlamentarnoj skupštini BiH. Srna\nTagovi: akcizeauto putevisavjet ministarauio bihzakon o akcizama


Pioniri Tekstilca završili prvi deo prvenstva u Kvalitetnoj ligi Vojvodine - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / SPORT / Pioniri Tekstilca završili prvi deo prvenstva u Kvalitetnoj ligi Vojvodine\nZavršen je jesenji deo prvenstva 2017/2018 u Pionirskoj ligi “Bačka”, kvalitetnoj ligi Vojvodine u kojoj se takmiče i pioniri FK Tekstilac iz Odžaka.\nU jesenjem delu odigrano je dvanaest kola, dok će poslednja dva kola biti odigrana na proleće. Pioniri kluba iz Odžaka su zabeležili jednu pobedu, jednom su odigrali nerešeno i deset puta su poraženi. U konkurenciji osam ekipa prvi deo prvenstva završili su na poslednjem mestu.\nNa tabeli je vodeći Radnički iz Sombora sa 32 boda, sledi subotički Spartak sa 30, CFK Vrbas sa 21, TSC iz Bačke Topole sa 18, Arena iz Subotice sa 17, Bečej 1918 sa 10, Hajduk Junior iz Kule sa 6 i Tekstilac sa 4 boda.\nTags: fudbal, Kvalitetna liga Vojvodine, Pioniri FK Tekstilac


Sprema li Zapad osvetu Dodiku\nZasad nije jasno kakva bi bila reakcija Beograda ukoliko bi Brisel i Vašington primenili nekakve političke sankcije predsedniku RS Miloradu Dodiku zbog organizovanja referenduma o Danu Republike Srpske. Iz Kabineta predsednika Srbije „Politici” su rekli da prvo treba videti da li će biti takvih poteza, pa da će se tek onda znati kako će se zemlja postaviti. Na pitanje da li to što srpska vlada nije podržala referendum znači da sada neće podržati ni predsednika RS Milorada Dodika, Zorana Mihajlović, potpredsednica vlade, izjavila je da bi premijeru prepustila odgovor i navela da o mogućim posledicama održavanja referenduma po odnose Srbije i BiH u vladi još nije bilo reči. Mihajlovićeva je, kako prenosi Tanjug, podsetila i da je premijer Aleksandar Vučić vrlo jasno izneo svoj stav\n27.09.2016 u 21:00\nŠvajcarci odbili povećanje penzija, a odobrili da ih prisluškuju\nGrađani Švajcarske snažno su podržali zakon koji obaveštajnim agencijama daje veća ovlašćenja i omogućava nadzor elektronske pošte, postavljanje skrivenih kamera i bubica i prisluškivanje telefona. Zakon će pomoći Švajcarskoj da uhvati korak sa ostalim zemljama u ovoj oblasti, naglašavaju oni koji su ga podržali. Protivnici se međutim plaše da bi građanske slobode mogle da budu ugrožene, a neutralnost zemlje pod rizikom jer zakon predviđa tešnju saradnju sa stranim obaveštajnim agencijama, preneo je Bi-Bi-Si. Glasajući na referendumu velikom većinom „za” (65,5 odsto), građani su pokazali da brinu zbog mogućeg napada ekstremista. Decenijama su Švajcarci skeptični po pitanju državnog nadzora, još od skandala iz osamdesetih godina prošlog veka kada se otkrilo da je vlada špijunirala


Vesti online / Sport / Fudbal / Milanović novi trener niškog Radničkog\nRadnički iz Niša rešio je pitanje novog trenera. Kao što je bilo i najavljeno, Real sa Nišave sklopio je dogovor sa Milanom Milanovićem, a zvanična promocija zakazana je za utorak u podne na Čairu.\nMilanović će tako preuzeti palicu od Dragoljuba Bekvalaca, koji se neočekivano razišao sa Nišlijama, a čeka ga težak posao. Glavni cilj je da povrati ekipi samopouzdanje i da se ponovo uključi u borbu za izlazak u Evropu.\nMilanović će sticajem okolnosti u subotu, 22. marta, dočekuje svoj bivši klub OFK Beograd u okviru 20. kola Superlige.\nFUDBAL Ibrahim Gaj napustio Radnički!\nFUDBAL Terzić: Krmpotić je među tri najbolja trenera u Srbiji!\nFUDBAL Stepanović ili Rajevac dolaze u Niš!


Škola u Crnoj Gori počinje 1. septembra, čas 30 minuta\nStav Ministarstva prosvete je da školska godina u Crnoj Gori treba da počne 1. septembra, bez odlaganja, a s obzirom na epidemiološku situaciju izvesno je da će časovi trajati 3 minuta, izjavila je danas državna sekretarka u tom resoru Milica Kadović.\nOna je gostujući u Jutarnjem programu Televizije Crne Gore kazala da je Ministarstvo pripremilo dva modela mogućeg funkcionisanja škola.\nJedan je, precizirala je, da deca idu u školu, a drugi je onlajn model.\n- Naša namera je da škola počne 1. septembra bez ikakvih odlaganja i da čas traje 45 minuta. Međutim, kako je IJZ objavio mere koje su na snazi, dužinu trajanja časa ćemo verovatno morati da korigujemo... i sada je izvesno da će trajati 30 minuta - rekla je Kadović.\nPAUZA ZA ANGELU Lideri EU danas u Briselu prave oproštajnu fotografiju sa Merkelovom\nLideri Evropske unije će danas napraviti pauzu tokom sastanka u Briselu da bi napravili oproštajnu fotografiju sa Angelom Merkel, koja prisustvuje možda poslednjem od više od 100 samita na kojima je bila tokom svoje skoro 16 godina duge karijere kancelarke Nemačke.


Ministar Tončev u Surdulici položio venac žrtvama NATO - JuGmedia\nMinistar Tončev u Surdulici položio venac žrtvama NATO\nMinistar u Vladi Srbije Novica Tončev je povodom 22. godišnjice od Nato bombardovanja položio vence na spomenik stradalima u rodnoj Surdulici. Odajući počast i prisećajući se svih žrtava Nato agresije na Srbiju 1999. ministar Tončev je kazao da se ovaj zločin nikada ne sme zaboraviti.\nOn je kazao da se danas obeležavamo, ali se svakoga dana sećamo stravičnog zločina koji je naša zemlja doživela i preživela pre 22 godine, a koji je odneo nekoliko hiljada života.\n„Nemilosrdna akcija Nato alijanse razorila je srpske gradove i sela, uništila puteve, fabrike, mostove i pruge. Za 78 dana bombardovanja stradala je infrastruktura Srbije, spaljena su energetska postrojenja, ali i bolnice, domovi zdravlja, vrtići, škole i spomenici kulture“, kazao je Tončev.\nOn se osvrnuo i na bombardovanje Surdulice gde su od NATO bombi stradale 34 osobe.\n„Surdulica je tokom Nato agresije podnela najveće ljudske žrtve u odnosu na broj stanovnika sa 34 poginulih ljudi i ogromnu materijalnu štetu. Bombardovana je osnovna škola, sanatorijum za tuberkulozne bolesnike, starački dom, dva paviljona u centru za izbeglice, vodovod, stambene zgrade,privatne kuće…“, istakao je.\nOn je dodao da nikada ne smemo da zaboravimo stradanje, i nikada ne možemo da oprostimo nevine žrtve.\n„Ono što kao narod i država moramo i možemo jeste da budemo još bolji i odlučniji da pokažemo da znamo da volimo i čuvamo našu Srbiju, da je gradimo, da je obrazujemo da je unapređujemo svaki dan. Srbija je ponosna zemlja koja svoje teško nasleđe iz prošlosti danas pretvara u prednost za budućnost“, zaključio je ministar Novica Tončev .\nOtvaranje ruskog marketa u Leskovcu očekuje se do leta, za investiranje u grad na Veternici zainteresovane još dve kompanije\nPrvi Akva park „Atina“ u Leskovcu svečano će biti otvoren u petak 23. jula, saopšteno je iz lokalne samouprave. (više…)


Obuka za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja | Oko Nas\nObuka za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja\n11/12/2017 Oko nas\nObuka intersektorskog tima za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja održana je danas, u Gimnaziji “Žarko Zrenjanin”. Gošća Gorjana Mirčić-Čaluković, zamenica javnog tužioca u Ministarstvu pravde, govorila je o “multisektorskom pristupu u zaštiti dece”, koji je posebno odbrađen u novom Zakonu o sprečavanju nasilja u porodici.\n„Imam nezvanična saznanja da se sprema obuka po pitanju primene Zakona za radnike Centara. Novim Zakonom centar koordinacije postaje zamenik javnog tužioca, a i sistem prijavljivanja nasilja je drugačiji u odnosu na ranije, pa se to sada prevashodno radi u policiji i tužilaštvu“, rekla je Mirčić-Čaluković.\nDanašnjem skupu prisustvovala je i Ivana Slavnić, savetnik u Ministarstvu pravde, koja je govorila o razlozima zbog kojih je bilo neophodno doneti Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, efektima koje je Zakon pokazao u praksi, kao i aktivnostima koje sprovodi Ministarstvo pravde i koje planira da sprovodi ubuduće u vezi sa ovom tematikom.\nPrisutne je pozdravila Miljana Štulić, zamenica predsednika opštine Vrbas i tom prilikom podsetila da je cilj Zakona da se njime organizuje i uredi rad ustanova, radi efikasnijeg rada u sprečavanju nasilja u porodici. „Danas najviše pričamo o protokolu postupanja među institucijama, a svakako ova tema ne bi trebala da se završi, već bismo o njoj trebali mnogo češće govoriti“, istakla je Štulić.\nPrema rečima organizatora Mirе Nedić, rukovodioca Odeljenja za društvene delatnosti u opštini Vrbas, stanje na lokalnom nivou ukazuje na potrebu edukacije članova intersekrtorskog tima angažovanog na primeni Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. “Pre svega to se odnosi na izradu individualnog plana zaštite i podrške, kao i na obavezne prijave svih sumnji, što je preduslov za sprovođenje svih zakonskih odredbi. Opština Vrbas od 2015. godine ima ‘Sporazum o sradnji na loklanom nivou u situacijama nasilja u porodici’, koji su potpisale lokalne institucije, kao i formirano Koorddinaciono telo koje se bavi ovom temom, ali je potrebno uputiti sve članove u nove zakonske odredbe i precizirati sve zadatke, zbog čega je organizovana ova obuka”, rekla je Nedić i dodala da je Zakon o sprečavanju nasilja jedan od najkorisnijih Zakona.\nDanašnjoj obuci prisustvovali su predstavnici obrazovnih ustanova iz opštine, Doma zdravlja “Veljko Vlahović” i Opšte bolnice, Centra za socijalni rad, Policijske stanice, Opštinskog javnog tužilaštva, Osnovnog suda i Opštinske uprave.\nPrethodni članakNulta tolerancija prema nasilju – Tribina OO SPS VrbasSledeći članakU subotu u Vrbasu rusko-srpsko veče – „Rod“ obeležava desetogodišnjicu


12.11.2019 u 15:39\nNisam Brant, ja sam Vučić i znam ko je Mile Budak...\nPARIZ – Ja nisam Vili Brant, ja sam Aleksandar Vučić i znam ko je Mile Budak, i izvinite što sam vam rekao istinu, poručuje predsednik Srbije delu hrvatske javnosti koja ga kritikuje zbog postavljanja ploče srpskom generalu u kasarni u Novom Sadu. Vučić je rekao da on nema čega da se stidi, te da će i odluku o odlasku u Zagreb, kongres Evropske narodne partije (EPP), doneti sam i da to niko ne može da mu zabrani. Odluku o tome je već doneo, a da li će otići ili će se „samozabraniti”, pošto samo on o tome odlučuje, sa javnošću će, kaže, podeliti za dan ili dva. „Doneo sam odluku, a najkasnije sutra ili prekostura, u zavisnosti od mojih obaveza, dobićete moje pisano obraćanje i potvrdu dolaska ili odlaganje ili samozabranu dolaska, pošto niko drugi ne može da mi zabrani, to mogu samo\n02.11.2019 u 15:56\nĐoković u finalu Mastersa u Parizu, za trofej protiv Šapovalova\nPARIZ – Prvi teniser sveta Novak Đoković plasirao se u finale Mastersa u Parizu pobedom nad Bugarinom Grigorom Dimitrovim 7:6 (7:5), 6:4. Srpski as boriće se za petu titulu na tom turniru protiv pobednika meča između Rafaela Nadala (Španija) i Denisa Šapovalova (Kanada), javlja Tanjug. Do trijumfa je došao posle velikog preokreta u taj-brejku prvog seta kada je gubio 5:3, a potom vezao četiri poena i poveo u setovima, što mu je olakšalo dalji tok. U nastavku rutinskom igrom stigao je do pobede i novog finala. Masters u Parizu igra se za nagradni fond od 5,2 miliona evra.


Angelina Jolie: Usvojeni sin Maddox mi je sličniji nego deca koju sam rodila Prolog\nHolivudska glumica Angelina Jolie priznala je da ima više zajedničkog sa svojim usvojenim sinom Maddoxom, nego sa decom koju je rodila.\nGlumica i majka šestoro dece je kazala kako ju je majčinstvo naučilo da deca po rođenju dobijaju svoj karakter. Angelina koja je verena za glumca Brada Pitta je kazala:\n"Ako pogledate ranije fotografije naše dece, moći ćete da vidite da su oni danas baš onakvi kakvi su bili kao bebe".\nIstakla je kako smatra da deca većinu karaktera dobijaju po rođenju, zbog čega im ona i Brad samo daju podršku i ohrabruju u onome što oni jesu.\nTroje Angelinine dece je usvojeno, a glumica je novinarima kazala kako je iznenađena da ona ima puno više sličnosti sa svojim usvojenim sinom Maddoxom, nego sa decom koju je rodila.\n"Nadamo se da naša deca neće postati glumci. Želimo da rade ono što ih zanima, a takođe im predstavljamo različite ideje koje u ovom trenutku za njih nisu previše privlačne", zaključila je glumica, prenose britanski mediji.


Beta 22. septembra 2021. 09:20\nPredsednica Evropskog pokreta Srba sa Kosova i Metohije Rada Trajković izjavila je danas povodom odluke Prištine da oduzima automobilske tablice sa KS oznakom, da kosovski premijer Aljbin Kurti nije spreman „ni na šta drugo“, sem na nešto što podrazumeva „suštinski reciprocitet“, odnosno, da će Kosovo prihvatiti ono što prihvata Srbija po pitanju tablica sa oznakom RKS.\nOna je za list Danas ocenila da je dogovor koji je u Briselu 2016. godine potpisao tadašnji direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić poslužio kao „pokriće“ Kurtiju da interveniše nakon njegovog isteka, i pošto nije postignut novi sporazum, Priština je primenila reciprocitet.\nTrajković je kazala da nije u pitanju reciprocitet kao onaj izmedju Grčke i Severne Makedonije, jer je Grčka prihvatala subjektivitet Makedonije kao države, ali ne i ime, dok Beograd nije spreman da prizna subjektivitet Kosova, pa samim tim ni RKS tablice.\nSporazum o priznavanju KS i srpskih tablica na Kosovu potpisan je na pregovorima u Briselu 2016. godine, sa rokom važenja od pet godina, a pre 15. septembra ove godine, kada je istekao, nije postignut novi dogovor.\nOdlukom vlasti u Prištini, vlasnici automobila u obavezi su da srpske registracije od ponedeljka ujutru pri ulasku na Kosovo zamene privremenim, koje izdaje kosovski MUP, dok registarske talice sa oznakom KS moraju biti zamenjene novim, sa oznakama RKS.


Ona je rekla da će opština Budva zajedno sa Ministrastvom za ljudska i manjinska prava i civilnim sektorom, u okviru svojih mogućnosti zajednički stvarati uslove koji će dovesti do eliminisanja svih vidova diskriminacije ove populacije u lokalnoj zajednici, te da razmatraju ideju o donošenju lokalnog LGBT akcionog plana.\nPrepoznata je neophodnost multisektorske saradnje, poručeno je sa panela, odnosno uspostavljanja saradnje sa svim stejkholderima, iz resora zdravlja, obrazovanja, socijalne zaštite i posebno turističke privrede.\nMaster plan razvoja crnogorskog turizma zagovara stvaranje različitih specijalizovanih niša pri čemu bi jedna od takvih svakako mogla biti i LGBT turizam. Ako se turistička ponuda otvori prema LGBT turistima, pružiće se prilika turističkoj privredi Crne Gore da iskoristi ovaj značajan potencijal, poručeno je danas iz opštine Budva.\nU tom cilju, potrebno je razmotriti činjenicu jesmo li spremni da budemo gej frendli destinacija i u kojoj mjeri možemo govoriti o visokom stepenu tolerancije i značajnom iskoraku kada je riječ o borbi protiv diskriminacije i poštovanju prava LGBT zajednice na lokalnom nivou?\nNacionalna LGBT politika dobila je brojne pohvale sa relevantnih međunarodnih adresa. Crna Gora jeste napravila velike korake kada je riječ o zaštiti i unapređenju prava i sloboda pripadnika/ca drugačije seksualne orijentacije, u veoma kratkom vremenskom periodu.\nNamjera je da, u fokusu budućih aktivnosti, usmjerenih na unapređenje kvaliteta života LGBTIQ zajednice, bude jačanje politike iz ove oblasti na lokalnom nivou.\nNa panelu su učestvovali i Jelena Čolaković ispred NVO“Juventas“, Danijel Kalezić ispred NVO „Queer Montenegro“, Ranko Andrijašević ispred Ministarstva za ljudska i manjinska prava i Dragan Đukić ispred istitucije Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore.


"Pričali smo o svim idejama u svetu i načinima za rešavanje kosovskog problema, i, ako mogu tako da kažem, Putin je na jedan mudar način iskazao svoje mišljenje, pre svega, poštujući stavove Srbuje. Rusija poštuje Srbiju i tu nema nikakve sumnje", rekao je Vučih rekao je, na pitanje novinara da li mu je ruski predsednik savetovao kako dalje da nastupa po pitanju rešavanja kosovskog pitanja na međunarodnoj sceni.\n"Suviše je Putin mudar i veliki da bi nešto radio direktno, ali na pametan način ume da ukaže na određene stvari i na tome sam zahvalan", rekao je Vučić.\nVučić: Veoma dobar razgovor s Putinom, dobio sam analize i sugestije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je nakon sastanka sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom da su imali veoma dobar razgovor o svim ključnim političkim pitanjima, a pre svega o KiM i celokupnoj situaciji u regionu i svetu, kao i da je od Putina dobio dobre analize i određene savete.\nVučić je istakao da je veoma zadovoljan tim razgovorom i da su politički odnosi veoma bliski između naše dve zemlje.\n"Dobio sam određene savete i dobre analize od predsednika Putina", dodao je on.\n"To je gotovo neverovatno, razgovarali smo i šta još možemo od ekonomske saradnje da uradimo i uvećamo našu trgovinsku razmenu", kazao je Vučić.\nKaže da je bilo reč i o radu RŽD na srpskim prugama i dodaje da Rusi to rade veoma kvalitetno.\nPredsednik Srbje je rekao da je sa Putinom pričao i o o vojnotehnoičkoj saradnji dve zemllje, kao i oko izgradnje gasovoda i kada će da poteče prvi gas kroz Srbiju.\nKazao je da se saradnja nastavlja i u vojnoj oblasti, kulturi, obrazovanja i duhovnoj sferi. Putin je rekao da su se dve zemlje uspešno borile protiv korona virusa.\nTeški razgovori u Vašingtonu, ali zato smo birani\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da će u Vašingtonu imati teške razgovore, ali da narod ni ne bira nekog zbog lepih stvari, već da se bori i vodi računa o našim nacionalnim interesima.\nOn je posle razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u Moskvi rekao da nikome neće biti prijatni ti razgovori, niti je prijatno da se sretne sa predstavnicima Prištine, ali da se na razgovore mora ići.\n"Ako imate sigurnost u sebe, ne treba vam to", rekao je Vučić.\nPutin potvrdio dolazak u Srbiju u oktobru\nPredsednik Rusije Vladimir Putin potvrdio je da će doći u Srbiju u oktobru, preneo je posle sastanka u Moskvi predsednik Vučić.\n"Razgovarali smo o svim važnim pitanjima, o Putinovom dolasku u Srbiju. On je potvrdio da u oktobru dolazi u Srbiju. Biće to veličanstven događaj, kada budemo otvarali Hram Svetog Save", rekao je Vučić novinarima.\nTo će, kaže, biti i dani koji će potvrditi zajedničku borbu srpskog i ruskog naroda u Drugom svetskom ratu.\nPredsednik je podsetio da će sutra, na Vojnoj paradi povodom obeležavanja 75-godišnjice pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu, kojoj će i sam prisustvovati, učestvovati pripadnici Vojske Srbije.\n"Bićemo ponosni kada u Moskvi budu marširali momci sa srpskom zastavom", podvukao je Vučić.\nOn je podsetio da je srpski narod, srazmerno broju stanovnika, peti ili šesti najstradalniji narod na svetu.\n"Time možemo da se ponosimo i ne dozvolimo falsifikovanje istorije", rekao je Vučić.\nPredsednik je zaključio da je imao veoma dobar razgovor sa Putinom.\n"Ima stvari o kojima nikada ne možete javno da govorite, ali očekujem dalje jačanje poverenja i još bolju saradnju u budućnosti. Zahvalan sam Putinu na dobrim rečima i toplom gostoprimstvu", rekao je Vučić i preneo da mu je Putin pred kamerama uputio otvorene čestitike za, kako je rekao, ubedljivu pobedu na izborima.\nPutinu od Vučića na poklon ikona "Svemogućeg Isusa"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pokloniće predsedniku Rusije Vladimiru Putinu ikonu "Svemogućeg Isusa" iz 19. veka.\nOsim ikone, Vučić će Putinu pokloniti monografiju o poginulim vojnicima Crvene armije na teritoriji Jugoslavije.\nTužna sudbina Ivone iz Ugljara 11525


Prisajedinjenje Kosova Albaniji ide na ruku velikoj Srbiji | Aleksandar Vučić | Al Jazeera\nBeogradu ne trebaju bijele rukavice kako bi objasnio svoje namjere sa Crnom Gorom i Republikom Srpskom (EPA)\nIzjava Ramuša Haradinaja da ozbiljno misli o ujedinjenju Kosova sa Albanijom uopšte nije samo predizborna maštarija, već se nekada zaraćenim stranama nameće kao novo glasno rešenje.\nO tome je nedavno govorio i bivši britanski diplomata Timoti Les, kada je konstatovao da je „neka vrsta prisajedinjenja Kosova sa Albanijom sada jedina geopolitička opcija“.\nOtvaranje ove teme menja samo postojeći javni diskurs, ali ne i političku suštinu, jer poznati su strahovi EU da ideja razmene teritorija i uređenje postkonfliktnog Balkana po etničkom principu, u stvari, vodi prema novom prekrajanju granica i mogućim sukobima.\nUkoliko se to desi, biće to prva suštinska promena AVNOJ-evskih granica od kraja Drugog svetskog rata, posle koje „sve može“.\nHaradinaj je u svojim predizbornim izjavama samo nazvao svojim pravim imenom aktivne dugogodišnje političke procese. Jer golog kralja odavno slave sve stabilokrate u regionu.\nDo sada su pojmovi „velika Srbija“, „velika Albanija“, ili „velika Hrvatska“ zvučali isuviše propagandistički, iskompromitovano i neuverljivo. Posle tri decenije konzistentne nacionalističke politike na Zapadnom Balkanu te pojave su u stvari logična posledica, a svi lokalni akteri rade na tome da ona postane i bezalternativna realna politika.\nNaravno, najverovatnije će se pokušati izbeći upotrebu tih iritirajućih pojmova, pa je recimo „mini Šengen“ ništa drugo do prelazni put od carinske unije, grupisanja etničkih interesa i sve to sa ciljem da se zamažu oči javnosti za buduću razmenu teritorija između Beograda i Prištine.\nI Tuđman je sklapao Vašingtonski sporazum kao mogućnost naslednicima da nastave sa podelom BiH. Teško je zamisliti da će Hrvatska kao članica EU i NATO početi otvoreno da zagovara pripajanje delova BiH, ali nacionalizam na Zapadnom Balkanu je sistem spojenih sudova koji žedni populisti sigurno neće samoinicijativno da zavrnu.\nTemelji novog srpskog carstva\nJedino se EU pravi slepa da bivši radikali Aleksandar Vučić i Tomislav Nikolić još uvek samo sanjaju san o velikoj Srbiji. Vučić kaže da je Haradinajeva najava ujedinjenja pretnja Evropi i čitavom svetu, a zadovoljno mu se smeje brk.\nMeđutim, Rusija će opstruirati takvu veliku Srbiju i protiviće se razmeni teritorija jer joj je u interesu da se trajno ne reši problem sa Kosovom, koji Moskvi osigurava dugoročno prisustvo na Balkanu.\nNakon „revolucije litijama“ u Crnoj Gori, velika Srbija je više nego realnost. Greši onaj ko misli da nema ničeg strašnog ako i Beograd traži svoje mesto u novom prekomponovanje Balkana. Temelji takvog novog srpskog carstva ne leži na privrednoj ili tržišnoj ekspanziji, već na masovnim ratnim zločinima i genocidu. To dokazuje i nedavna odluka opštine u Beranama da jedna ulica dobije ime Ratka Mladića.\nSkoro da je sigurno da niko neće izvesti tenkove i vojsku na ulice i ratovati kao početkom devedesetih, ali novi javni diskurs o promeni granica u regionu i etničkom ukrupnjavanju teritorija govori o tome da će svi akteri raditi na tome da to postane jedina politička opcija, koja čeka povoljni geopolitički trenutak, poput onog kakav se nametnuo sa Trampom.\nNa osnovu već postojećih iskustava u tranzicionim postkomunističkim državama, nije teško zamisliti kako će se tvrde granice kruniti i odronjavati. Veliki broj stanovnika Moldavije već godinama ima rumunske EU pasoše. Nasuprot tome, dvojna državljanstva u BiH, Srbiji i Albaniji nisu samo slobodan protok ljudi, već i autokratskih politika. Diplomatsko zastupanje u EU, zajedničko ekonomsko i energetsko tržište već su funkcije koje Tirana obavlja za Prištinu.\nZa to vreme ljudi će se iseljavati iz rizičnih heterogenih sredina ne samo zbog ekonomskih razloga, već i u strahu od ponavljanja sukoba i ratnih zločina.\nStoga ne treba Beogradu bele rukavice kako bi objasnio svoje namere sa Crnom Gorom i Republikom Srpskom. Srbija i onako ne planira ulazak u NATO, a Zapad će i dalje da bude „zabrinut“ za bezbednost regiona i podilaziće ćutanjem naprednjacima, Vučiću i njima sličnim. Zabrinjava da su u pitanju političari koji ne samo da ne mogu i ne žele da sakriju svoju radost jer im zeitgeist ide na ruku, već su to gubitnici iz 90-tih kojima je krajnje potreban politički revanšizam kako bi najteže zločine koji su dokazani u Hagu predstavili kao herojstvo, uspeh i vlastitu pobedu.


Dačić crnogorskoj vlasti: Ne podstičite sukobe - Sputnjik Srbija\nDačić crnogorskoj vlasti: Ne podstičite sukobe\n18:31 20.12.2019 (osveženo 18:46 20.12.2019) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić pozvao je vlast u Crnoj Gori da sa Srbijom razgovara ozbiljno o svemu kako bi se smirile tenzije, a ne podsticali sukobi.\nOn je komentarišući situaciju oko oduzimanja imovine Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori rekao za Sputnjik da je Srbija uvek bila stanovišta da se statusna pitanja srpskoga naroda u toj zemlji moraju rešavati dogovorom.\n„I zato pozivamo crnogorsku vlast da veoma ozbiljno razgovaramo o svemu tome kako bi se smirivale tenzije, a ne podizali i podsticali sukobi. Mislimo da to nije dobro, da može izazvati velike probleme i da bi shodno tome svi trebalo da imaju razumevanja da se taj problem može rešiti isključivo dijalogom“, rekao je Dačić.\nSrpski ministar inostranih poslova nalazi se u poseti Moskvi, gde se danas sastao sa svojim ruskim kolegom Sergejom Lavrovom.\nIvica Dačić, Crna Gora


Gradska opština Palilula Niš | 22. MAJ DAN ZAŠTITE BIODIVERZITETA\n22. MAJ DAN ZAŠTITE BIODIVERZITETA\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija proglasila je 22. maj za Dan zaštite biodiverziteta u cilju podizanja svesti građana i povećanja razumevanja značaja njegovog očuvanja i održivog korišćenja.\nBiodiverzitet kako u prošlosti tako i danas je pod velikim pritiskom različitih faktora ugrožavanja. Mnoge biološke vrste su ugrožene u većem ili manjem stepenu, na pragu su nestajanja ili su čak neke i zauvek izgubljene.\nUsvajanjem Konvencije o biološkoj raznovrsnosti, na samitu UN o zaštiti životne sredine i održivom razvoju (Rio de Žaneiro, 1992. godine), ostvaren je opšti konsenzus da je biodiverzitet, koji nam obezbeđuje ne samo materijalna bogatstva, već i duhovno zdravlje, temelj zdrave životne sredine i održivog razvoja. Takođe je dogovoreno da zaštita i održivo korišćenje biodiverziteta treba da bude briga celog čovečanstva na globalnom, regionalnom i lokalnom nivou, naročito u borbi protiv siromaštva.\nTeritorija Srbije pripada jednom od najznačajnijih centara biodiverziteta u Evropi, sa brojnim specifičnim ekosistemima u okviru kojih je zastupljena flora i fauna sa velikim brojem vrsta od međunarodnog značaja. Srbija poseduje bogat genofond divljih i gajenih biljnih i životinjskih vrsta i varijeteta, koji predstavljaju nezamenljive resurse za razvoj mnogih privrednih grana, kao što su pre svega: poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, turizam i drugo.EKOpolis , D.V.


SEEbiz.eu / RS / Ljajić: U 2018. očekujemo devizni priliv od turizma od 1,4 milijarde evra\nRasim Ljajić srpski turizam devizni priliv od turizma kineski turisti iranski turisti\nLjajić: U 2018. očekujemo devizni priliv od turizma od 1,4 milijarde evra\nDatum objave: 01.01.2018. - 11:12:19\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da se u 2018. godini u Srbiji očekuje devizni priliv od turizma od oko 1,4 milijarde evra i povećanje broja turista iz Kine i Irana.\nOn je u intervjuu agenciji Beta rekao da je 2017. godina bila najuspešnija po turističkom prometu i da bi trebalo da devizni priliv od turizma ukupno iznosi 1,2 milijarde evra.\n"U prvih 10 meseci već imamo ostvaren priliv od 971 milion evra. Imajući u vidu trendove u 2016. godini, nema sumnje da će to biti 1,2 milijarde evra, što je rekordan devizni priliv", istakao je Ljajić.\nOn je rekao da planiranih 1,4 milijarde evra deviznog priliva za ovu godinu može biti lako ostvariv cilj, imajući u vidu bezvizni režim sa Kinom i avioliniju Peking –Beograd, preko Praga.\nLjajić je dodao da će tome doprineti to što će u januaru biti uspostavljena direktna linija Teheran-Beograd, a od februara privatna aviokompanija iz Irana takodje uspostavlja novu avioliniju na toj relaciji.\n"Očekujem da imamo značajan rast turističkog prometa i povećanje broja stranih turista iz Kine i iz Irana. Plan je da u prvih 10 emitivnih tržišta udju Rusija i Kina", rekao je on.\nOcenio je da u Rusiji dobro ide prodaja turističkih aranžmana za zimsku sezonu u Srbiji, kao i da su veliki ruski turoperatori uvrstili Srbiju u svoju ponudu.\n"Cilj za 2018. godinu je oko 3,4 miliona turista, od toga da broj stranih turista bude veći od 1,6 miliona", rekao je Ljajić.\nOn je istakao je cilj da poveća broj turističkih destinacija širom Srbije da se radi na više velikih turističkih projekata.\nNajavio da će se u Beogradu graditi pet pristana, četiri na Savi i jedan na Dunavu, koji će biti značajni za rečni saobraćaj i za korišćenje turističkih potencijala te dve reke.\nU protekle tri godine, kako je dodao, radilo se na sedam pristana na Dunavu, za koje očekuje da će biti završeni u ovoj godini.\n"2018. u planu je da se završi i rekonstrukcija Ramske tvrdjave u Velikom Gradištu. To radi Turska razvojna agencija, a vrednost projekta je preko million evra", rekao je on.\nSredstvima EU, kako je dodao, radi se rekonstrukcija Golubačke tvrdjave, koja će u aprilu delimično biti puštena i za posetioce.\n"Najveći deo projekta će biti zavšen u septembru, a potpuni završetak očekuje se u aprilu 2019.godine", rekao je on.\nNajavio je i da će biti završen Omladinsko kulturni centar na Zlatiboru, koji će upotpuniti turističku ponudu na toj planini jer će imati bioskop, sale za pozorišne predstave, biblioteku, galerije i konferencijske sale.\nNa Kopaoniku, kako je naveo, gradi se višespratna garaža sa heliodromom, a vrednost tog projekta je 385 miliona dinara, od čega ministarstvo daje 100 miliona dinara.\nPokušavamo da revitalizujemo Palić, kako bismo iskoristili njegove turističke potencijale, a u Soko banji će biti izgradjena najmodernija letnja pozornica u Srbiji", rekao je Ljajić.


IZ MANČESTER SITIJA U ZVEZDU: A sad na pozajmicu u Zemun (FOTO) - Crvena zvezda info\nSrbija / 317 pregleda\nKošarka / 885 pregleda\nIZ MANČESTER SITIJA U ZVEZDU: A sad na pozajmicu u Zemun (FOTO)\nVelika borba očekuje fudbalere Zemuna da u prolećnom delu sezone zadrže superligaški status, a značajnu pomoć u tome dobiće od Crvene zvezde.\nNaime, crveno-beli planiraju da pošalju nekoliko svojih fudbalera na pozajmicu u Gornju Varoš, jer veruju da će im igranje u najjačem rangu domaćeg fudbala mnogo više koristiti na sticanju iskustva nego što bi im donele utakmice u dresu Grafičara – kluba koji se i zvanično vodi kao B tim srpskog šampiona, a koji se takmiči u trećem rangu.\nVeć neko vreme se priča da će zeleno-plavi dres tokom proleća nositi Zvezdine nove akvizicije Dejan Vidić i Erik Jirka, kao i mladi Veljko Nikolić, koji je prvi deo sezone proveo u Grafičaru, a najnovija vest glasi da će u Zemun i talentovani Ivan Ilić, budući vezista Mančester sitija. MONDO saznaje da su „građani“ dali dozvolu za ovu pozajmicu, pa će 17-godišnji Nišlija poslednjih šest meseci pred odlazak u Englesku zapravo provesti u Zemunu, umesto u Zvezdi.\nPodsetimo, njegov dve godine stariji brat Luka je letos takođe iz Zvezde prešao u Siti, ali je ubrzo proleđen holandskoj Bredi, za koju je odigrao 11 utakmica i postigao dva gola.\nŠto se tiče Zemuna, tim Dejana „Švabe“ Đurđevića – koji je sredinom novembra postavljen za trenera – posle prvog dela sezone nalazi se na pretposlednjem mestu Superlige sa 15 bodova, jednim manje od Rada, tri od Bačke, četiri od Spartaka i Voždovca…


Fond PIO će počev od 1. jula 2021. godine samo izuzetno podnositi preko portala CROSO prijave koje su podnete u zakonom propisanom roku\nHome/Vesti • Radni odnosi / PIO /Fond PIO će počev od 1. jula 2021. godine samo izuzetno podnositi preko portala CROSO prijave koje su podnete u zakonom propisanom roku\n08.07.2021.VestiRadni odnosi / PIOCROSO\nImajući u vidu da podnosioci prijava poseduju kvalifikovane elektronske sertifikate, Fond PIO počev od 1. 7. 2021. godine više neće podnositi preko portala CROSO prijave za obveznika podnošenja prijave koje su podnete u zakonom propisanom roku.\nIzuzetno, Fond će nastaviti podnošenje prijave i nakon ovog datuma samo za fizička lica koja nemaju tehničke mogućnosti za registraciju prijave u elektronskom obliku direktno preko portala CROSO, za nosioce poljoprivrednog domaćinstva, odnosno gazdinstva, kao i za članove njihovih porodica.\nU nastavku prenosimo u celosti obaveštenje Fonda PIO:\n„Postupak podnošenja prijave, promene i prestanka osiguranja regulisan je Zakonom o Centralnom registru obaveznog osiguranja (CROSO). Zakonom o CROSO propisano je da se registracija osiguranika i osiguranih lica u Centralni registar vrši podnošenjem jedinstvene prijave u elektronskom obliku, direktno preko portala CROSO od strane podnosioca jedinstvene prijave. Podnosilac prijave je dužan da se registruje na portalu korišćenjem kvalifikovanog elektronskog sertifikata. Rok za podnošenje prijave je najkasnije pre stupanja zaposlenog i drugog radno angažovanog lica na rad, odnosno u roku od tri radna dana od dana početka obavljanja delatnosti, odnosno od dana prestanka zaposlenja, prestanka obavljanja poslova ili obavljanja delatnosti, odnosno od dana nastale promene u toku osiguranja.\nImajući u vidu da podnosioci prijava već poseduju kvalifikovane elektronske sertifikate, Fond PIO počev od 1. 7. 2021. godine više neće podnositi preko portala CROSO prijave za obveznika podnošenja prijave koje su podnete u zakonom propisanom roku. Izuzetno, Fond će nastaviti podnošenje prijave i nakon ovog datuma samo za fizička lica koja nemaju tehničke mogućnosti za registraciju prijave u elektronskom obliku direktno preko portala CROSO, za nosioce poljoprivrednog domaćinstva, odnosno gazdinstva, kao i za članove njihovih porodica. S tim u vezi, ovlašćeno lice Fonda je u obavezi da obveznika podnošenja prijave, u slučaju da je došao u prostorije Fonda i da želi da prijava koja se podnosi u roku bude podneta od strane zaposlenog u Fondu, uputi da prijavu podnese elektronskim putem preko portala CROSO. Takođe, zaposleni Fonda je u obavezi da, u slučaju kada prijava nije podneta u roku, obveznika podnošenja prijave uputi na mogućnost podnošenja zahteva za utvrđivanje svojstva osiguranika. Po okončanju postupka, Fond će podneti prijavu putem portala CROSO.“


Nastavak akcije "Negujmo srpski jezik" u Ambasadi Srbije u Bernu | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Aktuelno>>>Nastavak akcije „Negujmo srpski jezik“ u Ambasadi Srbije u Bernu\n11. mart 2020.\tAktuelno, Dijaspora Srbije, Насловна @lat, Новости @lat 70 Views\nAmbasada Srbije u Bernu je, u okviru akcije „Negujmo srpski jezik“, proteklog vikenda organizovala promociju knjige za decu „Tajne zelenog solitera“, autorke Sanje Matijašević Ćirić. Pred velikim brojem đaka Dopunske škole na srpskom jeziku, njihovim nastavnicima i roditeljima, koji su se okupili iz svih krajeva Švajcarske, program je otvorila ataše za kulturu Natalija Gunjić, koja se zahvalila prisutnima na interesovanju i višegodišnjem učestvovanju u ovoj značajnoj akciji očuvanja i negovanja srpskog jezika.\nGunjićeva je pozvala roditelje i nastavnike da zajedničkim angažovanjem nastave da najmlađim generacijama ukazuju na značaj negovanja i zaštite srpskog jezika i ćiriličnog pisma, što je od fundamentalne važnosti za očuvanje srpskog identiteta u rasejanju, ali i osnova za njihov dalji lični i profesionalni razvoj. Istakla je da ćemo, samo podižući svest o njihovim korenima, deci dati dobar pelcer za sticanje budućih znanja i veština, koje će jednog dana primeniti i u otadzbini.\nPotom je Sanja Matijašević Ćirić,pisac za decu i profesor fizike iz Beograda,kroz interaktivan pristup i učešće prisutnih učenika predstavila svoju knjigu „Tajne zelenog solitera“, kao i knjigu „Svako mudro dete poslovicu rasplete“, čiji je jedan od koautora.\nSanja Matijašević Ćirić je autor sedam interaktivnih knjiga, koje su, pod sloganom „Igrom do znanja“, postigle veliki uspeh u Srbiji i inostranstvu. Poslednja u nizu njenih knjiga je „Tajna zelenog solitera“, čiji je cilj da kod dece podstakne empatiju prema ljudima i životinjama, kao i svest o zaštiti životne sredine. Ona je decu upoznala i sa knjigom „Svako mudro dete poslovicu rasplete“, koja predstavlja bogatu baštinu srpskih narodnih poslovica, ukazavši im na potrebu negovanja i očuvanja srpskog jezika i ćiriličnog pisma.\nPublici se, nakon promocije, obratio ambasador Srbije u Švajcarskoj Goran Bradić i posebno zahvalio deci, kojoj je ova akcija najpre i namenjena, što vole, neguju i čuvaju lepotu srpskog jezika i ćirilice, jednog od najsavršenijih pisama na svetu. Istakao je spremnost Ambasade da nastavi sa pružanjem podrške Dopunskoj školi na srpskom jeziku i pozvao prisutne da animiraju svoje prijatelje i rođake da u što većem broju upisuju decu u srpsku školu.\nMališani su veoma pozitivno reagovali na interaktivno predstavljanje knjiga i u veseloj atmosferi sa ambasadorom Bradićem, autorkom i drugim gostima razgovarali o bogatstvu i lepoti srpskog jezika. Ceo program obogatio je zvucima gitare i poznatim melodijama profesor muzike Sandro Aleksić. Đaci iz kantona Cirih pripremili su dva kratka filma na temu prijateljstva, koja su ovom prilikom mogli da pokažu svojoj publici i roditeljima.\nAmbasada Srbije u Bernu je prvo diplomatsko-konzularno predstavništvo koje od 2017. godine, u saradnji sa Ministarstvom kulture i informisanja, i uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, sprovodi akciju „Negujmo srpski jezik“ u inostranstvu, sa željom da prvenstveno najmlađe pripradnike naše dijaspore podstakne na očuvanje maternjeg jezika i ćirilice, srpske kulture i identiteta.\nPromocija knjige je realizovana uz podršku Radija „Krug“ iz Araua, koji emituje program na srpskom jeziku, i čija je urednica Violeta Aleksić, takođe, učestvovala u programu.\nPrevious Održan sedmi dečiji festival ,,Mi smo deca vesela“ u Beču\nNext Potpisan Sporazum u oblasti obrazovanja između Republike Srbije i Republike Srpske


Nova runda mirovnih pregovora o Siriji | Minber.ba\nHome Vijesti Nova runda mirovnih pregovora o Siriji\nNova runda mirovnih pregovora o okončanju sirijske krize počinje danas u Ženevi, a među pozvanim stranama je i Iran.\nPregovori u Ženevi će biti vođeni na bazi odvojenih sastanaka sa predstavnicima sirijske vlasti i opozicije, prenosi Anadolija.\nOčekuje se da će pregovori, kojima će prisustvovati i ambasadori i stručnjaci, trajati od četiri do šest sedmica.\nGlasnogovornik Ujedinjenih naroda, Ahmed Fevzi, kazao je da ni na jednoj strani nema onih koji su otkazali dolazak na pregovore.\nIstakao je da pregovorima neće prisustvovati visoki zvaničnici, te da se ovi pregovori ne mogu nazvati trećim pregovorima u Ženevi.\nKako javlja Anadolija, osim predstavnika Nacionalnog prelaznog vijeća Sirije (SMDK), pregovorima će prisustvovati i predstavnici drugih opozicionih grupa. Očekuje se da će predstavnici SMDK-a pregovorima prisustvovati 7. maja.\nUN je pored Irana i Turske na pregovore pozvao i druge regionalne i međunarodne aktere, ali nisu pozvali predstavnike organizacija poput Islamske države Irak i Levant i Al-Nusre.\nPrethodni članakNezamislivi zločini nad civilima u Halepu Slijedeći članakUbjeđenje i sumnje jednog muslimana


Vreme 1145 - Privatizacija i prikljucenija: Nemoguca misija – dekontaminacija privatizacije\nŽrtve 30 odsto neuspelih privatizacija govore o uskraćenim pravima, neispunjenim obećanjima i izneverenim očekivanjima, o razočaranju u državu i sindikate. Njihova preduzeća su bila najslabija karika u (oni bi rekli, pljačkaškoj) privatizaciji, koja u ovom ili onom obliku traje dve decenije: tenderi, aukcije, nesolidni kupci, of šor strateški partneri, prigovori, spore i kontroverzne reakcije državnih organa, predugi stečajevi, suđenja, štrajkovi, kampanje protiv lidera samoorganizovanih radnika, institucionalna i vaninstitucionalna represija.\nJednog sivog dana, 6. decembra, u Paviljonu "Veljković" u Centru za kulturnu dekontaminaciju u Birčaninovoj ulici u Beogradu na tribini "Hapšenja umesto reindustrijalizacije – da li je to borba protiv korupcije" osećala se gorčina "otpisanih u tranziciji" dok su govorili predstavnici samoorganizovanih malih akcionara i radnika: Aleksandar Lojpur, advokat, pravni zastupnik Pokreta akcionara, radnika i sindikata Srbije PARIS; Zdravko Deurić, lider borbe radnika i malih akcionara Jugoremedije; Zoran Gočević, predsednik Udruženja radnika i akcionara Srboleka; Vladimir Novaković, predsednik Udruženja radnika i prijatelja Trudbenika; Dragoljub Kostić, predsednik Udruženja Uranak, koje okuplja bivše radnike Rekorda; Ljubica Stjepanović Muhić, predsednica Udruženja malih akcionara izdavačkog preduzeća Prosveta.\nNekoliko učesnika tribine kaže da aktuelna kampanja protiv korupcije kroz tabloidne vikend najave hapšenja ne rešava njihove probleme. Oni od države traže da vrati imovinu, da njihovim preduzećima oprosti dugove za porez i komunalije i da pokrene proizvodnju, kad već visoki predstavnici vlasti tako često pominju reč reindustrijalizacija, a da se vidi šta se na tome radi.\n"Ja bih najradije ćutao. Šta ima Jugoremedija od toga što izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin podržava potpredsednika vlade Aleksandra Vučića u onom što on radi... Sada reketiraju Miroslava Miškovića da bi upravljali njegovim novcem. Mene su hapsili kao najvećeg tajkuna, a nema pas za šta da me ujede", kaže Zdravko Deurić, radnik-akcionar, koji je prethodnih godina predvodio radnički otpor u Jugoremediji.\nDeurić izlaz vidi samo u tome da se ozlojeđeni osveste, da se pojavi 10.000 nezadovoljnih radnika ispred vlade: "Odmah će rešiti problem..."\nOni svoju gorku priču ponavljaju u protestima i na tribinama u Pančevu, Jagodini, Beogradu, opisuju slučajeve zapisane u izveštajima Saveta za borbu protiv korupcije i njihovih udruženja, predate agencijama, inspekcijama, tužilaštvima, sudovima, i na kraju Briselu, u kojima sve nekako ispada isto, samo su imena različita.\nREKORD: Fabrika guma Rekord, osnovana još 1925. godine, jedna od četiri nekad moćne fabrike "rakovačkog basena", iz koje su na političku pozornicu stupili nekadašnji predsednik Narodne skupštine Dragan Tomić i nekadašnji predsednik SRJ Zoran Lilić. To je ona fabrika iz koje su 1989. radnici došli u Skupštinu gde ih je primio Slobodan Milošević i na kraju im rekao: "A sad svako na svoj radni zadatak!". "Preporod Srbije" jesen 1989...\nDvadeset pet godina posle, marta 2005, nakon dvoipogodišnjeg restrukturiranja, Fabrika gumenih proizvoda Rekord iz Rakovice je preko Agencije za privatizaciju prodala svoju imovinu rusko-srpskom konzorcijumu Vizahem, za pet miliona evra, uz obavezu da kupac preuzme 770 radnika i da zadrži osnovnu delatnost narednih pet godina. U firmi Vizahem d.o.o. je, međutim, 2007. otvoren stečaj na predlog poverioca LB Merehants LLC, registrovanog u Delaveru, SAD. Ostatak proizvodnje se prebacuje u treću firmu...\nStari Rekord je još u likvidaciji, hale prazne, mašine prodate kao staro gvožđe, i sada rade u Ruma gumi, Trajalu, "Aleksandrovcu". U praznim halama sniman je neki film, priča Dragoljub Kostić, predsednik Udruženja Uranak, koje traži da se zemlja Rekord agrara u stečaju izdeli na placeve koji bi kao obeštećenje za neisplaćena dugovanja podelili radnicima.\nKako Agencija nije prodavac imovine, već je to Rekord, Agencija može da traži nazad nešto što nije ni prodala, već je samo bila agent za nekretnine...\nTRUDBENIK: Slična priča. Pošto je majka firma imovinu prodala Društvu za građevinarstvo, transport i usluge Monterra d.o.o. iz Beograda, radnici KMG Trudbenik a.d. su ostali bez zaštite Agencije za privatizaciju.\nVladimir Novaković, predsednik Udruženja radnika i prijatelja Trudbenika, kaže da je iseljavanje 250 ljudi iz Trudbenikovog samačkog hotela u ulici Jurija Gagarina zakazano po zimi: za 21, 25. i 27. decembar...\nRadnici i sindikati Rekorda su jedno vreme sprečavali ulazak stečajnog upravnika u preduzeće. Protestovali su više puta pred zgradom Vlade, Agencijom za privatizaciju, Trgovinskim sudom, obraćali se najvišim institucijama države, uključujući tadašnjeg predsednika Tadića, ali bez efekta.\nOve godine predstavnici Udruženja Uranak su zatražili prijem kod predsednika Srbije Tomislava Nikolića. Primio ih je predsednikov savetnik Oliver Antić, koji ih je kasnije obavestio da su njihovi zahtevi predati nadležnim organima (čitaj: Aleksandru Vučiću). To liči na otkriće da je voda mokra – jer su nadležni organi, policija, tužilaštvo i sudovi odavno upoznati sa tim slučajevima.\nU dokumentaciji Udruženja Uranak o "slučaju Rekord" se, na primer, tvrdi da je u 2005. godini smenjena inspektorka poreske uprave u Rakovici Mirjana Pribić, nakon podnetog izveštaja u kome je konstatovala niz nepravilnosti u poslovanju i privatizaciji tog preduzeća, te da su smenjeni: sudija Jovan Kordić, sudija Željko Munjiz, koji je uhapšen, zatim stečajni upravnici Mirjana Lazarević i Zoran Milovanović, koji su s malim akcionarima dobro sarađivali.\nJUGOREMEDIJA: Država 2002. prodaje 42 odsto akcija firme Jugoremedija farmaceutskoj, kozmetičkoj i dijetetskoj industriji "Jaka 80" iz Radoviša, Makedonija, sa osnivačkim kapitalom od 1000 evra, čiji je suvlasnik Jovica Stefanović – Nini, u trenutku transakcije, po podacima Saveta za borbu protiv korupcije, bio na poternici Interpola. Akcijski fond je kupoprodajnim ugovorom obavezao kupca da izvrši dokapitalizaciju Jugoremedije i tako postane većinski vlasnik.\nU početku, radnici-akcionari, većinski vlasnici fabrike, njih oko 5000 akcionara iz raznih delova Srbije, kontrolišu 58 odsto akcija i imaju poverenje i u vladu i u dominantnog suvlasnika. Pristali su da se dokapitalizacija izvrši kroz ulaganje u modernizaciju proizvodnih pogona. Međutim, na Skupštini preduzeća 2003. godine Stefanović predlaže da dokapitalizaciju izvrši – konverzijom potraživanja "Jake 80" prema Jugoremediji, nastalog na osnovu sporne nabavke sirovine.\nSledi šikaniranje: od izbacivanja malih suvlasnika iz fabrike do raspoređivanja iskusnih farmaceuta u baštovane i čistače kruga.\nGrupa organizovanih radnika, njih oko 150 (oko polovine zaposlenih), suprotstavlja se tvrdeći da "Jaka 80" fabriku nezakonito preuzima, pljačka i uništava. Slučaj je stigao pred Savet za borbu protiv korupcije koji ga je dostavio Upravi za sprečavanje pranja novca 2004. godine, ali dugo nije dobio povratnu informaciju.\nSlede: štrajk radnika Jugoremedije, ulični protesti (u Zrenjaninu i Beogradu), upadi u državne ustanove i pokretanje sudskih postupaka. Policija (privatna i državna) i žandarmerija je štrajkače hapsila i premlaćivala.\nKrajem 2006. godine sud je poništio privatizacioni ugovor. Država je ponovo postala vlasnik 42 odsto akcija, a mali akcionari svojih 58 odsto. Međutim, sada već bivši kupac pokušava da spreči promenu uprave tako što će Jugoremediju uvesti u stečaj i preuzeti je kao većinski poverilac. Stefanović je početkom novembra 2012. uhapšen, a – između ostalog – predmet istrage je i to da li su fakture za nabavku sirovina naduvane.\nNakon sudske odluke radnici se ipak vraćaju u fabriku. Uspevaju da obnove proizvodnju koja je obustavljena novembra 2006. godine, da rekonstruišu fabriku i vrate dugove ranijeg vlasnika. Država, međutim, pokreće akciju da iznova proda celu firmu. Nastaje podela među radnicima koji su obnovili preduzeće i drugih koji su zainteresovani isključivo za prihod od prodaje akcija. Uprava, akcionari i zaposleni u Jugoremediji su pod konstantnom policijskom istragom, pokrenutom na osnovu anonimnih prijava o navodnim zloupotrebama prilikom rekonstrukcije fabrike. Policija upada u kancelariju novog direktora Zdravka Deurića, radnika-akcionara, koji je prethodnih godina predvodio radnički otpor, i odnosi sva dokumenta. Deurića drže u Okružnom zatvoru u Zrenjaninu 52 dana i puštaju. Deurić sada kaže: "Šta vredi i to da dobijemo akcije. Mi u Jugoremediji imamo akcije, pa nam one ništa ne vrede. Srbiji nedostaju brojni lekovi koje Jugoremedija može da proizvodi, ali njih nije briga za to. Jugoremediji je isključena struja tako da su ugrožene i zalihe lekova. Državu kao da ne zanimaju ni njene sopstvene robne rezerve."\nSRBOLEK – SLIČNA PRIČA: Isti kupac potrošio je robu i novac, a radnicima je u Ministarstvu pravde obećano da će njegove akcije uzeti, dati državi i Galeniku postaviti da upravlja Srbolekom. Usledio je stečaj. "Ministarstvo ekonomije je poslalo pet inspekcija da bi zatvorili Srbolek", tvrdi Zoran Gočević, predsednik Udruženja radnika i akcionara Srboleka.\nPROSVETA: Savet za borbu protiv korupcije je dobio predstavku od reprezentativnih sindikata Izdavačkog preduzeća Prosveta a.d. Beograd u kojoj se ukazuje da je firma Media II iz Beograda nesolidan kupac i da ne izvršava obaveze preuzete ugovorom o prodaji kapitala, da ne isplaćuje zaostale zarade u ugovorom predviđenom roku, da donosi poslovne odluke štetne po preduzeće, zaposlene, male akcionare i državu, odnosno da je sklopio više štetnih ugovora između Prosvete i drugih firmi u svom vlasništvu, da je otuđio nepokretnosti Prosvete u Dobračinoj 30 i u Čika Ljubinoj 1 u Beogradu.\nZbog nepostupanja Agencije za privatizaciju, zaposleni u Prosveti su 21. januara 2010. stupili u štrajk. Podržala ih je intelektualna javnost, uznemirena nagoveštajima da bi mogla da bude zatvorena kultna Prosvetina knjižara "Geca Kon". Prema izveštaju Saveta, usledili su pritisci ministra ekonomije na zaposlene u Prosveti da obustave štrajk.\nSavet za borbu protiv korupcije je od Fonda za razvoj saznao da je preduzeće Media II d.o.o. Beograd dobilo tri kredita u ukupnoj vrednosti od 167 miliona dinara, za koje je Agencija za privatizaciju potom utvrdila da su delom nenamenski potrošeni za izvršenje obaveza iz socijalnog programa – i da je Prosveta za prva tri meseca nakon dana ispunjenja kupčevih obaveza zabeležila pad poslovnih prihoda za 63 odsto u odnosu na 2008. godinu.\nU toku štrajka, zaposleni u Prosveti obraćali su se predsedniku Borisu Tadiću, premijeru Mirku Cvetkoviću, Savetu za borbu protiv korupcije, kao i skupštinskom Odboru za privatizaciju. Posle osam meseci štrajka, ugovor o prodaji beogradske izdavačke kuće Prosveta je raskinut. Izdavačko preduzeća Prosveta je sada akcionarsko društvo – u restrukturiranju.\nLjubica Stjepanović-Muhić, predsednica Udruženja malih akcionara Prosvete, govori o strahu zaposlenih da ih restrukturiranje vodi u stečaj – zatvorene su tri knjižare, a najavljeno je zatvaranje još dve...\nAMBIJENT: U prethodnoj deceniji, kupoprodajni ugovor je raskinut u 30 odsto privatizovanih preduzeća – zbog neplaćanja rata prodajne cene, neodržavanja kontinuiteta poslovanja i nepoštovanja socijalnog programa – ili svega toga zajedno. U uspešno privatizovanim preduzećima prava malih akcionara (Skupština i sl.) poštuju se samo u 49 odsto slučajeva.\nTo je pre godinu dana konstatovao Socijalno-ekonomski savet u istraživanju "Rezultati privatizacije u Srbiji od 2002. do septembra 2011. godine", koje su sproveli saradnici Sindikata Nezavisnost, Saveza samostalnih sindikata Srbije, Unije poslodavaca Srbije i Ministarstva za rad i socijalnu politiku.\n"Katastrofalna posledica je i to što je skoro cela društvena privreda Republike Srbije u periodu od 2002. do 2011. prodata za bednih 2,6 milijardi evra, prihod od privatizacije društvenih preduzeća u Srbiji je manji od bogatstva bilo kog ozbiljnijeg evropskog vlasnika kompanije ili ‘čuvenijeg’ ruskog tajkuna, da se i ne poredi sa bogatstvom vlasnika Majkrosofta...", konstatuje se u toj analizi Saveta.\nAnaliza efekata privatizacije koju objavljuje Agencija za privatizaciju, očekivano, daje povoljniju sliku (videti okvir), ali i tu se, međutim, vidi slabost najslabije karike: kaže se da je 30 odsto privatizacija poništeno, mada se naglašava da takva preduzeća učestvuju u ukupnom prihodu tek sa tri odsto. U njima je bilo zaposleno oko 50.000 radnika. Taj broj je smanjen za 86 odsto...\n"U javnosti se često zamera da model prodaje omogućuje pojedincima da legalizuju novčana sredstva, koja su stečena na osnovu saradnje sa prethodnim vlastima ili na nelegalan način", konstatuje se u pomenutoj analizi Socijalno-ekonomskog saveta. Uz to se dodaje ograda: "Postavlja se pitanje da li, čak i ako pretpostavimo da je to tačno, za tako nešto postoji mogućnost i u slučaju vaučerske i insajderske privatizacije, gde bi se besplatno podeljene akcije vrlo brzo našle na sekundarnom tržištu i verovatno bile predmet anonimne kupovine od strane upravo takvih pojedinaca, kao što je to bio slučaj u nekim drugim zemljama u tranziciji..."\nU analizi Socijalno-ekonomskog saveta se uočava tinjajuće nezadovoljstvo: "Percepcija zaposlenih ukupnog stanja u preduzećima posle privatizacije prilično je crna: preduzeća su ekonomski veoma oslabljena, položaj zaposlenih veoma težak, a broj zaposlenih osetno smanjen. Oni koji to nikako nisu smeli, ipak su zaboravili da privatizacija nije isključivo ekonomska stvar, već je uvek i socio-politička stvar, a da priča da negativnih posledica u tom procesu nema – jednostavno nije tačna..."\nPrema Analizi efekata privatizacije Agencije za privatizaciju, od 2002. do 2010. po Zakonu o privatizaciji prodato je 1638 preduzeća, a po Zakonu o svojinskoj transformaciji privatizovano je 777 preduzeća, a 577 je u restrukturiranju.\nBroj zaposlenih u preduzećima privatizovanim po Zakonu o privatizaciji smanjen je za 139.000, u preduzećima privatizovanim po Zakonu o svojinskoj transformaciji za 137.000 (za 60 odsto u oba slučaja), a u neprivatizovanim za 117.000 (za 54 odsto).\nU privatizovanim preduzećima vrednost imovine je porasla za 47 odsto, u neprivatizovanim se smanjila za 17 odsto.\nPrivatizovana preduzeća su 2002. pravila gubitak od 102 miliona evra, a 2010. ostvarila su dobitak od 200 miliona evra.\nPrivatizovana preduzeća povećala su prihode za 69 odsto, neprivatizovana su ostala na istom nivou.\nPreduzeća kod kojih je poništena privatizacija smanjila su prihode za 55 odsto.


Vreme 993 - Kijev: Ona je Ukrajina\nU završnici kampanja predsedničkih kandidata Julije Timošenko i Viktora Janukoviča na izborima u Ukrajini, EU retorika je u opadanju, dok se nacionalni govor pojačava, primetili su analitičari. Izbori zakazani za 17. januar ocenjeni su kao još jedna prelomna tačka u političkom životu Ukrajine, koja je pre pet godina pod okriljem "narandžaste revolucije" zbacila autoritarni proruski orijentisan režim Leonida Kučme i Viktora Janukoviča i okrenula kormilo u pravcu Evropske unije i NATO-a. Prema rezultatima istraživanja javnog mnjenja koje su obavili anketari Kijevskog međunarodnog instituta za sociologiju u periodu od 12. do 24. decembra, Viktor Janukovič mogao bi u prvom krugu predsedničkih izbora da osvoji 30 odsto glasova, odnosno 43 odsto u drugom krugu. Njegova najljuća rivalka Julija Timošenko, prema tim rezultatima, proći će sa osvojenih 16 odsto glasova, dok će u finalu osvojiti 29 odsto glasova biračkog tela.\nZA NATO I EU: Julija Timošenko\nBriselski posmatrači ocenjuju da se u kampanjama koje vode Janukovič i Timošenkova nedovoljno insistira na odnosima Ukrajine i Evropske unije.\nMeđutim, nedvosmislena poruka predsedničke kampanje Timošenkove je, za razliku od protivkandidata, ulazak Ukrajine u EU i NATO. Viktor Janukovič je u svoj politički program, doduše, uneo EU odrednicu kao jedan od prioritetnih ciljeva, ali je evrointegraciju (kao uostalom i Timošenkova) uslovio i ograničio nacionalnim i regionalnim prioritetima. U njegovom političkom manifestu piše da je ukrajinski strateški cilj – ravnopravno članstvo u EU, ali da je u funkciji geopolitičkog položaja i očuvanja istorijskog, nacionalnog i kulturološkog identiteta. U njenom manifestu piše: "Kada izgradimo Evropu u Ukrajini, Ukrajina će postati članica Evropske unije."\nU samom finišu predsedničke kampanje evropsko pitanje lagano pada u drugi plan pred problemom recesije u zemlji i isticanjem ličnih osobina kandidata. Boriće se, kažu kandidati na bilbordima, u televizijskim i radijskim emisijama, za oporavak ekonomije zemlje, za veću stopu zaposlenosti, bolje penzije, reformu vojske, protiv korupcije... Evropska integracija i pitanje punopravnog članstva Ukrajine u EU gotovo da se uopšte i ne spominju, napominje Olena Pristavko, analitičarka zaposlena u Ruskom centru EU u Briselu, koja je provela dve nedelje u Kijevu.\nOna je primetila da je kampanja prešla sa međunarodnog na domaći teren. Na primer, Janukovičev udarni slogan glasi: "On je vođa. Pravi vođa. Jedini vođa koji je sposoban da ujedini zemlju." Slogan Julije Timošenko je: "Ona radi. Ona je Ukrajina", i "Oni su protiv. Ona radi."\nNa nedavno održanom sastanku u Kijevu između predsednika EU i ukrajinskih zvaničnika, objavljena je zvanična preporuka za održavanje normalnih izbora u duhu fer borbe. Međunarodni posmatrači za sada nisu podigli crvene zastavice u znak kršenja izbornih pravila. Kako bi pokazala da poštuje evropske standarde, kandidatkinja Julija Timošenko pozvala je protivkandidata Janukoviča na TV duel koji će biti održan 15. januara.\nMeđutim, kako se veliki izborni dan približava i s obzirom na to da većina Ukrajinaca nema poverenje u institucije sistema, postoje nagoveštaji da će se narod Ukrajine iznova boriti na ulicama gradova protiv izborne krađe. Ukrajinska novinska agencija Unian izvestila je da su izborni štabovi rivala na predsedničkim izborima već organizovali dolazak hiljada svojih pristalica na demonstracije na centralnom kijevskom trgu Majdan.\nSuđenje bivšoj ukrajinskoj premijerki >


RAZVOJ: Nautički turizam - šansa za Srbiju\nSrbija leži na 76 dužih reka i 50 kraćih, ima devet većih i 114 manjih jezera, a nautička privreda još nema status potencijalno jake privredne grane. Članovi Grupacije za nautičku privredu i turizam Privredne komore Srbije (PKS) smatraju da bi se oživljavanjem ove nerazvijene privredne grane i dobijanjem statusa privredne grane u razvoju, u Srbiji omogućio razvoj malih preduzeća u kojima bi se zaposlilo više od 5. 000 ljudi, prenosi Tanjug.\nGrupacija je, kao preduslov razvoja nautičkog turizma, predložila mesta na kojima je neophodno postaviti plutajuće objekte, pontone za pristajanje turističkih brodova, i to na levoj obali Save kod Muzeja savremene umetnosti i Bloka 70, na desnoj obali Save kod Brankovog mosta i na Adi Ciganliji, kao i na desnoj obali Dunava u Zemunu.\nTijana Maljković, sekretarka Udruženja za turizam u PKS kaže da Beograd i Srbija definitivno imaju veliki potencijal za razvoj nautičkog turizma s obzirom na broj reka i jezera kojima su okružene, ali da na razvijanju nautičkog turizma moraju da rade svi zajedno - lokalne samouprave, privatni sektor i država.\nMinistarstvo turizma, trgovine i telekomunikacija već godinama daje različite vrste subvencija lokalnim samoupravama, ali i privatnom sektoru za razvoj nautičke privrede. Lokalne samouprave mogu da se prijave na konkurs kako bi dobile sredstva za uređivanje priobalja, a Beograd i Novi Sad su se prijavili za sredstva za postavljanje pontona, ukazala je Maljković.\nOna navodi da je proces izgradnje pristana komplikovan i dugotrajan, te da se ne može završiti za nekoliko meseci, kao i da na njemu rade javna komunalna preduzeća, grad, opštine, ministarstva i radne grupe, koje daju savete kako pristani treba da izgledaju. Međutim, postavljanje pristana je samo jedan delić mozaika koji je potreban za razvoj nautičkog turizma, već, kako kaže Maljković, treba raditi i na promociji različitih paketa naših reka i jezera.\nDve vrste takvih proizvoda predstavljene su inostranim turistima u prethodne dve godine, prvi u saradnji sa Crnom Gorom, a drugi sa Makedonijom. Prošle godine predstavili smo zajednički turistički proizvod sa Crnom Gorom, koji je obuhvatio sedam različitih paketa. U svaku od tih tura bili su uključeni nautičari na rekama i jezerima, advenčer ture i rafting koji su aktuelni u našoj zemlji, podseća Maljković.\nDrugi proizvod predstavljen je na Sajmu turizma ove godine u saradnji sa Makedonijom, dodaje Maljković, u okviru kojeg su uključene ture za ljubitelje prirode i promovisani Dunav, Palić, kao i cela tura do Ohrida.\nTakođe, za razvoj nautičkog turizma, neophodno je urediti podzakonske akte koji bi omogućili bezbedniju plovidbu u Srbiji, te iz Grupacije, u saradnji sa Grupacijom turističkih agencija, predlažu Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture da donese Pravilnik o plovilima koja se koriste u privredno-turističke svrhe.\nTaj pravilnik, kako kažu iz grupacija, stavio bi u regulativu taksi usluge na rekama i razgledanje gradova sa reka, propisao vrstu i namenu, kao i tehničke karakteristike plovila koja se koriste u privredno-turističke svrhe. Na taj način bi se, dodaju, smanjio uticaj sive ekonomije u toj oblasti, a povećala bezbednost turista.\nNautički turizam je komplikovana privredna grana i treba da bude subvencionisana više kako bi se razvijala. To je i grana koja zahteva konstantno unapređenje privrede i privatnog sektora i veoma je živa, jer zavisi od vremenskih uslova koji utiču na reke i njihov tok, istakla je Maljković.\nAli, nautički turizam je nešto što privlači turiste širom sveta, primećuje Maljković, iako zahteva velika ulaganja zbog opreme koja je skupa, to je grana, kaže, od koje gradovi mnogo zarađuju, te bi se i Beograd mogao pridružiti gradovima poput Pariza i Budimpešte koji svoju gradsku kasu pune od turizma sa reka.\nSmatra se, poručuju iz Grupacije, da bi nautički turizam mogao u Srbiji da obuhvati 3.500 km plovnih puteva i 50 km vodne površine na raznim vrstama jezera, a od toga bi se moglo za nautički turizam koristiti najmanje 6.000 km priobalja.


Nedimović: Od mini Šengena najviše će profitirati proizvodnja hrane\n► Nedimović: Od mini Šengena najviše će profitirati proizvodnja hrane\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović izjavio je danas da će oblast hrane najviše profitirati pri osnivanu "mini Šengena" jer će Srbija dobiti novi prostor na tržištu.\nMinistar je na sednici Saveza za hranu i poljoprivredu NALED-a, rekao da se osnivanjem zone "mini Šengena", u kojem su pored Srbije, Severna Makedonija, Albanija i prostor koji kontroliše Priština, ruše sve barijere koje se tiču veterinarskih i fitosanitarnih sertifikata.\nOn je dodao da postoji mogućnost da se i BiH pridruži toj zoni.\n"Nama je potreban prostor da širimo trgovinu, a Srbija i njene kompanije iz oblasti prehrambene industrije imaju potencijal za to, o tome govore cifre u oblasti trgovinske razmene sa svim tim prostorima na kojima planiramo da trgujemo i na kojima već trgujemo", naveo je Nedimović.\nMinistar je istakao da se sada kreće "u drugu zonu gde sa drugim igračima ulazimo u suficit", kao i da to govori kolika je snaga prehrambene industrije u Srbiji.\nNedimović je rekao da naredna Vlada mora da ima potpuno novi pristup prehrambenoj industriji kada je reč o privlačenju novih investicija, a svom nasledniku na čelu resora koji je do sada vodio predlaže da mu u fokusu budu oblast bezbednosti hrane, "mini Šengen" i e-agrar.\nPredsednik Saveza za hranu i poljoprivredu NALED-a Andrej Beslać izjavio je da tema hrane treba da bude glavna nacionalna strategija koja će doprineti da privreda Srbija napreduje.\n"Više ne možemo da ulažemo u masovnu radnu snagu, moramo da automatizujemo proizvodnju da bi bili konkurentni na tržištu", istakao je Beslać.\nOn je naveo i da u Srbiji godišnje 250.000 tona hrane završi kao otpad i da se umesto toga ona može preusmeriti na donacije.


Pustinjska ravnica u južnom Peruu već preko 2.000 godina krije tajnu o nastanku neverovatnih crteža, čiji je oblik u potpunosti vidljiv jedino iz vazduha. Veruje se da su crteži na tlu nastali u periodu od 500 godina pre nove ere do VI veka nove ere, ali još uvek nije poznata njihova jasna namena. O narodu Naska, prema kome su i crteži u popularnoj nauci označeni kao Naska linije, nema puno zabeleženih podataka.\nSve do nedavno bilo je poznato nešto više od 100 ovakvih crteža, međutim, ekipa japanskih arheologa je uz pomoć moderne tehnologije uspela da identifikuje još geoglifa, pa je ukupni broj sada udvostručen. Crteži predstavljaju razne životinje, a na nekima su prikazani i ljudi. Jedna od pretpostavki je da su kanali, koji u stvari iscrtavaju Naska linije, služili za navodnjavanje. Ove misteriozne figure su uvrštene na Uneskovu listu svetske kulturne baštine.\nOTKRIVENO JOŠ MISTERIOZNIH GEOGLIFA U PERUU2020-02-012020-02-01https://betty.rs/wp-content/uploads/2015/06/betty-logo-clear.pngBettyhttps://betty.rs/wp-content/uploads/2020/02/zanimljivosti-peru.jpg200px200px


Parkiranje od 1. marta pod strogom kontrolom - JuGmedia\nParkiranje od 1. marta pod strogom kontrolom\nNovoformirano preduzeće „Parking servis“ Vranje od 1. marta počeće sa rigoroznom kontrolom naplate i kontrole parking mesta na teritoriji celog grada. Naplatom će biti obuhvaćeno i izdavanje doplatnih karata, koje zbog pravnog vakuuma nisu izdavane od početka godine.\nOštrije postupanje „Parking servisa“ prema nesavesnim vozačima dolazi sa verifikovanjem ugovora sa provajderom elektronske naplate iz Novog Sada, čime će automatski biti obuhvaćeni ugovori sa tri glavna mobilna operatera, a sav prihod slivaće se na račun ovog preduzeća.\n„Od 1. marta sa aktiviranjem ugovora kreću i nepopularne mere kažnjavanja nesavesnih vozača. Ako nije uplaćen SMS ili praking karta sledi nepopularna mera sa 1.100 dinara kazne“ kaže Stanković.\nNaplatom će biti obuhvaćeno i izdavanje doplatnih karata, koje zbog pravnog vakuuma nisu izdavane od početka godine\nParking servis funkcioniše od februara, a glavno prihodovanje na računu za naplate odnosi se na usluge carinskog terminala, parking mesta i parking garaže. Na mesečnom nivou preduzeće ostvari oko 2,5 miliona dinara dobiti, od čega samo milion od naplate SMS parkiranja.\nMladi Rom najbolji radnik: Ima i ovde hleba, neću da se potucam po inostranstvu\nJoš se traga za dečakom koji je potegao nož u tuči ispred škole\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu u saradnji sa Osnovnim javnim tužilaštvom u ovom gradu uhapsili su D. R. (1969) iz Niša zbog osnova…\nZa romske porodice 300 higijenskih paketa\nRomske porodice sa područja opštine, Vlasotince, njih 300, dobile su higijenske pakete, u okviru jedne od dve akcije proistekle iz sporazuma Ministarstva…\nVeliki uspeh učenika Osnovne škole “Bora Stanković” iz Vučja\nNa Republičkom takmičenju iz istorije, održanom u Vršcu učenici osmog razreda vučjanske škole Milan Stojanović, Mladen Đorđević i Andrija Stojilković…


Na naplatnim stanicama u Srbiji nema zadržavanja, podaci su Puteva Srbije. Ni na putničkim terminalima na graničnim prelazima sa srpske strane granice nema zadržavanja.\nIz AMSS podsećaju da često dolazi do formiranja dužih kolona vozila na ulaz u i na izlazu iz Mađarske i Hrvatske, da tada zadržavanja mogu biti višesatna i duža u odnosu na zadržavanje koje vozače očekuje na srpskim graničnim prelazima.\nVreme zadržavanja na graničnim prelazima je relativno i često promenljivo, dodaju iz AMSS.\nDobri uslovi za vožnju, OPREZ zbog mogućih PLJUSKOVA


Japanska podrška Javnom preduzeću "Vodovod" iz Lebana - JUGPRESS\nAmbasador Japana u Srbiji Đunići Marujama posetio je opštinu Lebane. Razlog je pomoć Vlade Japana koja je obezbedila je 78.370 evra za donaciju JP „Vodovod“ kao podršku unapređenju životne sredine u Srbiji. Ovim novcem je plaćen mini utovarivač.\nAmbasador Marujama očekuje da ova donacija doprinese unapređenju komunalnih usluga za građane Lebana.\n„Mi visoko cenimo kontinuirane napore Ministarstva za zaštitu životne sredine Republike Srbije da unapredi životnu sredinu u Srbiji. Ovim projektom Vlada Japana očekuje da će biti omogućeno efikasnije održavanje vodovodne mreže kao preduslova za nesmetano snabdevanje lokalne zajednice čistom vodom. Mi ćemo se i dalje truditi da nastavimo svoju ekonomsku pomoć u realizaciji projekata koji su od direktnog značaja za narod Srbije na nivou osnovnih potreba stanovništva. Inače, jednu stvar morate da shvatite, a to je da je Srbija zemlja koja se sve više razvija i postaje sve bogatija. Na našu žalost mi postajemo, zbog raznih stvari u našoj zemlji, sve siromašniji, neke druge zemlje su sve bogatije, tako da će u jednom trenutku ovaj vid pomoći morati da bude obustavljen. To jeste poamlo tužna činjenica, ali je realnost koje moramo biti svesni.“\nZamenik predsednika opštine Lebane Boban Pejić izražavajući zadovoljstvo što može da pozdravi predstavnika jedne velike i prijateljske države, naglasio je da Srbija može mnogo da nauči od Japana.\n„Možemo naučiti šta znači radna etika, skromnost, šta je požrtvovanje za dobrobit svog naroda, društva i države. Ovo višenamensko vozilo za nas je dokaz da imamo prijatelje od kojih možemo da učimo i na koje možemo da se oslonimo, a mi ćemo biti u mogućnosti da efikasnije i brže rešavamo svakodnevne probleme Lebančana.“\nZahvalio se i Miodrag Spasić, vd direktora JP „Vodovod“, koji je pojasnio da će ovaj mini utovarivač, odnosno bobket, može da nosi i razne priključke koji su neophodni za poslovanje vodovoda.\n„Mi smo dobili osam priključnih alata koji se svakodnevno koriste u „Vodovod-u“. Na žalost, trenutno ih češće koristimo za sanaciju kvarova i havarija, ali se nadamo da ćemo u buduće više da ga koristimo za postavljanje novih vodovodnih i kanalizacionih mreža. Na nama je samo da se potrudimo da makar delimično radimo kao narod Japana.“\nUkupan iznos japanske pomoći kroz projekte za osnovne potrebe stanovništva u Srbiji od 1999. godine iznosi 14 miliona evra, dok je ukupan iznos japanske pomoći Srbiji u toku ovog perioda preko 508 miliona evra.


Stefanović: “Napad na mene za Vučića nije incident, a Radoičić nije kriv” – Gerila\nGerila > Politika > Stefanović: “Napad na mene za Vučića nije incident, a Radoičić nije kriv”\nobjavljeno na Nov. 28, 2018 u 1:45 pm\nLider Levice Srbije Borko Stefanović izjavio je za da se, posle napada u Kruševcu, plaši da nasilje može da ide u dalju eskalaciju i da je za prebijanje koje mu se dogodilo objektivno odgovorna vlast.\nStefanović je rekao da je za njega napad bio „šok“ jer iako je bilo napada na aktiviste opozicije, još nije bilo napada na vidljivije ljude u javnosti iz opozicije.\n„Šest, sedam godina obilazim Srbiju i nikad nisam imao nijednu neprijatnost, to je bio šok za mene. Rekao sam im (napadačima) ‘dobro veče’, što je neka vrsta mračne ironije u svemu“, izjavio je Stefanović.\nOn je ponovio da je u napadu u Kruševcu zadobio tešketelesne povrede, iako, kako je rekao, predsednik Srbije Aleksandar Vučić pokušava da taj napad relativizuje karakterišući povrede kao lakše.\nPrema njegovim rečima, „svaki student prava zna da je izbitinekome tri zuba teška telesna povreda, kao i ako neko izgubi svest zbog udarca“.\n„Napadača je bilo više, ne dva, tri. Išli su u grupama i pratili nas ceo dan, tu nije bilo nikakve spontanosti, većšto bi narod rekao – sačekuša„, kazao je Stefanović.\nDodao je da Vučić napad na njega karakteriše kao „incident“, dok to što kosovska policija nije pronašla Milana Radoičića kod kuće naziva pokušajem ubistva.\n„Ne znam da li je Radoičić odgovoran, kao što ne znam sa sigurnošću sa dokazima, ko je bio naručilac napada na nas, ali znam da je Vučić izašao sa pravnim kvalifikacijama o napadu na nas, a isto tako i o Radoičiću, da nije kriv“, rekao je Stefanović.\n„Mislim da se taj poligraf zove Aleksandar Vučić i da je on taj koji određuje ko je kriv a ko nije kriv. Mi smo se šipkama sami udarili u glavu, a on zna da Radoičić nije kriv…To je lični režim jednog čoveka koji određuje ko je kriv, a ko nije“, dodao je on.\n„Za naprednjačku šipku nema razlike“\n„Ta mesna zajednica Rasadnik u Kruševcu je stvorila uslove da posadimo seme jednistva u srpskoj opoziciji. Ako za naprednjačku šipku nema razlike između Boška Obradovića, Saše Jankovića, Vuka Jeremića, Tadića, onda ni mi ne možemo imati razlike među sobom i moramo biti svi zajedno“, rekao je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, vlast stvara takvu atmosferu i duboku podelu u društvu već sedam godina.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO): POGLEDAJTE FILM KOJI OTKRIVA MUTNE RADNE TOKOM STVARANJA SNS-A!\nStefanović je rekao da ne misli da su „Vučić ili (direktor BIA Bratislav) Gašić nekome rekli da ga pretuku, jer su svesni su da je taj napad „visoko štetan po njihove interese“.\n„To su uradile dahije koje su se odvojile od sultana, ili koje hoće da se dodvore sultanu pokazujući da mogu njegovim neprijateljima da otvore glavu“, smatra Stefanović.\n„Težina odgovornosti je na režimu. Oni su hteli da nas uplaše i zaustave, ali neće nas ni zaustaviti ni uplašiti“, poručio je on.\nKako je rekao, režim je objektivno odgovoran jer je podelio Srbiju na partijske feude.\n„Imate ljude koji kontrolišu čitave regione. Zato su ovo uradili. Fašizam je kad tučete zbog političkih stavova protivnike, kad hoćete da kažete da je vaš protivnik manje vredan nego glodar ili bubašvaba, kad kontrolišete sve medije“, istakao je Stefanović.\nOgroman je strah na lokalu, rekao je Stefanović i, govoreći o izborima koji su raspisani u četiri opštine, dodao da se postavlja se pitanje da li i u Lučanima treba ići na izbore, ali o tome će Savez za Srbiju „doneti odluku jednoglasno kao i do sada“.\nTagovialeksandar vučićborkoborko stefanovićkruševacmetalna šipkamilan radoičićnapad na borka stefanovićanaprednjacipretučen borko stefanovićsnssrpska napredna stranka


🎺 » Beogradski trubači za sva Vaša slavlja 🏆 Najbolji trubači Srbije 🎷 🥁\nBeogradski trubači su orkestri koji su najbolji za nastupe na svim vašim proslavama u Beogradu.\nUz lepotu trube i trubačke muzike u našem glavnom gradu veselja se dešavaju gotovo svakoga dana a naši trubači su savršeni majstori trube spremni da odgovore svakom vašem zahtevu.\nUz trubače veselje je fantastično lep i sjajan događaj ispunjen periodima kvalitetne trubačke muzike koji se prepliću sa muzikom vašeg izabranog benda za svadbu. Trubači po želji sviraju po periodima od po 15 minuta u određenim trenucima a to su upravo oni trenuci kada veselje utihne kada se ljudi manje vesele i upravo u tim trenucima trubači Beograd nastupaju i vedrom i veselo trubačkom muzikom podignu atmosferu u sali za proslave.\nKako su trubači Beograda izuzetno sposobni muzičari spremni da na nastupima odličnim pesmama sviraju najbolju muziku, to su kadri svako vaše veselje ulepšati širokim spektrom pesama i to od starinskih do najmodernijih numera.\nTrubači Beograd zato na vaše veselje dolaze puni energije, raspoloženi i spremni da sviraju vrhunske trubačke hitove a vas i vaše goste podignu na nivo veselja u kome se svi raduju i svi slave.\nNaši trubači sviraju na vašim proslavama u Beogradu i okolini i samo je potrebno da nas pozovete i mi ćemo doći upravo u trenutku kada vi želite.\nSa najvećim repertoarem pesama sigurni smo da ćemo u potpunosti zadovoljiti svaku vašu želju.


DPS Petnjica: Otvaranje novih radnih mjesta i nastavak ulaganja u poljoprivredu | Aktuelno\n''Naša partija nakon pobjede na predstojećim lokalnim izborima u Petnjici, ima konkretan plan finansijske i stručne pomoći ali i podsticajnih mjera za sve grane poljoprivrede, kao i za nabavku potrebne mehanizacije i opreme''\nPoljoprivreda predstavlja stratešku granu razvoja Petnjice i veliku šansu za otvaranje novih radnih mjesta. U prilog tome, u narednom periodu kroz razne vidove pomoći, a tu prije svega mislimo na finansijsku i stručnu pomoć, nastavićemo da pomažemo razvoj poljoprivrede naše opštine, saopštili su iz Opštinskog odbora DPS Petnjica.\n”Naš plan je da pružimo finansijsku i stručnu pomoć mladim bračnim parovima koji žele da se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Takođe kroz subvencije za nabavku sjemena žita omogućićemo poljoprivrednim proizvođačima da uvećaju površine pod žitima, a u isto vrijeme ćemo obezbijediti i podršku registrovanim pčelarima u vidu premija po pčelinjoj zajednici. Dio tog plana je i buduća izgradnja Kuće meda za potrebe Udruženja pčelara”, dodali su.\n”Naša partija nakon pobjede na predstojećim lokalnim izborima u Petnjici, ima konkretan plan finansijske i stručne pomoći ali i podsticajnih mjera za sve grane poljoprivrede, kao i za nabavku potrebne mehanizacije i opreme. Upravo potpuna realizacija predizbornog plana i programa u proteklom četvorogodišnjem mandatu lokalne vlasti, svim građankama i građanima Petnjice daje sigurnost da će i ovaj biti u potpunosti sproveden u djelo”, zaključili su u saopštenju.


Film 'Sluga' postao najgledanija komedija u istoriji ruske kinematografije\nIzvor: B92, 10.Jan.2020, 13:35\nFilm "Sluga" postao najgledanija komedija u istoriji ruske kinematografije\nFilm "Sluga" sa Milošem Bikovićem, koji je od početka prikazivanja izazvao ogromno interesovanje domaće publike, ovog vikenda proslaviće 50.000 gledalaca u jednom od beogradskih bioskopa, a naš glumac ovom prilikom nagradiće jubilarnog gledaoca.\nFilm koji obara rekorde u domaćim bioskopima za kratko vreme postao je najgledanija komedija u istoriji ruske kinematografije, a pretenduje da postane i najgledaniji film svih vremena u Rusiji.\nPopularni glumac Miloš >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Biković dočarao je mladog, bogatog i bahatog momka koji sticajem okolnosti dobija lekciju pravih vrednosti iz života.\nBiković glumi glavnog junaka Grigorija Grišu, raskalašnog klinca koji je toliko ušuškan u lagodnom životu da misli da je "iznad zakona", sve dok njegov otac ne preduzme radikalne mere i inscenira saobraćanu nesreću iz koje će se njegov sin probuditi u prošlosti.\nU filmu, koji je režirao Klim Šipenko, pored Bikovića igraju i Ivan Ohlobistin, Marija Mironova, Aleksandr Samojlenko, Aleksandra Bortič, Olga Dibceva.\nFilm "Sluga" sa Milošem Bikovićem, koji je od početka prikazivanja izazvao ogromno interesovanje domaće publike, ovog vikenda proslaviće 50.000 gledalaca u jednom od beogradskih bioskopa, a srpski glumac ovom prilikom nagradiće jubilarnog gledaoca.