Otvorena izložba "Iz riznice Skadarskog jezera"\nHomeRegionOtvorena izložba “Iz riznice Skadarskog jezera”\n25/09/2018Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti0\nU okviru manifestacije „Dani evropske baštine” koju organizuje Ministarstvo kulture u JU „Muzeji i galerije Podgorice” otvorena je izložba „Iz riznice Skadarskog jezera” povodom obeležavanja 35 godina od osnivanja Nacionalnog parka Skadarsko jezero.\nIzložbu je otvorila Nela Savković Vukčević, sekretarka Sekretarijata za kulturu i sport Glavnog grada koja je naglasila da manifestacija „Dani evropske baštine” ima za cilj da jača svest o našem evropskom kulturnom identitetu kroz intenzivniju razmenu znanja o zajedničkom nasljeđu satkanom od svih posebnosti brojnih kultura.\nTakođe je podsetio da je zbog svojih prirodnih vrednosti i istorijskog i kulturnog značaja, Ukazom Skupštine Crne Gore, 27.11.1983. crnogorski dio Skadarskog jezera proglašen Nacionalnim parkom, za čije je funkcionisanje konstituisana samoupravna interesna zajednica sa sjedištem u Podgorici.\nOsim raznovrsnosti prirodnih potencijala, kulturno-istorijska prošlost NP Skadarsko jezero ima poseban značaj, pre svega što se upravo na ovom prostoru stvarao crnogorski istorijski i državni identitet, zaključio je Klica.\nIzložba je, kako je navedeno u saopštenju, rezultat predanog i posvećenog rada istoričarke umetnosti Radmile Adžić, stručne saradnice za kulturno-istorijsko nasljeđe u JPNPCG. Autorka se zahvalila pokroviteljima izložbe Ministarstvu kulture, Glavnom gradu Podgorica i Investiciono-razvojnom fondu Crne Gore, kao i Javnoj ustanovi „Muzeji i galerije Podgorice” na podršci u realizaciji ovog značajnog projekta.\nIzložba „Iz riznice Skadarskog jezera” će za posetioce biti otvorena do 14. oktobra 2018.


U Beču održan pomen žrtvama NATO agresije 1999.\nObjavljeno 28. mart 2022.\nPovodom obeležavanja 23 godina od NATO agresije na Srbiju, 24. marta u Beču, na Štefansplacu tradicionalno je održan skup posvećen podsećanju na taj nelegalan, nepravedan, pogrešan i tragičan period.\nI ovogodišnji pomen na žrtve organizovao je Srpsko-austrijski pokret solidarnosti , skup srpskih i austrijskih organizacija i pojedinaca, koji je politički i u svakom smislu nezavisan i neutralan. Pomenu je prisustvovao i otac Filip Milunović, nastojatelj hrama Sv.Save u Beču.\nPotpredsednik bečke Prosvjete prof. Srđan Mijalković, otvorio je skup, pozvao na minut ćutanja, a okupljeni su upalili sveće u znak sećanja na sve stradale tokom 78 dana bombardovanja SRJ. U svom govoru, Mijalković je izmeću ostalog rekao: „Mi smo sa svojim familijama osetili užase rata. Naša deca su u Srbiji uspavljivana eksplozijama bombi, naše reke su tekle preko mostova koje je NATO besomučno rušio, naše škole, bolnice i privatne kuće su pretvarane u ruševine. Zato danas sa tugom gledamo na dešavanja u Ukrajini, gde obični narod strada zarad, navodno, viših političkih ciljeva. Nijedna dečja suza, nijedan jauk majke, nijedan izgubljeni ljudski život, ne smeju biti opravdani političkim neslaganjima, koja dovode do ratnih dejstava. Zato, sa ovog mesta u centru Beča, odakle smo mi Srbi, zajedno sa prijateljima Austrijancima, 1999. godine apelovali da se zaustavi agresija na našu zemlju, molimo – dozovite se svesti, zaustavite NATO ambicije prema Rusiji, zaustavite rat u Ukrajini!“\nTokom obraćanja Srđana Mijalkovića desio se manji incident koji su izazvali mladi ljudi, koji su se predstavili kao Ukrajinci. Oni su razvili Ukrajinske zastave, što nikome nije zasmetalo, ali odmah posle odavanja počasti žrtvama NATO zločina počeli su da glasnim parolama ometaju pomen, to je međutim reakcijom policije brzo okončano.\nOkupljenima su se obratili predsednik Srpsko-austrijskog pokreta solidarnosti Lazar Bilanović, kao i brojni prijatelji Srbije iz Austrije, među kojima i istoričar Hanes Hofbauer, aktivista Vilhelm Langtaler i mnogi drugi. Na Štefansplacu su tokom poslednje dve decenije svake godine 24. marta organizovani pomeni žrtvama NATO agresije. I na ovogodišnjem pomenu broj okupljenih bio je veliki.\nBeč, 25.03.2022. PR Prosvjeta Austrija\nBečka Prosvjeta – novi predsednik, isti ciljevi\nMonodrama Ene Pavlović prvi put pred bečkom publikom


SREĆAN 4. APRIL, DAN STUDENATA\nStudentski front svim budućim akademskim građanima i građankama čestita 4. april, Dan studenata!\nStudenti Univerziteta u Beogradu proslavljaju današnji dan u znak sećanja na 4. april 1936. godine, dan kada je tokom studentskih demonstracija mučki ubijen Žarko Marinović, student prava i član Komunističke partije Jugoslavije.\nTokom tridesetih godina prošlog veka revolucionarna aktivnost studenata Univerziteta u Beogradu bila je u porastu. Studenti su se tada čestim štrajkovima, demonstracijama i blokadama borili za bolje uslove školovanja i prava koja im pripadaju. Tadašnje vlasti, koje su nakon atentata na kralja Aleksandra sve više naginjale ka fašizmu, nisu bile u stanju da obuzdaju studentski pokret. Pošto ni osnivanje nacionalističke Organizacije jugoslovenskih nacionalista (ORJUNA) nije urodilo polodom, vlasti su odlučile da osnuju Univerzitetsku policiju. Ovaj čin predstavljao je direktno kršenje autonomije univerziteta, čemu su se usprotivili mnogi studenti, ali i profesori. Krajem marta, članovi Komunističke partije Jugoslavije, u prvom redu Đoko Kovačević i Veljko Vlahović, organizovali su štrajk koji je zakazan za početak aprila. Štrajk je otpočeo 3. arila, a u njemu su učestvovali studenti svih univerziteta u Kraljevini Jugoslaviji.\nU nadi da će ugušiti demonstracije studenata, policija je, potpomognuta članovima desničarske Organizacije jugoslovenskih nacionalista (ORJUNA), izvršila više napada na progresivne studente, pokušavajući da zauzme zgrade fakulteta. Upravo je Žarko Marinović postao žrtva jednog takvog napada, kada ga je, dok je pokušavao da odbrani druga od pobesnelih nacionalista, sa leđa napao orjunaš Slobodan Nedeljković, nanoseći mu pri tom dva smrtonosna uboda nožem. Vest o herojskoj pogibiji Žarka Marinovića brzo se proširila na sve univerzitete u zemlji. Njegova smrt dodatno je pojačala borbu studenata, koji su se 28. aprila izborili za ukidanje Univerzitetske policije. Od tog dana, pa do danas, studenti Univerziteta u Beogradu obeležavaju 4. april kao svoj dan, koji je ozvaničen 1954. godine.\nBeogradski studenti danas se suočavaju sa problemima koji veoma nalikuju na one od pre 85 godina. Pretvaranje znanja u robu ponovo nastoji da obrazovanje pretvori u privilegiju najbogatijih. Autonomija univerziteta se selektivno krši, a primer za to jeste izbacivanje članova Studentskog fronta iz zgrade Rektorata u junu prošle godine, u kojem su učestvovali policijski službenici u civilu. Rektorka Popović, koja je nekoliko meseci ranije podržala blokadu takozvane „opozicije“, okarakterisala je našu organizaciju kao anarhističku, ne našavši za shodno da odgovori na naše zahteve.\nPandemija koronavirusa nanela je dodatne teškoće studentima. Mnogi od njih su, kako zbog loše organizacije nastave na daljinu i nemogućnosti izvođenja praktičnih vežbi, tako i zbog stresa izazvanog epidemiološkim merama, pogoršanom materijalnom situacijom ili gubitkom članova porodice, postigli znatno lošije rezultate na ispitima, izgubivši na taj način pravo kako školovanje iz budžeta, tako i pravo na studentske kredite i stipendije. Tim povodom, Studentski front najavljuje da će se u narednom periodu boriti za obezbeđivanje dva dodatna ispitna roka na nivou Univerziteta, kao i za odlaganje početka naredne školske godine.\nStudentski front, zalažući se za model obrazovanja kakav je postojao u socijalističkoj Jugoslaviji i boreći se za besplatno obrazovanje, neguje ideale za koje se zalagao i sam Žarko Marinović.\nNjegove ideale nastavljamo mi!


Cilj - bez granica za građane Srbije, Severne Makedonije i Albanije od 2023. godine | 013 info\nTanjug\tČet, 29/07/2021 - 11:57\nPredsednik Srbije Aleksandar Vućič poručio je u Skoplju da je cilj inicijative "Mini Šengen" da olakša život građanima i poboljša životni standard, da u njoj nema ničega što je upereno protiv bilo koga i naglasio je da, ako uspeju u njenoj implementaciji, od 1. januara 2023. godine neće biti granica za građane Srbije, Severne Makedonije i Albanije.\nVučić je u obraćanju na početku Foruma u Skoplju rekao da je da je jedan uslov poverenje, koje imamo, a drugi da tri zemlje, odnosno vlade budu u stanju da brzo isporuče rezultate.\n"Ako to budemo u stanju, od 1. januara 2023. godine - nemamo granice između naših zemalja. Ima granica, ali nema ih za građane. Idete od Beorgada do Tirane, a niko vas nigde ne zaustavlja", poručio je Vućič dodajući da se povećava i sigurnost svih građana.\nVućič je naveo da se, kada se kretalo sa ovom inicijativom, i njemu i premijerima Severne Makedonije i Albanije Zoranu Zaevu i Ediju Rami to učinilo kao nešto što je dobro, kao pogled u budućnost, što menja stvari na Balkanu, na kojem su, primetio je, uvek lakše pronalazili nedostake onih drugih i razloge za svađe.\n"Kada smo razgovarali, razmišljali smo o tome kako bi bilo dobro da oni koji nisu bili najbliži, a Srbija i Albanija nikad u istoriji nisu bili naročito bliski, rešili smo da od pogleda u prošlost glavu okrenemo ka budućnosti i da razmišljamo šta treba da ostavimo svojoj deci", rekao je Vučić.\nIstakao je da se u poslednje dve godine razvilo iskreno međusobno poverenje.\n"I u smislu odnosa prema regionu, Evropi i svetu, ali nismo ni glupi ni naivni da verujemo da će neko drugi da radi u korist naših zemalja, ako mi ne budemo to ćinili", poručio je Vučić.\nZato je, kaže, važno da se građanima tri zemlje pokaže da smo u stanju da sami donosimo odluke, da brinemo o sebi, poboljšavamo život građana, da budem na putu ka EU, ali da radimo sa svima i da ne čekamo da nas neko negde uvodi, već da menjamo svoju sudbinu i radimo u interesu građana.\n"Poverenje je kljućna stvar, koja se u međuvremenu dogodila. A, kada to imate, ne razmišljate o tome šta je drugi mislio sa drugim predlogom. Nema ništa iza naših predloga, samo interesi naših građana", rekao je Vučić.\nOdbacio je primedbe da Srbija time dobija najviše, jer je najveća, navodeći da time dobijaju svi.\n"Kako ne dobijaju građani Albanije ili Severne Makedonije, ako možemo bez zadržavanja da odemo do Skoplja i Ohrida, Tirane, Drača, Skadra. Ako to uspemo za godinu i po, to je istorija", rekao je Vučić.\nPoručio je da se svima otvara bezbroj mogućnosti, a nijedna nije loša za bilo koga, upravo suprotno.\nOn je ukazao i da će Srbija, Severna Makedonija i Albanija završiti godinu sa ukupno 76 milijardi evra BDP-a, što je manje od Slovačke, a možemo, ističe, i da ih stignemo, pa i prestignemo za pet-šest godina.\n"Možemo da budemo mašinerija rasta ovog dela Evrope, ali moramo da pomognemo privrednicima. Radimo tako da prošlost možemo da ostavimo iza sebe, da gledamo u budućnost, u živote, u napredak životnog standarda. Od ovoga ljudi mogu da imaju samo korist, nikako štetu", rekao je Vučić.\nInicijativa, ponavlja, nije upereno protiv bilo koga, već samo "svetom" cilju - da građani žive bolje, od čega, kaže, nema ništa važnije.\n"Uvek će biti protivnika koji će da traže zavereničke teorije, koji ne razmišljaju o ekonomiji, koji će u svemu da nađu manu. Znam da nisu svi u svetu oduševljeni jer volan za upravljanje nije u njihovim rukama, već u rukama naše tri zemlje, suverene, koje same donose odluke. Mi se pitamo, naši građani se pitaju", rekao je Vučić.\nOn je dodao i da će se krenuti u konkrene inicijative za pružanje pogodnosti građanima, poput popusta na karte za voz, naplati putarine, kako bi ljudi osetili zašto je to dobro.\n"To je naš posao, a vas privrednike molim da nam pomognete, da vršite pritisak na komore, ali i na nas da radimo brže. Da pokušamo da u potpunosti otvorimo granice. To je istorijski zadatak, videćemo da li smo mu dorasli, a verujem da jesmo", poručio je predsednik Srbije.\nDodao je i da je odavno došlo vreme da pobegnemo iz odnosa "kolonija- sizeren", u kome treba da pitamo druge, već da svoju sudbinu uzmemo u svoje ruke i odlučujemo o sebi.\nsrbija Albanija Severna Makedonija


Međunarodni uticaj na demokratiju u Srbiji - Demokratija\nMeđunarodni uticaj na proces demokratizacije Srbije, iako izmenjen, i dalje je podjednako snažan kao i pre pune dve decenije. Gotovo svi akteri koji su u prvoj deceniji 21. veka pospešivali zamah demokratizacije u Srbiji – od EU i SAD, preko pojedinačnih zapadnih zemalja, do njihovih razvojnih agencija i partijskih fondacija – nastavili su sa svojim angažmanom, čineći spoljnu „ponudu i potražnju” za demokratijom u Srbiji važnim motorom njenog napretka. S druge strane, relativni uspon aktera koji su na prelasku iz 20. u 21. vek još uvek „vidali rane“ od kraja Hladnog rata, poput Rusije i Kine, odrazio se i na porast njihovog prethodno zanemarljivog uticaja na demokratizaciju u Srbiji.\nKao najveći donator bespovratne pomoći u budžet Republike Srbije, Evropska unija je tokom posmatranog perioda kroz pretpristupne fondove IPA I (2007–2013) i IPA II (2014–2020) finansirala brojne projekte namenjene unapređenju vladavine prava i izgradnji institucija, demokratskim reformama u najvažnijim sektorima, te snaženju civilnog društva i medija – sve u skladu s prioritetima postavljenim nacionalnim strateškim dokumentima o potrebama i ciljevima reformi, kao i preporukama Evropske komisije iz godišnjih izveštaja o napretku Srbije.\nOdređena promena u obrascima spoljnih uticaja na demokratiju u Srbiji – prevashodno ogledana u slabljenju normativne i transformativne moći EU, s jedne strane, i smelijim uplivom sila sa Istoka, s druge strane – postala je jasnija u drugoj polovini prve decenije 21. veka. Iako bi bilo pogrešno povlačiti snažne uzročno-posledične veze između ta dva procesa, činjenica da je u ovom periodu došlo i do intenzivnijeg urušavanja demokratije u Srbiji govori da je promenjena dinamika u međunarodnom okruženju nesumnjivo doprinela ovom negativnom trendu. No, uprkos ovoj (još uvek) ograničenoj promeni odnosa snaga i obrazaca u međunarodnom okruženju, čini se da su čitav posmatrani period od 2008. do 2020. godine obeležila tri relativno stabilna trenda.\nNajpre, stanje demokratije u Srbiji još uvek snažno zavisi od podsticaja spolja. Da li će i u kojoj meri međunarodni akteri izvršiti pritisak na vlasti u Srbiji neretko je presudno za napredak u demokratizaciji, budući da privrženost demokratskim normama još uvek nije dovoljno snažna ni među političkim elitama, ni među građanima.\nU tom pogledu, iako je s vremenom došlo do određenog smanjenja međunarodnih fondova, gotovo svi međunarodni akteri su nastavili da i u drugoj deceniji demokratskih reformi u Srbiji finansiraju raznovrsne projekte usmerene na: jačanje demokratskih kapaciteta izvršne, zakonodavne i sudske vlasti, političkih partija i civilnog društva, ali i na obrazovanje građana za konstruktivno učešće u demokratskom procesu. Ipak, uprkos njenom značajnom i kontinuiranom prilivu, međunarodna pomoć namenjena demokratizaciji u Srbiji bila je tek delimično uspešna.\nAnalize dvodecenijske spoljne pomoći Srbiji sve (jedno)glasnije upozoravaju da je napredak demokratizacije ostao trajno zarobljen između dnevnopolitičkih interesa vladajućih elita, anti-demokratskih „veto igrača” i interesa ključnih spoljnih aktera, te da domaći akteri nisu stasali u dovoljno snažne i samostalne nosioce demokratskog razvoja.\nDrugi trend u posmatranom periodu pokazuje da se, iako su neophodni za nastavak demokratizacije, pozitivni spoljni podsticaji tokom protekle decenije nisu automatski prelivali u kvalitet demokratskog procesa. Domaće političke elite su sve veštije uspevale da prodemokratske podsticaje iz EU i od ostalih međunarodnih aktera upodobe prema sopstvenim interesima, dok su građani sve manje poistovećivali evropeizaciju i demokratizaciju.\nKonačno, nedovoljna otpornost na nameravane i nenameravane negativne uticaje spolja tokom protekle decenije je dodatno ogolila slabost demokratije u Srbiji. Političke elite se nisu libile da uđu u međunarodne aranžmane koji narušavaju vladavinu prava i demokratski poredak u Srbiji, dok je većina građana to tolerisala, pa neretko i sa odobravanjem gledala na nedemokratske obrasce upravljanja u pojedinim partnerskim zemljama.\nUkoliko se sva tri trenda uzmu u obzir, može se reći da je međunarodni uticaj na demokratiju u Srbiji tokom posmatranog perioda ostao snažan i važan faktor kvaliteta demokratije u Srbiji, da pozitivni uticaji nisu bili dovoljni za njenu konsolidaciju, a da rastući negativni uticaji dovode u pitanje i njenu izvesnost.\nPolitičke elite i građani Srbije liberalnu demokratiju još uvek posmatraju kroz prizmu izneverenih očekivanja koje im je obećana perspektiva „povratka u Evropu” stvorila na početku 21. veka, a ne kao najpodesniji sistem u kome će svojim učešćem ta očekivanja ostvariti. Trenutni stepen i priroda „lokalnog vlasništva” nad demokratijom u odnosu na međunarodne uticaje, otuda, upozoravaju ne samo da se demokratija u Srbiji ne može smatrati konsolidovanom, već i da će ona verovatno još dugo ostati opterećena nelaskavim prefiksima i pridevima.


Rasmusen, Ešton, drugi zvaničnici osuđuju napad u Libiji\nGeneralni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen, šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton i drugi evropski zvaničnici osudili su danas napad na američki konzulat u Bengaziju u Libiji u kome su ubijena četiri američka zvaničnika, uključujući i ambasadora SAD.\nRasmusen je takođe pozdravio to što je libijski predsednik osudio napad i obećao punu saradnju njegove vlade.\n"Važno je da nova Libija nastavi da se kreće ka mirnoj, bezbednoj i demokratskoj budućnosti", rekao je generalni sekretar Alijanse.\nU saopštenju je šefica diplomatije EU Ketrin Ešton rekla da je "duboko šokirana" zbog napada u kome su pogilnula četiri Amerikanca, među kojima i ambasador Kris Stivens.\nOna je pozvala Libiju da "bez odlaganja preduzme sve potrebne mere da zaštiti živote svih stranih diplomata i zaposlenih stranaca u Libiji" kao i da "intenzivno radi" na tome da se pronađu i predaju pravdi odgovorni za ta ubistva.\nPredsednik Evropskog parlamenta Martih Šulc je oštro osudio napad i podsetio da su diplomata i tri američka funkcionera bili u Libiji da "pomognu zemlji da ponovo nađe mir, stabilnost i prosperitet".\nAmbasador Stivens prvi je američki ambasador ubijen u nekom napadu od 1979. godine kada je ambasador Adolf Dabs ubijen u Avganistanu.\nStivens je umro od gušenja dimom tokom napada na konzulat, saopštilo je libijsko Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nZamenik ministra unutrašnjih poslova Vanis al Šarif izjavio je na konferenciji za novinare da su napad izvršili lojalisti bivšeg libijskog lidera Moamera Gadafija.


Na "Kovid odjeljenju" Bolnice u Trebinju nalazi se 14 pacijenata pozitivnih na virus korona, među kojima je i porodica sa šestomjesečnom bebom, rekao je ljekar sa ovog odjeljenja Dragan ...\nRadnici trebinjskog Komunalnog preduzeća rano jutro počeli su hemijsku zaštitu stabala platana i kestena na teritoriji grada. Komunalno preduzeće u Trebinju, bez obzira ne vrijeme i uslove, radi punom parom. ...\nStanovnici ulice Mića Ljubibratića, koja od Olimpijskog bazena Banje vodi ka starom željezničkom mostu polako gube strpljenje zbog radova u njihovoj ulici. " Razumijem da se radi i treba da se radi i rješavaju ...\nRadnici trebinjskog preduzeća “Komunalno” počeli su proljećnu sadnju jednogodišnjeg cvijeća, koje Gradska uprava već četvrtu godinu nabavlja od lokalnih proizvođača. U gradske cvijetnjake biće posađeno ...\nPolicijskoj stanici Trebinje, 13. maja 2020. godine, oko 20.00 časova prijavljeno je da je lice inicijala N.B. nanijelo povrede hladnim oružjem (nožem) licu inicijala D.M. ispred jednog ugostiteljskog objekta u ...\nLagano popuštanje mjera koje su uvedene zbog virusa korona, lijepa proljećna noć uz Trebišnjicu upotpunjena prizorom koji pruža gejzir sa svojim bojama najavljuju neko bolje vrijeme...makar ...\nPovodom dana Svetog Vasilija ostroškog čudotvorca u Mrkonjićima, svetiteljevom rodnom selu, svetu arhijersjku liturgiju služili su episkop zahumsko- hercegovački i primorski Dimitrije i umirovljeni vladika ...\nZbog kvara na cjevovodu, danas od 09:00 do 14:00 časova vodu neće imati potrošači u naselju Police - u ulicama: Kosovska, Popi, Mala i Banović Strahinje. Molimo sve korisnike kojima je najavljen ...\nOd sutra se ponovo može na kafu u kafić, naravno uz mjere koje je propisao Republički štab za vanredne situacije. U toku su pripreme za novi početak rada kafića, ali i nova druženja u skladu sa novim ...\nPočetkom sedmice Rodoljub Drašković predsjednik koncerna „Swisslion“ najavio je osnivanje „Hercegovačkog narodnog pokreta – Rodoljub Drašković“. U kratkom vremenskom intervalu demantovao je sam sebe, ...\nUlaz u Muzej Hercegovine u Trebinju tokom cijelog maja biće besplatan za sve stanovnike Hercegovine, saopštili su iz ove ustanove, podsjećajući da je 18. ovog mjeseca Međunarodni dan muzeja. Publici su ...\nDanas od 15 časova policijski čas\nOdlukom Republičkog štaba za vanredne situacije danas od 15 časova počinje policijski čas koji će trajati do pet časova ujutro. Od sutra policijski čas počinje u 22 časa i traje do pet časova narednog ...\n06.05.2020. u 07:21\nŽenski centar Trebinje razvija aplikaciju koja je namjenjena pružanju podrške žrtvama porodičnog nasilja u Bosni i Hercegovini. " Svjesni situacije da za žene i djecu žrtve porodičnog nasilja, ...\nProljeće u Trebinju, i pored vremenskih oscilacija, u punom zamahu. ...\n03.05.2020. u 14:50\nGradska pijaca u Trebinju počeće sa radom sutra - ali samo za prodaju domaćih proizvoda.Radno vrijeme biće od 8 do 14 časova. Prilikom postavljanja stolova potrebno je voditi računa o socijalnoj distanci, a ...\n03.05.2020. u 14:15


Srpska liga: Pčinja osvojila bod u Jagodini - InfoVranjske\nSrpska liga: Pčinja osvojila bod u Jagodini\nPčinja iz Trgovišta je u sedmom kolu Srpske lige „Istok“ igrala nerešeno sa Jagodinom u gradu pod Juhorom 1:1, poluvreme 1:1.\nSrpskoligaš iz Trgovišta predstavio se kao solidan i borben rival domaćoj Jagodini koji je dobro otvorio meč ranim golom Petrovića u 14. minutu.\nDomaći su uspeli da pravnaju rezultat golom Živkovića u 45. minutu iz jedanaesterca.\nDrugo poluvreme proteklo je u znaku ravnopravne igre i propuštenih prilika na obe strane, ali se rezultat iz prvog dela igre nije promenio do poslednjeg sudijskog zvižduka.\nPosle ovog kola, Pčinja se nalazi na 14. mestu sa tri osvojena boda, a u narednom osmom kolu u Trgovištu dočekuje Rembas iz Resavice koji je na 11. poziciji na tabeli sa šest bodova.\nFK Jagodina FK Pčinja srpska liga istok\nVi ne znate sta pisete, kakav bre penal , penala nije bilo…


Vučić: Srpska je imala mnogo karata na koje je mogla da odigra - 01.09.2016, Sputnik Srbija\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da na sastanku sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i liderima iz Republike Srpske nisu ništa... 01.09.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, republika srpska (rs), aleksandar vučić, dragan čović\n18:44 01.09.2016 (Osveženo: 20:09 01.09.2016)\n© Tanjug / DRAGAN KUJUNDZICAleksandar Vučić, premijer Srbije\nRepublici Srpskoj podrška i pomoć Srbije nijednog sekunda neće izostajati, poručio je večeras premijer Aleksandar Vučić odgovarajući na pitanje šta je Srbiju opredelilo da ne podrži referendum u RS.\n„Nismo podržali tu odluku, ali nismo ni vršili pritisak, niti ćemo na bilo koji način uticati na odluku da li će referenduma biti“, rekao je Vučić na pres-konferenciji koju je držao zajedno sa hrvatskim članom Predsedništva BiH Draganom Čovićem.\n1 Septembar 2016, 16:38\n„Srbija je bila i biće uz Republiku Srpsku“, istakao je Vučić i naglasio da iz stava Srbije o referendumu niko ne bi trebalo da izvlači zaključke o nekakvim podelama:\n„Nije ovo vreme podele na huškače i izdajnike“, ukazao je premijer.\n„Mi znamo da će referenduma biti, mi smo postavljali stvari znajući da je Srbija uvek uz RS, ali mi imamo mnogo stvari o kojima smo danas govorili.“\nZbog toga, tvrdi, „niko iz RS ne može da kaže ništa protiv nas, jer doneli smo odluku da se ne mešamo, da im ne određujemo sta će da odluče“.\n„Odluku smo doneli ne samo da ne podržimo referendum, nego ni da ne budemo protiv referenduma“, objasnio je.\nRS je imala više opcija, mnogo karata na koje je mogla da odigra i „to su naše taktičke razlike“, naveo je Vučić dodajući da je on izneo nešto drugačije ideje pri poslednjem susretu sa rukovodstvom RS, ali da sada treba videti šta je moguće uraditi u budućnosti.\nDodik: Sve što činimo je u skladu sa zakonima\n1 Septembar 2016, 17:20\n„Samo sam hteo da o tome razgovaramo, a lično sam se rukovodio interesima srpskog naroda sa obe strane Drine. Mislim da smo sve uradili na najbolji način i ne mislim da će oni da se predomisle“, rekao je Vučić dodajući da ipak ne smatra da je to najvažnije pitanje jer taj dan u RS mogu da slave i ovako i onako.\nIzrazio je nadu da sve u vezi sa referendumom neće izazvati pogoršanje situacije niti eskalaciju koja bi ugrozila bezbednost u regionu, dodajući da će Srbija učiniti sve da očuva regionalni mir i stabilnost.\n„Uvereni smo da RS i srpski narod neće nikoga napadati, ali nećemo dozvoliti nikome da napada RS“, poručio je Vučić izrazivši nadu da to nikome neće pasti na pamet.\nČović i Vučić su zajednički izrazili nadu i uverenje da će srpsko-hrvatski odnosi ubuduće biti značajno bolji, te da suštinske prepreke za takav razvoj situacije na Balkanu ne postoje.\n„Istina je da mi imamo različite poglede na događaje iz prošlosti i teško ćemo ih menjati, ali upravo je zato važno da govorimo o odnosima u budućnosti“, rekao je Vučić, dodajući da se to postiže pre svega iskrenim razgovorom, ali i dobrom ekonomskom saradnjom.\n1 Septembar 2016, 18:52\nTa je saradnja i do sada bila korektna, naveo je premijer, pomenuvši suficit koji Srbija ima u tim odnosima, kao i rast izvoza za 7,9 odsto u prvih pet meseci ove godine.\n„Želimo dobre odnose između Srba i Hrvata“, ponovio je Vučić, primetivši da su takvi odnosi „uvek lekoviti“.\nNaglasivši da će se dobra saradnja Srba i Hrvata u BiH nastaviti, Vučić je primetio da je to nešto „dobro i važno u vreme ne baš zavidne stabilnosti“.


EKIPA "KUMANOVKA" PRAVI NAJBOLJI AJVAR NA ZLATIBORU - Užice Oglasna Tabla\nEKIPA „KUMANOVKA“ PRAVI NAJBOLJI AJVAR NA ZLATIBORU\nоктобар 22, 2016 0247\nEkipa „Kumanovka“ pobednik je kvalifikacionog takmičenja „Izađi mi na teglu“ održanog na Kraljevom trgu Zlatiboru. Pobednička ekipa plasirala se direktno u finale koje će se održati u subotu, 22. oktobra na istoj lokaciji.\n„Mi se profesionalno bavimo proizvodnjom ajvara i zbog toga smo se odlucili da se prijavimo na takmicenje i probamo da osvojimo titulu za najbolji recept na Zlatiboru. Na sutrasnjem takmicenju boricemo se za titulu najboljeg ajvar majstora u Srbiji i nadamo se da ce nas recept uspeti da osvoji jedno od prva tri mesta u konkurenciji sampionskih ajvara iz svih delova Srbije -kaze kapiten pobedničke ekipe.\nRecept za drugoplasirani ajvar imala je ekipa “Porodicni ajvar”, dok je treće mesto pripalo ekipi ”Vendome”.\n”Danas smo odrzali poslednje kvalifikaciono takmicenje u trecoj sezoni karavana i uspesno proglasili poslednjeg u nizu ajvar majstora koji ce na sutrasnjem finalnom takmicenju predstavljati Zlatibor. Sutra nas ocekuje 20 takmicarskih ekipa iz svih krajeva Srbije. Pobednike ocekuju vredne nagrade, a najbolju ekipu prestizna titula najboljeg ajvar majstora u 2016. godini – kaže Ljiljana Vukotić, organizator manifestacije.\nPobednike je birao tročlani stručni žiri u sledećem sastavu: Gordana Sopalovic, tehnolog kompanije Zlatiborac, Milenka Arsenijevic, sef kuhinje Studentskog odmaralista Ratko Mitrovic, Rada Pantic, sef restorana Grand. Pobednici su osvojili mini elektrik štednjak iz linije MBS Milan Blagojević Smederevo, drugoplasirana ekipa osvojila je posuđe „Metalac“ Gornji Milanovac, dok je treća nagrada bila mali kućni aparat.\nKaravan “Izađi mi na teglu” na Zlatiboru zavrsava svoju potragu za najboljim receptom za ajvar u Srbiji, a na svom putuu do velikog finala obišao je preko 20 gradova. Nadmetanje za najbolji ajvar u Srbiji se nastavlja!


Koliko je efikasan S-300 u Siriji (foto) - 06.10.2016, Sputnik Srbija\nKoliko je efikasan S-300 u Siriji (foto)\nRusija je u Siriji razmestila antibalistički raketni sistem S-300V4 „Antej-2500“ da bi omogućila dodatnu podršku ruskoj avijaciji koja učestvuje u... 06.10.2016, Sputnik Srbija\n18:37 06.10.2016 (Osveženo: 19:10 06.10.2016)\n© Wikipedia / Vitaly V. Kuzmin Protiv-avionski odbrambeni raketni sisetm S-300VM\nRusija je u Siriji razmestila antibalistički raketni sistem S-300V4 „Antej-2500“ da bi omogućila dodatnu podršku ruskoj avijaciji koja učestvuje u protivterorističkoj ofanzivi Rusije, navode eksperti.\nRusija potvrdila: S-300 raspoređen u Tartusu u Siriji\n4 Oktobar 2016, 17:56\nŠef Saveta za odbranu i bezbednost Federacije Viktor Ozjorov izjavio je da bi ovaj potez mogao da bude „neophodan za sprečavanje incidenata sličnih obaranju Su-24“.\nRuski senator aludirao je na incident kada je turska avijacija oborila ruski bombarder Su-24 na severu Sirije 24. novembra 2015. Nakon incidenta na nekoliko meseci su zamrznuti srdačni odnosi dveju zemlje.\nVojni analitičar Vladimir Jevsejev smatra da je Rusija rasporedila S-300 u Siriji u pokušaju da pojača svoju odbranu posebno protiv raketnih napada.\n„Za razliku od drugih sistema protivvazdušne odbrane, na primer S-400 ’Trijumf‘, S-300VM ima dodatne mogućnosti protivraketnih napada. On može da presreće bojeve glave koje se kreću brzinom do pet kilometara u sekundi i da ih uništi na maksimalnoj visini od 30 kilometara“, objasnio je on.\nZbog toga S-300 može da porazi subsonične rakete poput „Tomahavka“, kao i balističke rakete, dodao je Jevsejev.\nGeneral-potpukovnik Ajteš Bižev indirektno je potvrdio ovu procenu. On kaže da „Antej-2500“ pre svega ima zadatak da se „suprotstavi vazdušnom napadu krstareće rakete na administrativne, industrijske i vojne objekte, kao i na naše snage“. On je za „Svobodnu presu“ rekao da je S-300V4 bolji u presretanju krstarećih raketa od naprednijih S-400.\nS-300V4 koji je unapređena verzija S-300VM, predstavlja „visoko automatizovano i ekstremno efikasno oružje“, rekao je Bižub i dodao da je vreme njegove pripravnosti pet minuta.\nŠef Centra za vojne prognoze Anatolij Ciganok istakao je da je Pentagon ima znatno više borbenih aviona u blizini Sirije.\n„Prema navodima različitih izvora, ruske vazduhoplovne snage rasporedile su negde između 20 i 40 aviona u Siriji. SAD ima dve vazdušne grupe stacionirane na nosačima aviona u regionu. Drugim rečima, oni imaju 140 aviona. To je razlog zašto je ruskoj vojsci u Siriji potrebna dodatni oblik zaštite od vazdušnih napada“, objasnio je on.\nU službi od 2013, S-300V4 (NATO oznaka SA-23 „Gladijator“) ima za cilj praćenje i presretanje balističkih raketa malog i srednjeg dometa, aerobalističkih i krstarećih raketa, kao i aviona sa fiksnim krilom, sisteme za ometanje radara i precizno vođenu municiju. Ona ima domet od 400 kilometara i može istovremeno da pogodi 24 aviona ili 16 balističkih ciljeva u različitim kombinacijama.\nSistem je konstruisao i proizveo državni koncern „Almaz-Antej“.


NATO: Moguć zajednički jezik oko članstva Švedske i Finske - BIGportal.ba\n15 Maja, 2022 15 Maja, 2022 041\nGeneralni sekretar NATO Јens Stoltenberg izjavio je danas da je uvjeren da se može postići zajednički jezik kako bi se otklonila zabrinutost Turske oko članstva Švedske i Finske u Sjevernoatlantskoj alijansi.\nPrema njegovim rečima, ratifikacija će potrajati neko vrijeme, ali plan je da to bude brži proces nego ranije, preneo je Rojters.\n– Uvjeren sam da ćemo moći da odgovorimo na zabrinutost koju je Turska izrazila na način koji neće odlagati članstvo ili proces pridruživanja – kazao je Stoltenberg novinarima putem video linka, dodajući da je Ankara jasno stavila do znanja da ne želi da blokira kandidaturu nordijskih država za članstvo.\nOn je naveo da želi da se što više ubrza proces ratifikacije članstva dvije zemlje i da će Alijansa tražiti načine da osigura bezbjednost tokom prelaznog perioda, uključujući povećano prisustvo NATO u regionu.\nStoltenberg je istakao da ako Finska i Švedska odluče da podnesu zahtjev za članstvo u NATO, to će biti istorijski momenat.


MK Grupa i američki Stratex investiraju u hotele Budvanska rivijera | Gde Investirati\nMK Grupa i američki Stratex investiraju u hotele Budvanska rivijera\nMK Grupa, srpskog biznismena Miodraga Kostića, i američka Stratex Grupa objavili su danas partnerstvo čiji je cilj realizacija zajedničkih investicija u Hotelsku grupu Budvanska Rivijera i druge projekte iz oblasti hotelskog turizma u Crnoj Gori.\nStratex Grupa i MK Grupa će od danas nastupati kao jednaki partneri u HG Budvanska Rivijera, koji dele viziju razvoja te hotelske grupacije i veruju u njeno pozicioniranje kao vodeće u oblasti hotelskog turizma u regionu, navodi se u zajedničkom saopštenju dve kompanije.\n“Cilj ovog poduhvata je maksimalno uvećanje vrednosti kompanije putem modernizacije, profesionalnog menadžmenta i razvoja kroz zajednički investicioni program”, izjavio je Neil Emilfarb, predsednik Strateks Grupe.\nOn je izrazio uverenje da “iskustvo i kapaciteti MK Grupe i Stratex-a mogu da osiguraju transformaciju Budvanske Rivijere u modernu hotelsku kompaniju i lidera u turizmu u ovom delu Evrope.\n“Nadamo se dobroj saradnji sa Vladom Crne Gore i opštinom Budva radi daljeg unapređenja Budve kao turističke destinacije”, dodao je Emilfarb.\nMK Grupa je jedna od vodećih holding kompanija u Srbiji i jedna od većih vertikalno integrisanih poljoprivrednih kompanija u Evropi. U više desetina preduzeća zapošljava oko 7.000 radnika. Pored agrara, MK Grupa je lider u šećernoj i mesnoj industriji, turizmu, bankarskom poslovanju, obnovljivim izvorima energije, nekretninama…\nU fokusu poslovanja Grupe u poslednjih nekoliko godina je razvoj hotelskog biznisa.\nU poslovnom sistemu MK Grupe su hoteli sa četiri zvezdice Grand Hotel & Spa, Family Hotel Angella, Apartmani Konaci na Kopaoniku, 88 Rooms Hotel u Beogradu, kao i hotel sa pet zvezdica Kempinski Palace u Portorožu, koji su već prepoznati kao vodeći u regionu, a MK Group je nedavno dostavila i ponudu za kupovinu hotela Kempinski u Savudriji, u Hrvatskoj.\nStratex Grupa je međunarodna grupa kompanija u sektoru nekretnina i ugostiteljstva. U Crnoj Gori, gde je uložila preko 140 miliona evra, posluje od 2006. godine i predstavlja najvećeg američkog investitora.\nOva Grupa je vlasnik Dukley porodice brendova, među kojima su najpoznatiji: Dukley Gardens, Dukley Residences i Dukley Marina u čiju modernizaciju i razvoj Strateks ulazi sa turskom Dogus Grupom. Strateks je i značajan pokrovitelj umetnosti kroz svoj Dukley European Art Community program, navodi se u saopštenju.\nPrevious Evropske berze, dolar, nafta: Svi čekaju rezultate sastanka OPEC i Rusije u Dohi\nNext Tri scenarija na sledećem sastanku OPEC-a i Rusije u Dohi\nTags HG Budvanska RivijerahotelMiodrag KostićMK GrupaStratex\nMiodrag Zec: Englezi maestralno izvlače korist, Srbi imaju pogrešan talenat\nO višestrukoj koristi koju će Velika Britanija izvući iz Brexita, do toga zašto ne postoji besplatni ručak za Srbiju, govori profesor ekonomije Miodrag Zec u emisiji Kažiprst na B92.\nRok za uplatu četvrte rate poreza na imovinu 14. novembar\nRok za uplatu obaveze za četvrti kvartal poreza na imovinu za 2017. godinu za fizička lica, preduzetnike i pravna lica je 14. novembar, saopšteno je iz Sekretarijata za javne prihode.\nDijaspora most srpskim privrednicima ka svetu\nPreduzetnicima iz Srbije značajno mogu pomoći srpski privrednici u dijaspori da plasiraju svoju robu u inostranstvu, ocenjeno je na Svesrpskom samitu “Expo 2016”.


Poziv za učešće na 51. Međunarodnom sajmu privrede u Celju - PKS-RPK Novi Sad\nInfo, Centar za privredni sistem, Sve najave, Aktuelno\nPoziv za učešće na 51. Međunarodnom sajmu privrede u Celju\nAktuelno, Centar za privredni sistem, Info, Sve najave\nPrivredna komora Srbije i Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, uz podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, organizuju nastup privrednika u okviru nacionalnog štanda Srbije na predstojećem 51. Međunarodnom sajmu privrede, koji će se održati u Celju, R. Slovenija, u periodu od 11. do 16. septembra 2018. godine.\nRepublika Srbija je zemlja partner 51. Međunarodnog sajma privrede na kome će imati priliku da predstavi potencijal privrede, izvozne mogućnosti, kao i druge prednosti koje je čine dobrom destinacijom za ulaganje.\nMOS je vodeći međunarodni sajam iz oblasti preduzetništva u Sloveniji. Ove godine se održava 51. put po redu, na 65.000 m² sajamskog izložbenog prostora. U 2017. godini sajam je posetilo oko 125.000 hiljada posetilaca koji su imali priliku da se upoznaju sa proizvodnim programom više od 1.500 izlagača iz 35 zemalja sveta.\nTroškove zakupa prostora i izgradnje štanda snose organizatori, dok izlagači snose minimalni trošak participacije za učešće izlagača u troškovima nastupa na sajmu u okviru nacionalnog štanda u iznosu od 350,00 evra u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan izdavanja profakture.\nPopunjena, potpisana, overena i skenirana prijava kao i skenirano Uverenje Poreske uprave Ministarstva finansija o izmirenju dospelih poreza primaće se do petka, 03. avgusta 2018. godine do 16 časova, a šalju se elektronskom poštom na e-mail: sanja.nesic@pks.rs.\nOriginal uverenje Poreske uprave Ministarstva finansija o izmirenju dospelih poreza i doprinosa, zajedno sa popunjenom, potpisanom i overenom prijavom neophodno je poslati poštom na adresu: Privredna komora Srbije, ul. Resavska 13-15, 11000 Beograd, sa naznakom: Služba za organizaciju sajmova, manifestacija i događaja, za Sanju Nešić.\nU slučaju da se na javni poziv prijavi manje od pet privrednih subjekata organizatori zadržavaju pravo da bez ikakvih posledica otkažu nastup u okviru nacionalnog štanda Srbije. U slučaju prijavljivanja većeg broja učesnika prednost u rangiranju će zavisiti od:\nuspešnosti nastupa na prethodnim sajmovima u organizaciji Pokrajinskog sekretarijata ili Komore,\nbroja nastupa na sajmu u organizaciji Pokrajinskog sekretarijata ili Komore,\nZa sve dodatne informacije kontakt osoba je Sanja Nešić, viši savetnik u Službi za organizaciju sajmova, manifestacija i događaja u Privrednoj komori Srbije (tel: 011 33 00 988, mob: 066 875 1326, e-mail: sanja.nesic@pks.rs).


- U okviru AgriCO mreže izgradiće se dve nove prehrambene pijace. Prehrambena pijaca Gradinari biće smeštena na 690 kvadratnih metara, sa 50 do 60 mesta za prodavce i lokalne, a imaće i stočnu pijacu (330m2), kapaciteta 175 grla. Prehrambena pijaca u Vršcu će biti smeštena na 2.401 kvadratnih metara izgrađene površine, sa 150 do 160 mesta za mala i srednja preduzeća (povrće, voće, meso, riba, mlečni proizvodi , cveće). Osim toga, biće opremljena laboratorijom za uzorkovanje poljoprivrednih proizvoda, kaže Srđan Predić, menadžer ovog projekta.\nPrethodnih dana organizovana je obaveznu informaciona poseta za sve zainteresovane građevinske firme koje se mogu prijaviti na tender za izgradnju AgriCo pijace u Vršcu.\nProjekat se sprovodi u okviru IPA programa prekogranične saradnje Rumunija - Srbija. Vrednost projekta je 2,074,853.00 evra, od čega je 85 odsto učešće od strane IPA fonda. Projekat se realizuje tokom 18 meseci, do oktobra 2014. godine.


Isporuka jeftinijeg šećera iz rezervi počinje u sredu\nBEOGRAD - Direktor Republičke direkcije za robne rezerve Goran Tasić izjavio je danas u Beogradu da će prve isporuke šećera iz rezervi po ceni od 98 dinara za kilogram početi od srede naredne sedmice.\nBiće potrebno nedelju dana da šećer stigne do svih potrošača u Srbiji, rekao je Tasić, apelujući na građane da budu strpljivi.\n"Nije lako sve to brzo uraditi, jer je veliki broj trgovaca i maloprodajnih objekata zainteresovano", rekao je Tasić za Radio televiziju Srbije. Po odluci Vlade Srbije o intervenciji šećerom iz robnih rezervi ugovaranja će krenuti od ponedeljka, a prve isporuke u sredu.\n"Srbija ima dovoljno šećera u rezervama", rekao je Tasić, dodajući da je to razlog što se kreće u intervenciju.\nMinistarstvo trgovine i usluga napravilo je prve spiskove zainteresovanih trgovaca za šećer iz Robnih rezervi, rekao je Tasić\n"Ima oko 40 trgovinskih lanaca sa više stotina maloprodajnih objekata i trebaće nedelju dana da šećer stigne u svaki grad u Srbiji," , preciziro je Tasić.\nTasić je istakao da će svi zainteresovani (trgovci) šećer kupovati iz Robnih rezervi po jedinstvenoj ceni od 82,50 dinara, sa obavezom da u maloprodaji košta 98 dinara\nJeftiniji šećer je, po Tasiću, domaćeg porekla i biće vidno obeležen da potiče iz Republičke direkcije za robne rezerve.\nTasić je nestašiću šećera na rafovima i pored dobre proizvodne sezone objasnio time što je cena tog proizvoda u okruženju, u zemljama članicama Yone slobodne trgovine u Centralnoj Evropi (CEFTE) viša nego u Srbiji, pa ga domaći proizvođači izvoze.\nVlada Srbije donela je 24. februara odluku o interventnoj prodaji šećera iz Robnih rezervi kako bi se predupredila nestašica šećera na tržištu.\nRepublička direkcija za robne rezerve će, na osnovu saglasnosti Vlade, interventno prodavati 3.000 tona mesečno belog šećera, i to u narednih pola godine, do stabilizacije tržišta.\nZA JEDAN ZUB U NEMAČKOJ, U SRBIJI DOBIJU PET Zdravstveni i kozmetički turizam toliko je razrađen da stranci TRČEĆI DOLAZE


Silovao rođaku i držao je kao robinju u prikolici kamiona : Nadlanu.com\nSilovao rođaku i držao je kao robinju u prikolici kamiona\nObjavljeno 6. dec 2013. / 22:24:22\nDevojka je oslobođena tek prošle nedelje, kada je policajac na kontrolnoj rampi u Minesoti shvatio da je na Floridi izdat nalog za Vafedasovo hapšenje. Ona je tom prilikom oslobođena iz Vafedasovog kamiona i imala je veliku modricu na oku kao i brojne druge povrede.\n"U nedostaku boljeg izraza, može se reći da ju je držao kao roba", izjavio je za "Asošijejted pres" okružni javni tužilac Brajan Melton, kome je ova slučaj poveren.\nDevojka je ispričala da je Vafedasa, koji joj je dalji rođak, upoznala u maju ove godine i da je najpre mislila da mu je potreban neko ko će mu pomagati u njegovom prevozničkom poslu.\nSaradnja se, međutim, brzo pretvorila u ropstvo i zlostavljanje i Vafedas ju je mesecima držao zarobljenu u kamionu.\nNije joj dozvoljavao da izađe ni da bi otišla u WC, zanatskom brusilicom joj je "popravio" zube jer mu se nije sviđao njihov izgled, svakih nekoliko dana ju je silovao, a ako bi pokušala da uspostavi kontakt očima sa bilo kim na mestima na kojma su se zaustavljali, dobijala je batine. Tokom čitavog perioda zatočeništva samo pet ili šest puta joj je dopustio da se istušira.\nŽrtva je takođe ispričala i da je Vafedas bio opsednut vampirima, zbog čega je i svoje prevozničko preduzeće nazvao "Sumrak saga ekspres kamioni", a dva od svojih veštačkih zuba naoštrio je tako da izgledaju kao vampirski očnjaci.\nNakon hapšenja, Vafedas je optužen za kidnapovanje, protivpravno lišavanje slobode i nasilje u porodici i određena mu je kaucija od milion dolara.\nIzvor: Alo , Foto: Morguefile


FORS Montenegro je u Kolašinu organizovao dvodnevnu Konferenciju na temu Razvoj društvenog preduzetništva, u cilju promovisanja koncepta društvenog preduzetništva i njegovog značaja za razvoj, stvaranje novih radnih mjesta i rješavanje društvenih problema, kao i predstavljanje modela dobre prakse u ovoj oblasti iz regiona i Evropske unije. Na otvaranju Konferencije su […]\nFebruary 5, 2018 admin Društveno preduzetništvo\nFORS Montenegro je u Kolašinu 2-4. oktobra organizovao obuku na temu Upravljanje u društvenim preduzećima za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta nezaposlenih mladih, žena i dugoročno nezaposlenih za društveno preduzetništvo i unapređenje njihove konkurentnosti na tržištu rada, a prisustvovalo joj je […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu 13. i 14. septembra organizovao obuku na temu Internet Marketing za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta nezaposlenih mladih, žena i dugoročno nezaposlenih za Internet marketing i unapređenje njihove konkurentnosti na tržištu rada. Trening su održali Srđan […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu 27. i 28. juna organizovao obuku na temu Implementacija projekata za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta nezaposlenih mladih, žena i dugoročno nezaposlenih za pripremu i sprovođenje projekata i unapređenje njihove konkurentnosti na tržištu rada. Trening je […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu od 14. do 16. juna organizovao obuku na temu Pisanje projekata za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta nezaposlenih mladih, žena i dugoročno nezaposlenih za pripremu projekata i unapređenje njihove konkurentnosti na tržištu rada. Trening je organizovan […]\nFORS Montenegro je u okviru projekta SEEM-Socijalna ekonomija za zapošljavanje u Crnoj Gori organizovao studijsku posjetu društvenim preduzećima u Hrvatskoj, za nezaposlene mlade, žene i dugoročno nezaposlene iz sjevernog regiona Crne Gore. Posjeta je organizovana od 24. do 27. maja, u Osiječko-baranjskoj županiji, u saradnji sa Udruženjem Slap iz Osijeka, […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu od 10. do 12. aprila organizovao obuku na temu Pisanje biznis planova za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta za planiranje razvoja društvenih preduzeća i predstavlja nastavak obuke za nezaposlene u okviru koje su prethodno organizovani treninzi […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu 25. i 26. aprila organizovao obuku na temu Marketinške vještine za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta za promovisanje proizvoda i usluga, posebno onih koje su proizvod društvenog preduzetništva. Takođe, učesnicima je omogućila sticanje znanja i vještina […]\nFORS Montenegro je u Kolašinu od 10. do 13. aprila organizovao obuku na temu Društveno preduzetništvo za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju promovisanja društvenog preduzetništva i mogućnosti koje ovaj koncept pruža za stvaranje novih radnih mjesta, rješavanje određenih društvenih problema i ukupni društveno-ekonomski […]\nU Nikšiću je 24. aprila održana prezentacija primjera dobre prakse u društvenom preduzetništvu u cilju informisanja o mogućnostima koje ovaj koncept nudi za kreiranje novih radnih mjesta i ukupni društveno ekonomski razvoj. Primjere dobre prakse kada su u pitanju društvena preduzeća iz Evropske unije je predstavila Sonja Vuković iz Udruženja […]\nEvropska nedjelja prevencije kancera grlića materice\nRezultati istraživanja o ekološkoj svijesti građana


Banke u evrozoni očekuju jaču potražnju za kreditima | Gde Investirati\nBanke u evrozoni očekuju dalji rast potražnje građana i preduzeća za kreditima u trećem tromesečju, uz paralelno ublažavanje standarda kreditiranja, pokazalo je u petak objavljeno tromesečno istraživanje Evropske centralne banke (ECB).\nECB je u protekle tri godine kupovinom državnih i obveznica kompanija u vrednosti 2.500 milijardi evra smanjio troškove zaduživanja na rekordno nizak nivo, nastojeći da stimuliše zaduživanje i potrošnju, s krajnjim ciljem podsticanja inflacije.\nIako je ostvarivanje tog cilja išlo sporije nego što se očekivalo, krediti stanovništvu i preduzećima sada su blizu najviših nivoa u postkriznom razdoblju, pa je ECB u julu odlučio da smanji iznos kupovine imovine, uvažavajući činjenicu da se inflacija konačno počela vraćati prema zacrtanih nešto ispod dva posto.\nU drugom tromesečju banke su zabeležile veću potražnju za stambenim, potrošačkim i kreditima za kompanije, a kreditni standardi – interne smernice ili kriterijumi za odobravanje kredita – ublaženi su u sve tri kategorije, pokazuje tromesečno istraživanje ECB-a, koje je obuhvatilo 149 zajmodavaca.\n“U drugom tromesečju 2018. opšti uslovi odobravanja novih kredita dodatno su ublaženi u svim kreditnim kategorijama, prvenstveno usled smanjenja marži na prosečne kredite”, primećuju u ECB-u.\nNapominju takođe da su ublažavanju standarda kreditiranja doprineti konkurentski pritisci u bankarskom sektoru dok je uticaj tolerancije rizika, troškova finansiranja i ograničenja vezanih za bilans banaka uglavnom bio neutralan.\nPrevious Vlasnik piva Corona ulaže u posao sa kanabisom\nNext UN proglasile Sloveniju za najčistiju zemlju\nŠtrajk u Alitaliji: 200 otkazanih domaćih i međunarodnih letova\nItalijanska vazduhoplovna kompanija Alitalia, u velikim poslovnim teškoćama, objavila je otkazivanje 200 domaćih i međunarodnih letova u nedelju zbog štrajka dela osoblja.


RTS :: Nurkić igra za BiH – da li će Srbi iz NBA nastupiti za reprezentaciju?\nKošarka Nurkić igra za BiH – da li će Srbi iz NBA nastupiti za reprezentaciju?\nsubota, 24. okt 2020, 08:48 -> 09:00\nKošarkaš Portland trejlblejzersa Jusuf Nurkić potvrdio je da će nastupiti za reprezentaciju Bosne i Hercegovine u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, što je povećalo mogućnost da i naša selekcija bude kompletna. Nurkić je istakao da će igrati za BiH, demantujući da se njegov klub protivio nastupu za nacionalni tima.\nKvalifikacije za Evrobasket biće sproveden u "mehurima", poput završnice NBA lige, a jedan od njih će biti organizovan u BiH.\nBosnu i Hercegovinu krajem novembra očekuju mečevi sa Bugarskom i Letonijom protiv kojih će igrati na domaćem terenu.\nPojedini mediji pisali su kako je Nurkićevo igranje za reprezentaciju upitno zbog protivljenja Portlanda da igra, međutim, on je putem društvenih mreža napisao da je to laž i da će nastupati.\n"S obzirom na to da su pojedini mediji objavili kako je moje igranje za reprezentaciju u predstojećem ciklusu kvalifikacija upitno, zbog navodnog otpora mog kluba, dužan sam reći da sam pre više od mesec dana ljude KSBiH obavestio da želim igrati i da ništa nije pod znakom pitanja", napisao je Jusuf i dodao:\n"Odobrenje mog kluba nije dolazilo nikad u pitanje jer je to poverenje utemeljeno na uzajamnom poštovanju i neizmernoj podršci od kluba koju sam stekao svojim radom i vrhunskim igrama koje su me svrstale u red najboljih centara, najjače košarkaške lige sveta."\nNurkić se tako pridružio Jonasu Valančunasu i Domantasu Sabonisu, koji su takođe potvrdili da će igrati za Litvaniju krajem novembra.\nOvakve informacije znače da bi i srpski reprezentativci iz NBA mogli da igraju u kvalifikacijama, čime bi posao selektora Igora Kokoškova bio znatno olakšan. Nema potvrde, ali se navijači nadaju odazivanjem Nikole Jokića, Bogdana Bogdanovića, Nemanje Bjelice, Bobana Marjanovića, Marka Gudurića, pa možda i Alena Smailagića.\n"Orlove" očekuje put u Finsku, pošto je ova država dobila zadatak od Fibe da organizuje "babl", gde će biti odigrani mečeve sa Švajcarskom (27.11) i Finskom (30.11).


Govor predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine na UN konferenciji COP26 – The Balkantimes Press\nEkonomija & Biznis Politika Vijesti\nGovor predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine na UN konferenciji COP26\n02/11/2021 Balkantimes.Press\t247 ViewsBosna i Hercegovina, COP26, klimatske promjene, Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, UN, UN konferencija, Zeljko Komsic\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić obratio se učesnicima UN konferencije COP26\nŽeljko Komšić pred Generalnom skupštinom UN-a, Foto: društvene mreže\nVeliko mi je zadovoljstvo što sam danas ovdje i što imam priliku pozdraviti vas sve na ovako značajnoj konferenciji posvećenoj klimatskim promjenama. Konferenciji koja se održava u trenutku kada smo, svakodnevno, suočeni sa posljedicama pandemije, kao i cijelim nizom klimatskih izazova koji pred nas stavljaju težak zadatak za budućnost cijelog svijeta.\nZato je važno postići zajednički dogovor na koji način ubrzati globalno djelovanje protiv klimatskih promjena, kako bi se porast temperature zadržao ispod 1.5 stepeni Celzijusa, te spriječilo da klimatske promjene izmaknu kontroli.\nIzazovi su različiti za svaku od naših zemalja, ali bez obzira na to, neophodno je da u borbi sa klimatskom krizom budemo na istoj strani, i djelujemo zajedno. Kao što je neophodno i da postavimo realne i ostvarive ciljeve, jer će za implementaciju biti potrebna značajna finansijska sredstva, posebno u zemljama s nižim GDP-om po glavi stanovnika, kao što je Bosna i Hercegovina.\nMoja zemlja ulaže napore u smanjenju emisija stakleničkih gasova, ali ćemo u narednom periodu morati ulagati i više energije i novca kako bismo dostigli ciljeve koje smo postavili sebi. Zadovoljstvo mi je što danas mogu reći da je Bosna i Hercegovina u aprilu ove godine dostavila Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama (UNFCCC) svoj ažurirani Utvrđeni doprinos (NDC) potvrđujući svoju opredijeljenost ispunjavanju Pariškog klimatskog sporazuma.\nDostavljanjem ovog dokumenta, Bosna i Hercegovina je jedna od prvih zemalja Zapadnog Balkana koja je usvojila ažurirani NDC sa planom smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte za 33,2% do 2030. i skoro 66% do 2050. godine.\nU cilju ispunjenja ciljeva na prevenciji klimatskih promjena, radimo i na omogućavanju tranzicije ka održivosti i stvaranju povoljnog okruženja za privlačenje investicija privatnog sektora u čistu, pristupačnu energiju. Biće nam potrebna značajna međunarodna pomoć kada je riječ o transferu tehnologije, uspostavljanju finansijskih mehanizama za podsticanje dekarbonizacije, kao i finansijska podrška za projekte koje se odnose na klimatska pitanja.\nU cilju dalje dekarbonizacije energetskog sektora, u novembru 2020. godine, Bosna i Hercegovina je potpisala Sofijsku deklaraciju, čime je preuzela obavezu da će zajedno sa EU raditi na tome da Evropa bude klimatski-neutralan kontinent do 2050. godine.\nS tim u vezi, jedna od najvažnijih aktivnosti na kojoj trenutno radimo je izrada Integrisanog energetskog i klimatskog plana za period 2021-2030. godina (NECP BiH). Ovim dokumentom se usklađuju višestruki ciljevi: Evropske unije u oblasti energetike i klime, Okvirne Konvencije Ujedinjenih nacija o promjeni klime, Pariškog sporazuma i Energetske zajednice.\nNaš, bosanskohercegovački plan definisat će ciljeve za povećanje mjera energetske efikasnosti, povećanja udjela obnovljivih izvora energije i smanjenja emisija stakleničkih gasova do 2030. godine, kao i potrebne politike i mjere za njihovo ostvarivanje. Cilj je da se odrede ambiciozni ciljevi za svaku od dimenzija Plana, za koje smatramo da je realno da budu dostignuti do 2030. godine, a koji će omogućiti dalji razvoj energetskog sektora Bosne i Hercegovine.\nOvdje bih naglasio da u okviru izrade Nacionalnog energetskog i klimatskog plana, Bosna i Hercegovina radi na izradi Mape puta za tranziciju regiona bogatih sa ugljem. Takva tranzicija regiona bogatih sa ugljem i kompletnog energetskog sektora u Bosni i Hercegovini mora biti pravedna, i omogućiti prelazak sa uglja na obnovljive izvore energije bez gubitka radnih mjesta.\nKada je sektor energije u pitanju, za Bosnu i Hercegovinu je od najveće važnosti definisati načine finansiranja energetske tranzicije. Energetska tranzicija zahtjevaće značajna ulaganja u tehnologije i infrastrukturu s niskim udjelom ugljika. U tom smislu, Bosna i Hercegovina će, kao i niz drugih zemalja, trebati značajnu međunarodnu finansijsku pomoć i podršku za dekarbonizaciju energetskog sektora do 2050. godine sa posebnim fokusom na plansko zatvaranje rudnika uglja i obustavljanje rada elektrana na ugalj.\nNesumnjivo je da Bosna i Hercegovina želi dati svoj doprinos u borbi protiv klimatskih promjena, ali to nećemo moći učiniti sami, trebaće nam podrška i saradnja sa državama koje svojim znanjem i resursima mogu ovaj proces ubrzati. I bez obzira na činjenicu da ne predstavljam državu sa tako velikim brojem stanovnika, u naporima da zaustavimo klimatske promjene, biće nužno da svi daju svoj doprinos, i tu možete računati na nas.\nZahvaljujem vam se na pažnji, i želim svima uspješan ostatak konferencije, za koju se nadam da će ostati upisana u historiji kao prekretnica u borbi da spasimo planetu.


NAUČNO DOKAZANO: Zdraviji ste ako imate veliku zadnjicu! • HAPPYTV.RS\nNAUČNO DOKAZANO: Zdraviji ste ako imate veliku zadnjicu!\nVelike zadnjice su poslednjih par godina svetski trend, koji se preselio i kod nas. I dok se neke devojke muče sa kilogramima, većina sve češće idu kod plastičara, ali i u teretanu sa zahtevom da imaju zadnjicu kao najpoznatija svetska starleta.\nUkoliko imate poveću zadnjicu, ne brinite šta će drugi da kažu, jer ste verovatno zdraviji od njih. Istraživanja su pokazala da je bolje imati veliku zadnjicu, nego veliki stomak. U butinama i zadnjici se zadržava dobar holesterol, dok se loš oslobađa, a smanjuje se i rizik od dijabetesa.\nIstraživači sa univerziteta "Oksford" su rekli da se mast na stomaku razlikuje od one na nogama i zadnjici. Najgore je ono oko stomaka, jer njega dobijamo najbrže i može da bude kobno po srce i jetru, ali i da izazove visok pritisak i šećer. Mast na kukovima i zadnjici deluje poput sunđera koji upija svu masnoću da ne bi štetila zdravlju.\nFotini Rozakes iz britanske fondacije za lečenje srca je rekao da postoji dobra i loša mast.\n- Dobra i loša mast su kao dobar i loš holesterol. Faktički isto zvuče, ali su različiti, jer ćelije u gornjem i donjem delu tela deluju drugačije - rekao je.\nU budućnosti će se koristiti lekovi koji će menjati način skladištenja masti u našem telu, a to će pomoći i u borbi protiv srčanih bolesti.


U leto 2000., u grupi italijanskih volontera koji su proveli dve nedelje u Nišu i jugoistočnoj Srbiji, u organizaciji „Lunarie“, na programu psihosocijalne podrške, čiji je donator UNHCR, bio je i Pietro Pertici iz organizacije „TAVOLA DELLA PACE E DELLA COOPERAZIONE“, članice ICS-a. Između ostalog, posetio je i kolektivni centar „Selova“, udaljen oko 15 km od Kuršumlije, nerazvijene opštine na jugu Srbije, na administrativnoj granici sa Kosovom. U to vreme, Kuršumlija sa oko 23.000 stanovnika, pružila je utočište raseljenima sa Kosova – njih oko 10.000 je u prvom talasu bilo u ovoj opštini. Samo oni najugroženiji dobili su smeštaj u kolektivnom centru „Selova“, radničkim barakama firme koja je radila na izgradnji brane u blizini. Sam centar je udaljen 5 km od najbližeg sela, gde deca pohađaju školu, i 15 km od ovog malog grada.\nVidevši uslove života, izolovanost centra, vrlo malo mogućnosti za zaposlenje, ugroženo psihičko stanje stanovnika centra, kao i nepovoljne uslove za normalan razvoj dece i mladih, Pietro je, vrativši se u Italiju, sa svojom organizacijom obezbedio sredstva za finansiranje projekta Medijateke u ovom centru. Projekat je obezbedio uređenje prostorije za mlade, koja sada nudi TV, satelitsku antenu, video, mini liniju, kompjuter, štampač, kao i veliki broj knjiga, časopisa, video kaseta i kompakt diskova. Deca i mladi sada imaju prostoriju i za radionice koje organizuje ICS, kao i za druženje, učenje, izradu domaćih zadataka, itd. Osim ovoga, organizacija „TAVOLA DELLA PACE E DELLA COOPERAZIONE“ obezbedila je i sredstva za pomoć Narodnoj biblioteci u Kuršumliji u vidu softvera, knjiga i opreme. Inicirana je i saradnja i bratimljenje opština Pontedera i Kuršumlija.\nU nadi da će se ova saradnja nastaviti, koristimo priliku da se zahvalimo Pietru Perticiu lično i organizaciji „TAVOLA DELLA PACE E DELLA COOPERAZIONE“.\nPrevious Post Dajmo doprinos za razvoj u Srbiji


Škola iz Čelopeka dobila 40 udaračkih instrumenata | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Škola iz Čelopeka dobila 40 udaračkih instrumenata\nŠkola iz Čelopeka dobila 40 udaračkih instrumenata\nZVORNIK – Osnovna škola “Desanka Maksimović” iz Čelopeka kod Zvornika dobila je 40 udaračkih instrumenata vrijednih oko 500 KM u okviru projekta “Razmjena iskustava učenika i nastavnika” između škola u Engleskoj i ove zvorničke škole.\nŠkolski psiholog Tina Dramac navela je da su u okviru projekta održane muzičke radionice za oko 40 učenika u centralnoj i područnim školama u Karakaju i Petkovcima.\n“Radionice su realizovali gosti iz Engleske Tina Elen Li, kao muzički direktor, perkusionista Toni Pesikan i DŽon Munen. Cilj nam je bio da učenici nauče svirati udaračke instrumente, da otkriju umjetnost u svim oblicima, da se uče sami stvarati muzičke kompozicije, te da se druže”, rekla je novinarima Dramac, koja je i koordinator projekta.\nOna je dodala da su u programu učestvovali i nastavnici, kao i djeca sa posebnim potrebama.\nDramac je pojasnila da je realizacija projekta započela u decembru prošle godine kada su nastavnici iz čelopečke škole boravili u Engleskoj na edukaciji.\n“Apliciraćemo kod Unicefa za fondove da bi proces razmjene iskustava sa školama u Engleskoj bio nastavljen, s ciljem obuke nastavnika i lokalnih muzičara”, istakla je Dramac.\nOna je rekla da će donirani instrumenti biti korišteni u nastavi iz muzičke kulture, kao i za školski hor.\nPrethodni članakStabilno stanje policajca iz Foče\nNaredni članakDobra organizacija i zapažen nastup članova PS “Orion” na Inter Dance FEST-u


Vernici tokom ramazana u Skoplju, maj 2020\nU subotu (13. maja) završava ramazanski post a u nedelju muslimani slave Bajram.\nBLOG UŽIVO O KORONA VIRUSU U SVETU\nMinistar zdravstva Venko Filipče je izjavio da je neki građani ne poštuju mere zaštite od korona virusa, te da je sve veći broj novozaraženih zbog porodičnih skupova proteklih dana.\nNadležne institucije smatraju da će se trodnevnom zabranom kretanja sprečiti širenje virusa.\nMeđutim, još pre zvanične objave ovog predloga poglavar Islamske verske zajednice (IVZ) je u pismu Vladu obavestio da ograničenja kretanja za vreme vikenda neće biti poštovana.\n"Eventualni policijski sat će dovesti do toga da svi vernici muslimanske veroispovesti izgube poverenje u nadležne organe", ističe reisu-l-ulema Islamske verske zajednice Sulejman Redžepi na svom Fejsbuk profilu.\nSulejman Redžepi je obavestio Vladu da eventualna zabrana neće biti poštovana\nIslamska verska zajednica neće otkazati molitve, a Rijaset navodi da će se poštovati mere održavanja distance i ostale preporuke.\nZa vreme hrišćanskog praznika Uskrsa, kada je karantin trajao rekordnih 85 sati, Makedonska pravoslavna crkva nije zatvorila crkve za vernike. Tri nedelje kasnije, u Strugi je održana đurđevdanska litija kojoj je prisustvovao veliki broj vernika, većina njih bez zaštitnih maski i bez međusobne distance.\nZabrana, pa odmah kafane\nIz opozicione VMRO DPMNE poručili su da se ne slažu sa uvođenjem policijskog časa. Navode da je potrebno jače delovanje u borbi protiv korona virusa.\n"Nelogično je da se najavljuje da će restorani početi sa radom od utorka, a da je obavezno sedeti kod kuće za vreme produženog vikenda. Drugim rečima, za Vladu Socijaldemokratskog saveza (SDSM) je opasno u nedelju i ponedeljak, a u utorak nije. Prema kojim kriterijima je donesena ovakva preporuka? Na ovaj način SDSM direktno zloupotrebljava zdravstvenu krizu u skladu sa dnevno-političkim potrebama i igra se sa osećanjima građana", kaže se u saopštenju iz VMRO DPMNE.\nDa li postoji kontradiktornost u najavama da će biti 58 sati karantina, a odmah zatim otvaranje kafana, pitali smo mikrobiologa Nikolu Panovskog.\n"Ovo je u stvari odlaganje neizbežnog. Hoće se postići efekat koji smo imali posle prethodnih dugih karantina, odnosno po 5 do 6 slučajeva novozaraženih? Ali i to je kratkotrajni efekat, odnosno ne rešava problem. Sada se boje da će biti masovnih skupova zbog praznika i da će se javiti novi slučajevi, ali to neće rešiti problem, nego će ga samo odložiti. Svakako, tu ima i političkih razloga", kaže doktor Panovski.\nOn smatra da je neophodna stroža svakodnevna kontrola i više kazni za one koji ne poštuju mere koje su na snazi. Rano je za otvaranje ugostiteljskih objekata, ocenjuje Panovski, ali navodi i kako je to nezibežno, jer je mnogo ljudi ostalo bez posla.\nNakon smanjenja broja zaraženih korona virusom posle dva produžena karantina - za Uskrs i za prvomajske praznike, poslednjih nekoliko dana taj broj se znatno povećao, što korespondira sa smanjenjem ograničenja kretanja.\nMinistar Filipče je najavio da su sva druga ukidanja restrikcija, koja su bila najavljena za ovu, odgođena za iduću nedelju. Vlada će posle produženog prazničnog vikenda koji traje do utorka, odlučivati o funkcionisanju ugostiteljskih objekata i eventualnom skraćivanju policijskog sata.


Završeno 170. izdanje Derventskog vašara, prvo od kada je na listi nematerijalnog kulturnog naslijeđa (FOTO) - Glas Regije\nZavršeno 170. izdanje Derventskog vašara, prvo od kada je na listi nematerijalnog kulturnog naslijeđa (FOTO)\nJubilarno 170. izdanje Derventskog vašara kod većine Dervenćana ostaće upamćeno po lošim vremenskim prilikama koje je uveliko uticalo na posjetu.\nKako su najudarniji dani prethodnog vikenda bili kišoviti i praćeni prilično niskim temperaturama za ovo doba godine, posjetioci su u vašarskom šarenilu uglavnom uživali u ponedjeljak, zvanično posljednjeg dana ovogodišnjeg Vašara.\nIpak, ono što će ostati zabilježeno u hronikama jeste činjenica da je ovogodišnje izdanje Vašara prvo od kada se nalazi na Listi nematerijalnog kulturnog nasleđa Republike Srpske što će mu pružiti i poseban oblik zaštićenosti, te afirmisati kandidaturu pred UNSCO-om.\nDerventski vašar je privredno-zabavna i jedna od najstarih manifestacija u Bosni i Hercegovini, te jedan od najvećih vašara u bivšoj Jugoslaviji. Održava se svake godine na pravoslavni praznik Veliku Gospojinu – 28. avgusta.\nIstorijat vašara počinje davne 1851. godine, kada je pravoslavno stanovništvo od tadašnje turske vlasti izdejstvovalo odobrenje za izgradnju stare crkve “Uspenja Presvete Bogorodice” u Srpskoj varoši.\nPrethodna ŠAMAC: Počela školska godina za oko 1.300 osnovaca i srednjoškolaca\nSljedeća Potpisan sporazum o saradnji Doboja i Petrova


Italijanski mediji: Vučićev sin menadžer fudbalera Vlahovića | Novosadski informativni portal 021\nItalijanski medij navodi da su Vlahovićevi agenti, među kojima je navodno i mladi Vučić, zaslužni što je napadač odbio ponudu Fiorentine da produži ugovor.\nIz agencije koja zastupa Vlahovića za KRIK kažu da su neistiniti navodi italijanske štampe koji predsednikovog sina dovode u vezu sa fudbalerom, a iz kabineta predsednika ne isključuju mogućnost tužbe protiv italijanskog lista.\nKada su pre nekoliko meseci čelnici fudbalskog kluba Fiorentina iz Firence počeli pregovore sa srpskim fudbalerom i reprezentativcem Dušanom Vlahovićem, verovali su da će velikodušnom ponudom uspeti da zadrže najboljeg mladog napadača italijanske prve lige. Sa platom koju mu je nudila Fiorentina, Vlahović bi postao najplaćeniji igrač u istoriji ovog italijanskog kluba, tvrdio je predsednik kluba – dobio bi više od fudbalskih legendi Gabrijela Batistute i Ruija Košte. Pregovori, međutim, nisu išli kako se očekivalo.\n"Njegov agent treba da dođe u Firencu, on vodi pregovore. Rekao sam mu da mnogo rizikuje. Mi mu nudimo 40 miliona na pet godina. Ja radim čitave godine za ono što on može da dobije za dva, tri dana", rekao je predsednik kluba Roko Komiso novinarima krajem septembra ove godine.\n"Ponudu smo nekoliko puta povećavali da bismo zadovoljili i Dušana i ljude iz njegovog okruženja, ali uprkos naporima predlog novog ugovora nije prihvaćen."\nU prekidu ugovora, kako piše italijanski list "La Repubblica", značajnu ulogu imali su agenti koji su zastupali Vlahovića. Oni su, izgleda, imali veće apetite.\nMladog napadača zastupa agencija "International Sports Office" iz Beograda i njen direktor Darko Ristić. Među agentima koji su zaduženi za Vlahovića, međutim, odnedavno se spominje i Danilo Vučić, sin predsednika Srbije, piše ovaj italijanski list.\n"Danilo Vučić jedan je od zastupnika napadača, a takođe i sin aktuelnog predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Vučić je, između ostalog, dospeo u žižu javnosti zbog fotografije koja ga prikazuje u društvu osoba iz srpskog podzemlja, toliko da je njegov otac morao da interveniše u jeku predizborne kampanje", piše ovaj italijanski list.\nDa je mladi Vučić Vlahovićev agent objavili su i sportski italijanski mediji. Portal "FirenzeViola" piše da je predsednikov sin uticajan u agenciji, a osim toga i dobar prijatelj sa mladim fudbalerom.\n"Danilo Vučić nije ni na koji način angažovan u agenciji 'International Sports Office', niti je ikada bio, pa samim tim nije ni agent fudbalera Dušana Vlahovića", naveo je Ristić u pisanom odgovoru.\n"'La Repubblica' je iznela najstrašnije izmišljotine na račun dečka koji se nikada, ponavljam nikada, nije bavio tim poslom. Što je najstrašnije, oni ne navode nijedan relevantan izvor za svoja saznanja, a ni potvrdu da je Danilo bio u kontaktu povodom ove teme. Ja ću Danila savetovati da uzme advokate i da ih tuži, jer ovo je skandal međunarodnih razmera", navela je predsednikova savetnica i dodala da nema potrebe da se o ovome oglašavaju predsednik i njegov sin.\n"Ovo je dovoljno. 'La Repubblica' se nije ni potrudila da pita Danila za komentar, prema tome, nema potrebe da on odgovara na nešto u šta je protiv svoje volje upleten", navela je Vasiljević za KRIK.\nCeo tekst o Danilu Vučiću i Dušanu Vlahoviću čitajte u tekstu KRIK-a na OVOM LINKU.\ndanilo vučić\tDušan Vlahović\nGarant Djilas platio Italijanima da izmisle tu podlu laž !\n02.12.2021\t• 00:54\nSramota da dečka vredjaju i lažu o njemu i to na njegov rodjendan\n01.12.2021\t• 22:25\nKakva notorna laž.... Da li je moguće da ovoliko lažete?


Bračni problemi: Da li me još voli?\nKad žena počne da sumnja u partnerove emocije. Više mi ne šalje poruke kao pre, ne poklanja sitnice, ne primećuje šta uradim\nRomantično iznenađenje bez povoda\nAko ste propustili da obradujete dragu za Novu godinu, Dan zaljubljenih i Osmi mart, evo nekoliko načina da je sada, kad su sve prigode prošle, iznenadite bez povoda\nDan zaljubljenih: Iznenađenja koja će rasplamsati vašu vezu\nDan zaljubljenih nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Dok Amerikanci troše milionske svote svake godine na razne poklone, cveće, izlaske i pripreme uoši praznika, kod nas je ideja o darivanju povodom ovog dana još u povoju.\nSanjari vole fantaziju, avanturisti horore\nNe verujte onima čiji je televizor veći od police za knjige - reći će vam neko od preostalih poklonika pisane reči. Ali, nije svejedno šta se na toj polici nalazi.\nPisao je Onore de Balzak Evelini Hanskoj da se budi srećan što je voli, a da srećan leže jer je voljen. I Vuk Stefanović Karadžić je u pismu priznao svojoj Ani sa kakvom čežnjom očekuje dan kada će se predati njenom zagrljaju. Žan Pol...\nOd sutra večernji voz od Beograda do Bara\nOd sutra do 6. septembra na relaciji Beograd-Bar-Beograd saobraćaće večernji voz "Lovćen" koji iz stanice Beograd polazi u 20.10, a iz stanice Bar za Beograd u 19.00, saopštilo je danas Preduzeće "Srbija Voz".\nSamo romantika može da sačuva vezu\nMožda vam se čini da je romantika odavno izašla iz mode, ali topli pogledi, usputni dodiri i poljupci zaista čuvaju vezu i brak, zaključak je dvogodišnje britanske studije


Devetostruki osvajač najelitnijeg košarkaškog takmičenja u Evropi pobedom nad Žalgirisom ostvario je 100. trijumf u Evroligi sa Fenerbahčeom.\nPosebno zanimljiv podatak je da Žoc u ovom takmičenju ima više trijumfa nego svi prethodni treneri turskog kluba zajedno.\nČovek koji je Srbiju i te kako namučio na poslednjem Evropskom prvenstvu, Rus Aleksej Šved postavio je rekord u broju postignutih trojki, jer je sa 80 dalekometnih pogodaka prestigao naturalizovanog Turčina Bobija Diksona koji je imao 77.\nRekorder je postao i Brajan Danston koji je uspeo da zabeleži 180 blokadu i izbije na treće mesto u istoriji takmičenja po broju "rampi".\nAs Reala Felipe Rejes pridružio se Huanu Karlosu Navaru iz Barselone kao igrač koji je u dresu jednog kluba odigrao 300 evroligaških mečeva.\nPeti rekord ove nedelje postavio je i Paulis Jankunas koji je u meču protiv Fenera ubacio 15 poena i tako stigao do petog mesta na listi strelaca Evrolige svih vremena. Litvanac sada na svom kontu ima 2.750 postignutih koševa.


Trodelna slika štampana na canvas (slikarskom) platnu i zategnuta na blind ram. Ukoliko želite ovo sliku u drugoj veličini ili obliku kontaktirajte nas.. Slika se sastoji iz 3 dela: Prvi deo - 85x40cm Drugi deo - 80x40cm Treći deo - 80x40cm Ukupna veličina slike je 120x90cm.\nTrodelna slika štampana na canvas (slikarskom) platnu i zategnuta na blind ram. Ukoliko želite ovo sliku u drugoj veličini ili obliku kontaktirajte nas.. Slika se sastoji iz 3 dela: Prvi deo - 65x40cm Drugi deo - 65x40cm Treći deo - 65x40cm Ukupna veličina slike je 120x65cm.\nSan Francisko - tramvaji\n1,950.00 RSD\tNa lageru\nLav - bojanka\nGrand kanal - Venecija\n6,300.00 RSD\tNa lageru\nČetvorodelna slika štampana na canvas (slikarskom) platnu i zategnuta na blind ram. Ukoliko želite ovo sliku u drugoj dimenziji ili obliku kontaktirajte nas. Slika se sastoji iz 4 dela: Prvi deo - 60x35cm Drugi deo - 75x35cm Treći deo - 75x35cm Četvrti deo - 60x35cm Ukupna veličina slike je 140x90cm.


Nјujork tajms: Oči sveta uprte u Kosovo, suditi svakom zločincu - MediaSfera\nNјujork tajms: Oči sveta uprte u Kosovo, suditi svakom zločincu\n„Nјujork tajms” objavio je tekst u kome ukazuje da pokušaji kosovskih političara da ukinu Specijalni sud za ratne zločine, formiran da procesuira zločine koje su činili Albanci, prete da „naruše odnose” Prištine sa zapadnim saveznicima.\nU tekstu pod naslovom „Oči sveta uprte u Kosovo zbog nastojanja da blokira sud za ratne zločine” navodi se da su zapadne sile uvek bile nepokoleblјive u stavu da se Kosovo kao i region mora suočiti sa balkanskim ratovima. Podseća se i da su Francuska i Nemačka u Prištinu poslale izaslanike u okviru napora da izvrše pritisak na zvaničnike da odustanu od pokušaja izmene zakona.\n„Svakom ko je osumnjičen da je počinio ratne zločine mora da bude suđeno, bez obzira na etničku pripadnost ili nacionalnost”, rekao je Džejms Ker Lindzi, profesor politike i stručnjak za Balkan na univerzitetu Sent Meri u Londonu. Kako je dodao, „niko nije dobio odrešene ruke po pitanju ratnih zločina”.\nKako se podseća u tekstu, u decembru prošle godine, 43 poslanika, većinom iz redova veterana takozvane Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), pokušali su da na glasanje u skupštini stave inicijativu za ukidanje suda, ali se to nije dogodilo i rasprava je odložena, a očekuje se ovih dana da ta tema bude ponovo stavlјena na dnevni red.\nKako piše njujorški list, navodi se da neki od komandanata OVK, među kojima kosovski predsednik Hašim Tači, premijer Ramuš Haradinaj i predsednik skupštine Kadri Veselјi predvode napore za opoziv zakonske odluke o formiranju Specijalnog suda. U tekstu se navodi i da su lokalni mediji izvestili da su optužnice neizbežne i da bi se neke vodeće političke ličnosti mogle suočiti sa hapšenjem.\nRamuš Haradinaj u uniformi OVK\nSpecijalni sud čije je sedište u Holandiji, sa timom međunarodnih sudija i tužilaca koji rade po kosovskom zakonodavstvu, formiran je radi procesuiranja ratnih zločina bivših članova OVK, navodi se u tekstu „Nјujork tajmsa” i podseća da ga je osnovala kosovska skupština na insistiranje zapadnih saveznika 2015. godine.\n„Nјujork tajms” navodi da su bivši članovi OVK zauzeli pozicije moći na Kosovu i čine najveći deo tamošnje ekonomske i političke elite, uklјučujući aktuelnog predsednika i premijera.\nSpecijalni sud treba da radi na osnovu trogodišnje krivične istrage koju je pokrenuo tim koji je Evropska unija osnovala 2011, i na čijem je čelu bio američki diplomata Klint Vilijamson. „Nјujork tajms” podseća da je istraga pokrenuta nakon što je Savet Evrope izneo optužbe na račun OVK.\nTagoviKosovo OVK Ramuš Haradinaj Specijalni sud za ratne zločine


Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm - Idealno.rs\nPočetna / Vodeni sportovi / Sportovi na vodi / SUP / Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm i izberi najbolju. SUP iz kategorije Sportovi na vodi je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BESTWAY. Opis i tehnički podaci proizvoda Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm je dostupan u prodavnici Nonstopshop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Bestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.


Долић: Крајње је вријеме за процесуирање Дудаковића | Јадовно 1941.\nNekadašnji komandant Petog korpusa takozvane Armije BiH Atif Dudaković bio je prvi na listi prijavljenih Haškom tribunalu za zločine nad srpskim vojnicima i civilima na tom području 1995. godine, na kojoj se nalazio i Hasan Ružnić, /kojeg je Hrvatska izručila Tužilaštvu BiH/, izjavio je Srni bivši član Komisije za istraživanje ratnih zločina na području Bihaća i Cazina Rifat Dolić.\n(Foto:FAKTOR.BA / RAS SRBIJA)\nDolić kaže da je na toj listi bilo dvadesetak prijavljenih, od kojih je do sada procesuirano njih sedam-osam, dodajući da je među prijavljenima bio i Ružnić, osumnjičen za ratni zločin protiv čovječnosti u predmetu “Atif Dudaković i drugi”.\n“Sve rezultate do kojih smo došli tokom istraživanja, video i pisanu dokumentaciju, predali smo Haškom tribunalu i domaćem sudu koji je osudio neke ljude. Haški tribunal nije ništa preduzimao jer je, prema mom mišljenju, tada bio u bliskim odnosima sa tadašnjim vlastima u Sarajevu”, naglasio je Dolić.\nOn smatra da je konačno došlo vrijeme da se o svim počinjenim zločinima može normalno razgovarati i pravedno suditi.\n“Mislim da je došlo vrijeme da se to konačno obavi, da nema političkih pogodbi kojih je, nažalost, bilo i u istraživanjima i u optužnicama, kao i unutar naših sukobljenih strana i sa međunarodnom zajednicom”, naveo je Dolić.\nHasan Ružnić osumnjičen je da je tokom operacije takozvane Armije BiH pod nazivom “Sana 95” u Bosanskom Petrovcu pobio zarobljene Srbe i da je tada bio pratilac komandanta Petog korpusa takozvane Armije BiH Atifa Dudakovića.\nTužilaštvo vodi istragu protiv Ružnića kojeg tereti da je u svojstvu pripadnika Vojne policije Petog korpusa takozvane Armije BiH počinio zločin protiv čovječnosti nad žrtvama srpske nacionalnosti u Bosanskom Petrovcu 15. septembra 1995. godine.\nNa tom lokalitetu, prema navodima Tužilaštva, strijeljano je i ubijeno najmanje 40 srpskih civila i vojnika koji su se prethodno predali.\nRužnić je osumnjičen da je lično učestvovao u strijeljanju i pojedinačnim ubistvima preživjelih.\nOn je jedan od 17 osumnjičenih u predmetu “Atif Dudaković i drugi”, a njegovim izručenjem su svi osumnjičeni dostupni pravosuđu BiH.\nU toku je sudski proces i protiv Dudakovića. Svjedoci su potvrdili da je Dudaković lično naredio ubistva većeg broja srpskih vojnika i civila, ali mu pritvor, ipak, nije određen.\nU zapisniku sa suđenja Dudakoviću opisano je kako su 15. septembra 1995. godine, ulaskom u Bosanski Petrovac, pripadnici različitih jedinica Petog korpusa dovodili zarobljene srpske vojnike i civile koje su pronalazili kod kuća, njih najmanje 46, na lokaciju iza tadašnjeg motela “Radoč” na ulazu u taj grad.\nNavedeni su iskazi više svjedoka koji su vidjeli šta se dešavalo na toj lokaciji. Jedan od njih je rekao da je prije dovođenje zarobljenika kod motela “Radoč” bila iskopana masovna grobnica.\nU zapisniku, između ostalog, piše i da je jedan svjedok vidio Dudakovića u kolima u neposrednoj blizini motela kako ispituje nekoliko zarobljenih srpskih vojnika, da bi ubrzo nakon toga dao jasnu naredbu da budu strijeljani.\nIz Republičkog centra za istraživanje rata i ratnih zločina naveli su da 8.000 stranica dokumentacije o zločinima Dudakovića i drugih, te 15 lokacija masovnih i 208 pojedinačnih grobnica, potvrđuju razmjere zločina.\nU tim akcijama u opštinama Bosanski Petrovac, Bihać, Krupa, Sanski Most i Ključ ubijeno je oko 870 srpskih civila i 400 vojnika, a spaljeno je više od 30 sela.\nRTRS je 2006. godine objavila video snimak nastao u okolini Gline i Dvora na Uni 7. i 8. avgusta 1995. godine na kome se vidi da se pripadnici vojnih formacija “Crne mambe” iz Hrvatske i odreda “Hamze” iz BiH, koji su bili pod Dudakovićevom komandom, “obračunavaju” sa srpskim vojnicima i civilima koji tokom “Oluje” napuštaju Krajinu.\nNa snimcima se vidi i da Dudaković naređuje strijeljanje zarobljenika i paljenje srpskih sela u nastavku akcije “Oluja” 16. i 17. septembra 1995. godine.\nVlasti Republike Srpske su još 2006. godine podnijele krivičnu prijavu protiv Dudakovića za ratne zločine nad Srbima, ali on je do danas na slobodi.


SUD U HAGU: Leposavić u izvještaju na sjednici SB UN – Portal Luca\nSUD U HAGU: Leposavić u izvještaju na sjednici SB UN\nU Njujorku je večeras počela sjednica Savjeta bezbjednosti UN o radu Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove a glavni tužilac Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove Serž Bramerc poručio je da su poricanje i glorifikacija „posljednji stepen genodica“.\nGovoreći na sjednici Savjeta bezbjednosti UN, Bramerc je kazao da je „izvjesno da će današnje reakcije na presudu Ratku Mladiću uključivati i poricanje genocida u Srebrenici, opsade Sarajeva i kampanje etničkih čišćenja“.\n„Neki će reći da je on heroj, ističući njegove postere i murale. Nažalost, to je postalo nešto se mora očekivati“, kazao je Bramerc.\n„U Crnoj Gori ministar pravde je nedavno porekao genocid u Srebrenici nakon sto su prethodne vlade imale čvrst stav u poštovanju presuda Međunarodnog suda“, kazao je Bramerc.\nU Srbiji, osuđenim ratnim zločinima se, kako kaže, daju platforme da negiraju svoje zločine, dok je poricanje i glorifikacija od strane javnih zvaničnika u Republici Srpskoj postalo „opšte mjesto te da takve izjave često prolaze neprimijećeno“.\n„Poricanje i glorifikacija nastavljaju da budu tretirani kao razlike u mišljenju ili argumenti o zakonskim pojmovima. To su politički alati koji se koriste za političke svrhe i potrebna je hitna akcija“, zaključuje Bramerc.


Međunarodna zajednica: Izbaciti političare iz biračkih odbora - Impuls\nObjavljeno: Srijeda, 24 Februar 2021 09:02\nMeđunarodna zajednica je odlučna da se ove godine implementiraju izmjene Izbornog zakona BiH i u tu svrhu spremna je na jači angažman kako bi domaće političare motivisala da konačno posegnu za kompromisom.\nKada je u pitanju izborno zakonodavstvo BiH, postoje dvije grupe izmjena koje je potrebno sprovesti, od kojih se jedna odnosi na poboljšanje tehničkog integriteta izbornog procesa kroz uvođenje novih tehnologija, dok se druga odnosi na implementiranje odluke "Sejdić i Finci" i rješavanje problema političkog predstavljanja hrvatskog naroda.\nKako nam je rečeno, međunarodna zajednica je spremna da se riješi i pitanje Hrvata u predstojećem periodu, što je donekle korekcija ranijeg stava međunarodne zajednice, koja je akcent stavila na davanje pasivnog i aktivnog biračkog prava svim građanima BiH i jačanje tehničkog integriteta izbornog procesa.\nU bh. misiji Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) kažu za "Nezavisne" da je među najhitnijim prioritetima reformisanje načina na koji se formiraju birački odbori, a da je sveobuhvatno unapređenje izbornog zakonodavstva u vrhu njihovih prioriteta.\n"Trenutno članove biračkih odbora nominuju isključivo političke partije. Uz takvu strukturu, teško je osigurati nepristrasnost i profesionalnost biračkih odbora", kažu oni, uz napomenu da bi vođenje novih tehnologija takođe moglo da doprinese transparentnosti i tačnosti brojanja glasova i brzini preliminarnog brojanja glasačkih listića.\nPodsjećaju da je reforma izbornog sistema preporuka Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava OEBS-a (ODIHR), te kažu da su i naglašeni u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu BiH za EU.\n"Spremni smo podržati i dati savjete u reformskim naporima, ali promjene će zavisiti od spremnosti lidera ove zemlje da preuzmu odgovornost, ozbiljno razgovaraju jedni s drugima i naprave kompromise", dodaju oni.\nI u prošlogodišnjem izvještaju Evropske komisije o BiH naglašeno je da je izborna reforma prioritet te podsjećaju da je prva preporuka iz Mišljenja o kandidaturi BiH u EU upravo posvećena ovoj temi.\n"Ostvareno je malo napretka u implementiranju preporuka ODIHR-a i Venecijanske komisije, što u osiguravanju transparentnosti u finansiranju političkih partija i održavanju lokalnih izbora u Mostaru", naglašeno je u dokumentu.\nVehid Šehić, predsjednik koalicije građana "Pod lupom" i bivši predsjednik Centralne izborne komisije BiH, kaže za "Nezavisne" da je moguće jednim potezom riješiti i političko predstavljanje naroda i implementiranje odluke "Sejdić i Finci" ako bi se iz Ustava BiH i Izbornog zakona izbacile etničke odredbe.\nPrema njegovim riječima, to bi značilo da bi samo promjena da se u Predsjedništvo BiH biraju dva člana iz FBiH, a jedan iz RS, s tim da ne smije biti više od jednog predstavnika iz jednog naroda, riješila oba problema.\nOn, međutim, sumnja da je promjena moguća bez aktivnog pritiska međunarodne zajednice. Šehić ističe da ni najjednostavnije tehničke izmjene Izbornog zakona nisu moguće bez interresorne radne grupe, a koja još nije ni formirana.\n"Podsjetiću vas da je ta komisija postojala od 2014. do 2018. pa apsolutno ništa nije uradila, što vam govori koliko smo daleko od bilo kakvih rješenja", rekao je za "Nezavisne" Šehić.\nOSCE poziva članice na borbu protiv nasilja nad ženama\nOSCE-ov izvještaj ustanovio nedostatke u pravosuđu u BiH


► Senatorka u Australiji dojila bebu tokom sednice\nVoters, koja je senatorka ispred partije Zelenih iz Kvinslenda, prvi put je prisustvovala sednici u Senatu Australije nakon porođaja, pa je tom prilikom dojila svoju dvomesečnu devojčicu Aliju Džoj.\n"Ponosna sam da je moja kćerka Alija prva beba koja je dojila u Senatu. U parlamentu trebamo više žena i više roditelja", poručila je Voters putem društvenih mreža.\nPodršku Voters pružila je i senatorka Radničke partije Kejti Galager. Ona je u izjavi za SkyNews ukazala na važnost rađanja, ali i činjenice da žene treba da nastave da rade.\n"Videli smo ranije primere u parlamentima. No, ovo je prvi put u svetu da je beba podojena i u Senatu. To je jako lepo", poručila je Galager.\nNakon što je to urađeno u Federalnom parlamentu Australije, i u Senatu ove zemlje dozvoljeno je majkama da doje svoje bebe.\nMuškarac koji je imao nož u ruci i vikao "Alahu akbar" pokušao je danas da izbode nekoliko osoba u Sidneju i povredio jednu ženu, pre nego što su ga građani zaustavili, naveli su...\nInterakcija morskih stvorenja s ljudima nije baš tako česta pojava, a primer jedne džinovske raže u Australiji koja je snimljena kako u više navrata prilazi roniocima tražeći od njih pomoć,...


Beta 23. maja 2019. 15:55\n„Nalazimo se u teškom trenutku i nikome ne treba pretiti. Naročito ne treba zloupotrebljavati vojsku, to šteti državi i sistemu odbrane. Vojska mora da se neguje i vojnicima treba da se pruži nada da će imati pristojan život“, kazao je Šutanovac na obeležavanju 15. godina rada Foruma za bezbednost i demokratiju (FBD).\nOn je istakao da žali što za vreme ministarskog mandata nije više približio gradjanima Srbije koliko je bilo teško reformisati sistem, koji je bio u lošem stanju, posle raspada zajedničke zemlje.\n„Kada smo ušli u Ministarstvo odbrane 2007. godine, zatekli smo nizak moral. Žalim što nismo približili ljudima kakve je strahote prošla vojska i šta smo nasledili. Smatrao sam nedostojnim da pominjem bivšeg ministra po lošem, već sam se bavio usavršavanjem. Gradjani ne znaju koliko je truda bilo potrebno da bi taj sistem postao najnapredniji u Srbiji, koji je prvi ispunio uslove za evropsko pridruživanje. Ljudi sa kojima sam radio i ja smo bili izloženi napadima onih koji sada vode državu“, rekao je Šutanovac.\nDodao je da je jedna od važnijih reformi ona koja se ticala vojnog školstva.\n„Formirali smo visoke studije bezbednosti, ali nismo pretpostavili da će današnji ministri u Vladi Srbije bez predavanja dobijati diplome na toj visokoj vojnoj školi“, rekao je.\nOn je zahvalio na medalji koju mu je dodelio Forum za bezbednost i demokratiju i istakao da to priznanje treba da nosi cela ekipa koja je sa njim radila u periodu kad je bio vojni ministar.\nPored Šutanovca, priznanja su dobili novinar Zoran Sekulić i prvi potpredsednik Foruma general Ninoslav Krstić, u čije je ime je medalju primio njegov sin Vladimir.\nPredsednik FDB-a Milan Jovanović izjavio je da organizacije civilnog društva u Srbiji imaju obavezu da pomognu uspostavljanje opštedruštvenog dijaloga.\n„Forum je prisutan u javnom životu i na društvenoj i medijskoj sceni 15 godina kao nezavisna institucija demokratskog javnog mnjenja. Posvećeni smo širenju demokratije i podsticanju demokratskih reformi i smatramo da su pitanja iz domena odbrane i bezbednosti neodvojiva od pitanja gradjanskih i ljudskih prava i sloboda“, rekao je Jovanović.


Hrvati uvereni - Dinamo neće ponoviti Partizanovu grešku! (video)\nTrijumf koji su fudbaleri Dinamo Zagreba ostvarili u Briselu doveo je do velike euforije među navijačima tog kluba. Hrvatski mediji podsećaju na Partizanovu zlu kob i poručuju da se "Modrima" to ne sme dogoditi.\nFudbaleri Dinama iz Zagreba savladali su u četvrtak Anderleht u drugom kolu grupne faze Lige Evrope i na taj način napravili krupan korak ka najvećem klupskom uspehu u poslednjih pet decenija.\n"Modri" su godinama unazad bili redovni učesnici evropskih >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << takmičenja, ali do proleća u Evropi nikako nisu mogli, pa se čini da je posle dva vezana trijumfa u Ligi Evrope zagrebački klub došao nadomak ostvarenja sna.\nHrvatski mediji pišu o uspehu u Briselu i podsećaju na to da bi u Dinamu trebalo da imaju na pameti primer Partizana iz sezone 2015/16.\nNavijačima Partizana u svežem je sećanju jesen 2015. godine kada je Zoran Milinković uveo crno-bele u Ligu Evrope i praktično ih doveo na korak od plasmana u eliminacionu fazu.\nTokom jeseni je došlo do promene trenera, ekipu je preuzeo Ljubinko Drulović, a Partizan je u poslednjem kolu ostao bez plasmana u eliminacinu fazu Lige Evrope iako je na kontu imao devet bodova.\nUpravo na to upozoravaju hrvatski mediji, koji su inače puni hvale za igru i pristup koji je Dinamo pokazao u prva dva meča sa Fenerbahčeom i Anderlehtom.\nPočele su i kalkulacije. Ukoliko Dinamo u naredne dve utakmice sa Spartakom iz Trnave zabeleži dve pobede evropsko proleće bi bilo zagarantovano, a vrlo verovatno bi isto osigurao i sa četiri osvojena boda.\nDinamo posle dva odigrana meča u Grupi D ima 6 osvojenih bodova. Prate ga Fenerbahče i Spartak Trnava sa po tri boda, a Anderleht je poslednji bez osvojenih bodova.\nMozzartSport.com: Negativni rekorderi Lige šampiona postali su hit Liga Evrope: Dinamova evropska jesen i uticaj Nenad Bjelice


Ambasada Švedske: Srbija poboljšala mere na suzbijanju pranja novca Ambasada Švedske: Srbija poboljšala mere na suzbijanju pranja novca\nOd 2020. godine i početka sprovođenja projekta o suzbijanju pranja novca, Srbija je poboljšala mere u toj oblasti i približila se ugovorenim standardima sa EU, izjavila je Nj.e Anika Ben David, ambasadorka Švedske u Beogradu.\nProjekat “Sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji” počeo je 1. januara 2020. godine u vreme pandemije, a njegova implementacija u Srbiji trajaće 36 meseci, rečeno je na konferenciji u Palati Srbije.\nBen David je izrazila zadovoljstvo što se projekat realizovao u Srbiji uprkos pandemiji, i pri tome ukazala da su nove okolnosti života umnogome doprinele da korupcija i kriminal unaprede svoje polje delovanje.\n“Kriminalne grupe postale su u vreme pandemije još mobilnije, a nadležni organi za suzbijanje korupcije, pranja novca i finansiranje terorizma moraju da se tome prilagode i urade sve kako bi se postojeći negativni trendovi suzbili”, kazala je ambasadorka.\nOna je dodala da je ovaj projekat dobar način da se Srbija priključi zemljama EU u borbi protiv organizovanog kriminala i pranja novca, koji predstavljaju ozbiljnu pretnju vladavini prava i demokratiji u svetu.\nTakođe, Ben David je navela da kriminalne grupe ugrožavaju ekonomiju, društvo, privredu i političku stabilnost kako u Srbiji, tako i u čitavom svetu.\nPoručila je takođe da je za suzbijanje kriminala potrebno u kontinuitetu razvijati nove strategije zbog pojave novih rizika.\nObjasnila je i da promene i inovativnosti treba sprovoditi u suđenjima i krivičnim gonjenjima, kako bi se dostigla zrelost vladavine prava, kao osnovnog načela demokratije.\nTakođe, amasadorka je rekla i da je ova oblast jedna od prioriteta Švedske i najavila da će specijalni izaslanici za borbu protiv pranja novca iz njene zemlje uskoro posetiti Srbiju, radi razmene iskustava i usklađivanja našeg zakonodavnog okvira sa pravnim tekovinama zemalja članica EU.


Popularne cene ulaznica u Tblisiju - od dva do najskupljih 10 evra\nčetvrtak, 23 mart 2017 17:26\nOčekuje se da stadion Dinama iz Tbilisija ispuni između 30.000 i 35.000 ljudi, što obećava dobru i vruću atmosferu\nStadion Boris Paišadze, objekat koji je nekada primao preko 100.000 ljudi i zvao se po Vladimiru Iljiču Lenjinu, ugostiće srpsku reprezentaciju sutra od 18.00 sati po našem vremenu.\nKako su nam rekli domaćini tribine neće biti ispunjene do poslednjeg mesta - kapacitet smanjen na 55.000 - ali očekuje se da stadion Dinama iz Tbilisija ispuni između 30.000 i 35.000 ljudi, što obećava dobru i vruću atmosferu.\nUlaznice se prodaju po ceni od 2 do 10 evra i trenutno ima redova ispred blagajni, što će reći da prodaja ide dosta dobro.\nŠto se stadiona Boris Paišadze tiče renoviran je pre nekoliko godina tako da izgleda vrlo moderno. Teren je odličan i to bi trebalo da bude prednost tehnički potkovanijeg tima, a to je svakako Srbija. Podsetimo, na ovom mestu koplja su 2015. godine u borbi za trofej Superkupa Evrope ukrstili Barselona i Sevilja.\nRekordna poseta zabeležena je oktobra 1979. na meču Dinamo Tbilisi - Liverpul kada se okupilo 110.000 ljudi.\nImamo 2218 gostiju na mreži


Obeležava se Dan zaštite prirode Srbije | Energetski portal Srbije\nDa bi se javnosti predstavio značaj očuvanja prirode, u Srbiji je 2009. godine Zakonom o zaštiti prirode ustanovljen Dan zaštite prirode.\nOvaj dan u Srbiji se obeležava 11. aprila, jer je toga dana 1949. godine prvi put ustanovljen status jednog područja kao zaštićenog prirodnog dobra, a to su vodopadi u okviru Spomenika prirode „Velika i Mala Ripaljka“ na teritoriji opštine Sokobanja, navodi se u tekstu Zavoda za zaštitu prirode (ZZPS).\nPovodom ovog dana održano je onlajn predavanje na temu Invazivne vrste koje je organizovao ZZPS u saradnji sa Centrom za kulturu „Vuk Karadžić“ iz Loznice.\nPredavač Verica Stojanović, botaničar po struci, istakla je da su invazivne vrste strane vrste koje su se mahom raširile zahvaljujući čoveku. Ono što je karakteristično za sve invazivne vrste je to što one ugrožavaju biodiverzitet, a neke čak i zdravlje ljudi.\n„Nove vrste uglavnom dolaze zahvaljujuči čoveku. Na primer, ukoliko čovek gaji neke ukrasne ili medonosne strane vrste, a zatim prilikom čišćenja dvorišta ili bašte baci te biljke na pogodno tlo, one se veoma brzo mogu razmnožiti i osvojiti čitav teren, te tako potisnuti domaće vrste“, ističe Stojanović.\nIpak, ona dodaje da ne mora svaka strana vrsta da bude invazivna, ali one vrste koje se ponašaju kao invazivne jedne su od pet glavnih faktora koje ugrožavaju biodiverzitet, pa je oprez neophodan prilikom rukovanja sa bilo kojom stranom vrstom.\nStojanović ističe da je kod nas jedna od najrasprostranjenijih i najagresivnijih invazivnih vrsta američki javor, drvo koje je karakteristično za parkove. Iako je, kako kaže, ova vrsta doneta sa najboljom namerom na naše prostore, toliko je invazivna da je počela da osvaja šume i veoma ju je teško iskoreniti.\nKiselo drvo ili pajasen je još jedna invazivna vrsta koja se u Srbiji pretežno nalazi u okolini Loznice. Iako za sada nije potisnula domaće vrste, Stojanović savetuje da građani Loznice povedu računa kako kiselo drvo ne bi postalo invazivno jer, ukoliko se prenamnoži, jako ga je teško suzbiti.\n„Do sada smo govorili isključivo o invazivnim vrstama koje predstavljaju pretnju po biodiverzitet, ali ima i onih koje predstavljaju pretnju po ljudsko zdravlje. Tu pre svega mislim na ambroziju kao jednu od najinvazivnijih biljaka koju je gotovo nemoguće uništiti. Kada dostigne zrelost, ambrozija oslobađa velike količine polena i tako ozbiljno ugrožava disajne organe“, navodi Stojanović.\nSuzbijanje invazivnih vrsta daleko je teže nego što deluje jer upotreba hemijskih jedinjenja može da naškodi domaćim vrstama i zagadi zemljište, a naročito je opasno ukoliko koristimo hemikalije na invazivnim vrstama koje se nalaze blizu vode.\nOna dodaje da ni mehaničko uklanjanje nije uvek delotvorno, jer se pojedine invazivne vrste, kada ih posečemo ili iščupamo, još više razmnožavaju i tako osvajaju veće površine.\nBilo mi je zadovoljstvo da prisustvujem onlajn predavanju mr Verice Stojanović koja je na jasan i koncizan način predstavila problem invazivih vrsta u Srbiji, problem na koji svi moramo obratiti više pažnje kako bi sačuvali naša prirodna bogatstva i sprečili da invazivne vrste ugroze biodiverzitet u Srbiji.\nZavod za zaštiu prirode