Veselji novim regrutima: Teritorijalni integritet neugroziv\nU kasarni Adem Jašari u Prištini 337 novih regruta Bezbednosnih snaga Kosova položilo je zakletvu. Od tog broja, 22 pripadnika dolaze iz manjinskih zajednica na Kosovu, srpske, bošnjačke, turske i RAE zajednice (Romi, Aškalije, Egipćani).\n"Raznolikost u našim redovima je vrednost koju gajimo svakog dana", kazao je na ceremoniji ministar odbrane, Rustem Beriša.\nIako je bilo najavljeno da će na ceremoniji prisustvovati i predsednik Kosova Hašim Tači, inače Vrhovni komandant ovih snaga, nije se pojavio.\nUmesto njega, prisutnima se obratio predsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji, koji je ovom prilikom kazao da su novi kadeti deo najnovije vojske na svetu, ali i preneo nekoliko poruka o integritetu Kosova.\n"Vi ste deo jednih odbrambenih snaga, razvijenih u partnerstvu sa NATO-om", kazao je Veselji.\n"Vojska Kosova danas je neophodni element stabilnosti i mira u regiji. Ne pretimo nikome i to nikada nismo uradili u istoriji. Ali, nikome nećemo dopustiti da nam ugrozi slobodu i našu državu. Teritorijalni integritet i granice naše države su svete, nedodirljive danas i zauvek. Vojska Kosova će nastaviti proces osnaživanja i profesionalizacije kako bi se spremilo za fazu učlanjenja u NATO. Povećaćemo budžet za vojsku, to možemo i to ćemo da uradimo", kazao je Veselji.\nSkupština Kosova je u decembru 2018. usvojila zakonske izmene na promenu mandata Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS), čime je Kosovo i zvanično ušlo u proces dobijanja vojske. Nove nadležnosti KSB tiču se očuvanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta, građana, imovine i interesa Republike Kosova, te vojne podrške civilnim vlastima i učešće u međunarodnim operacijama. Takođe, predviđena je reorganizacija i prenos Ministarstva bezbednosnih snaga u Ministarstvo odbrane.\nDanas, ove snage broje više od 2.000 pripadnika, od kojih više od 200 pripadaju manjinskim zajednicama, a preko 100 samo srpskoj zajednici.\nProtiv formiranje vojske bila je Srbija, čiji je predsednik Aleksandar Vučić kazao da taj potez dovodi ceo region u najviši stepen opasnosti.\nZbog pritiska Srbije nad srpskim pripadnicima Bezbednosnih snaga Kosova, jedan broj pripadnika iz srpske zajednice prethodno je napustio ove snage.\nPročitajte: 'Morao sam da napustim Bezbednosne snage Kosova'


Direktor Gerontološkog centra u Nišu M.S. (47) uhapšen je zbog sumnje da nije preduzeo sve neophodne mere i radnje kako bi sprečio širenje zarazne bolesti Kovid-19, usled čega je u ovoj ustanovi inficirano čak 140 od ukupno 256 štićenika i četvoro zaposlenih.\nZbog toga se ceo gerontološki centar nalazi u izolaciji, a svi inficirani su prebačeni u Klinički centar Niš. Inače, u gerontološkom centru radi još 77 zaposlenih koji na testu nisu bili pozitivni na kovid 19.\nKako saznaje “Blic”, uhapšeni direktor nije blagovremeno obavestio nadležne ni kada je dobio informaciju o prvom korisniku doma kod kojeg je potvrđen korona virus, pa čak ni u tom trenutku nije zabranio posete. Pored toga, nije zabranio, niti ograničio kolektivni ručak za korisnike doma u sali, a što je najgore, insistirao je kod osoblja da negiraju kada korisnici imaju temperaturu, odnosno da prikrivaju zarazu opasnim virusom u domu.\n- Sumnja se da su neki od ovih ljudi koji su dolazili u posete boravili u inostranstvu, pa je to možda jedan od načina kako se sve dogodilo. Kada je direktor saznao da se pojavila korona, nije obavestio ni Institut za javno zdravlje, niti resorno ministarstvo, već ih je sve uveravao da je sve u redu iako je bilo bolesnih. Postoji još jedna bojazan, ova ustanova priprema hranu jednom broju starijih Nišlija, pa je pitanje da li se zaraza proširila i van doma - kaže izvor “Blica” koji je upućen u slučaj.\nSekretar za zdravstvo Vojvodine Zoran Gojković istakao je da je slučaj u Gerontološkom centru u Nišu dokaz do čega sve može dovesti neprofesionalan odnos čoveka na odgovornoj funkciji.\n- U tom centru zabeležen je čitav niz nepravilnosti. Dozvoljavane su posete, kao i izlasci van doma što je od početka epidemije zabranjeno. Takođe, postoje informacije da su se u centru i krili simptomi bolesti kod nekih korisnika. Zbog toga je direktor Gerontološkog centra priveden i protiv njega je podneta krivična prijava za teško krivično delo protiv zdravlja ljudi za šta je zaprećena kazna i do 12 godina zatvora – naglašava Gojković.\nEpidemiolog Branislav Tiodorović rekao je da je situacija u Nišu ozbiljna.\nDom je sada u potpunoj izolaciji\n- Taman kada smo imali utisak da se smanjuje pritisak na Klinički centar u Nišu sa juga i jugoistoka, došlo je do ovog slučaja u gerontološkom centru. Vidite dokle može da dovede neodgovornost samo jednog čoveka. Svi zaraženi u centru su izolovani i sve ih je zbrinuo Klinički centar u Nišu – naglasio je Tiodorović i dodao da je u KC Niš još na raspolaganju još 469 kreveta.\nTiodorović: Oni se sada osećaju dobro, ali...\nEpidemiolog Tiodorović je ponovio da je ulazak infekcije u Gerontološki centar veliki udar, zbog velikog broja pozitivnih lica, čije je stanje za sada u fazi lake kliničke slike, ali pošto se radi o starijim ljudima, hroničnim bolesnicima sa velikim komorbiditetom, to ne znači mnogo.\n- Svi radnici Kliničkog centra Niš trudiće se da ne dođe do najstrašnijeg rezultata. Pozivam sve koji vode takve i slične ustanove da shvate da ne treba biti emotivan u situaciji kada treba sprovoditi zakon, kada treba da sprovodimo mere kojima smanjimo mogućnost zaražavanja - kazao je on.


Srećan vam prvi radni dan u 2014. godini. Nova godina je odlučila da se već na početku poigra sa nama, pa je 3. januar morao da padne baš u petak. Znam da vam nije milo što ste sada na...\nNastavak about TOP 10 aukcija koje su nas nasmejale u 2013.\nZabava aukcije, slatka strana limuna\t32 komentara\nDržavnost Srbije kroz numizmatiku\n15. februara Srbija proslavlja Dan državnosti. Ovaj datum u srpskoj istoriji višestruko je značajan jer se, zapravo, istog dana obeležava početak Prvog srpskog ustanka (1804) i donošenje Sretenjskog ustava (1835). Takođe, na isti dan, Srpska pravoslavna crkva obeležava Sretenje...\nNastavak about Državnost Srbije kroz numizmatiku\nZabava najbolji primeri prakse\t4 komentara\n#etabla – #esigurnost\nOsma #etabla, prva u 2013. godini, baviće se vrlo bitnom temom, a to je sigurnost u kupoprodajama na internetu. Ove teme smo se doticali i u prethodnim druženjima, ali svesni njene važnosti, ovog puta želimo da joj posvetimo kompletan e-čas....\nNastavak about #etabla – #esigurnost


Nikola Grbić: "Momci su divni ljudi, ovo je velika čast!" - Sportske.net\nNikola Grbić: "Momci su divni ljudi, ovo je velika čast!"\nSelektor reprezentacije Srbije u odbojci u narednom periodu biće Nikola Grbić, a on je u razgovoru sa medijima rekao da će pokušati da nametne igračima svoju filozofiju.\nNikola Grbić saopštio spisak igrača za Svetsku liguOdređeni sastavi grupa za Evropske igreGrbić posle žreba: ''Protiv Rusa za prvo mesto!''Teška grupa za Srbiju na EP!Nikola Grbić preuzeo reprezentaciju!\nNovi selektor odbojkaške reprezentacije Srbije Nikola Grbić rekao je danas da mu je čast što je imenovan na tu funkciju i dodao da će pokušati da svoju filozofiju igre prenese i na igrače.\n"Naravno da sam izuzetno zadovoljan pozivom da preuzmem kormilo reprezentacije. Bavim se trenerskim poslom samo četiri meseca i mislim da je ovo izuzetno velika čast nakon tako kratko provedenog vremena na klupi jednog kluba", rekao je Grbić.\nNikola Grbić koji je danas imenovan za selektora, prošle godine je igračku karijeru završio osvajanjem titule prvaka Rusije sa Zenitom iz Kazanja, a potom je bio trener Sir Sejfti Peruđe, vicešampiona Italije.\n"Čovek se uči dok je živ. Ja sam na početku nove karijere i sigurno da imam još dosta stvari da naučim. Imao sam dugu karijeru i za ovo kratko vreme koliko se bavim ovim poslom shvatio sam da su to dve vrlo različite stvari i da je moja percepcija stvari kao igrača bila suviše sužena u odnosu na ono što jedan trener treba da vidi", kazao je on.\nGrbić je istakao da je imao sreću da kroz igračku karijeru upozna mnogo trebera koji su spremni da mu pomognu savetima.\n"Mislim da ću biti spreman za posao koji me čeka", dodao je Grbić.\nGrbić se od reprezentacije Srbije oprostio 2010. godine na Svetskom prvenstvu u Rimu kada je ona osvojila bronzanu medalju, a on proglašen za najboljeg tehničara tog takmičenja.\nNeki od igrača sa kojima je igrao na tom šampionatu sveta su i dalje u reprezentaciji, a Grbić smatra da to može da bude samo prednost.\n"Dosta toga smo prošli zajedno, znam kako razmišljaju, kako treniraju. Neki treneri misle da je bolje da ne budeš trener igračima sa kojima si igrao, ali mislim da je prošlo dosta vremena. Imamo jako dobru grupu momaka i svi ti momci su divnu ljudi, pravi profesionalci, mislim da neće biti problema", rekao je Grbić.\nSrbija će ove godine igrati na Evropskim igrama u Azerbejdžanu, u Svetskoj ligi i na prvenstvu Evrope. Grbić je naveo da još nije razmišljao o tome koje će igrače da zove za ta takmičenja.\n"Treba da obavim razgovore i sa trenerima ekipa i mladjih selekcija da bih mogao da napravim strategiju. Selektor sam sat vremena, prvo treba da vidim ceo plan i program da bih mogao nešto konkretnije da govorim", kazao je Grbić.\nGrbić je sa nacionalnom selekcijom osvojio 19 medalja, a na pitanje da li može da donese još neku, on je naveo da će prvo svako od igrača morati da da sve od sebe na terenu.\n"Nema kompromisa, nema izgovora, alibija, ne postoji drugačiji pristup odbojci. Bar za mene. To je nešto što je meni dalo rezultate i trudiću se da to prenesem repezentaciji", rekao je Grbić.


Spojili se američki IHS i britanski Markit | Gde Investirati\nSpojili se američki IHS i britanski Markit\nProcenjena tržišna vrednost nove analitičke kompanije koja prikuplja informacije od glavnih trgovaca obveznicama je 13 milijardi dolara, a sedište će biti u Londonu zbog čega će kompanija plaćati manji porez.\nAmerička analitička firma IHS i britanska kompanija za tržišne analize Markit stvoriće zajedničku firmu sa edištem u Londonu, čija će procenjena tržišna vrednost dostićii 13 milijardi dolara.\nPreseljenjem u Veliku Britaniju, IHS će imati koristi od manjeg poreza za kompanije. Ta strategija spajanja i seljenja sedišta u Evropu, koju koriste američke firme kako bi izbegle plaćanje visokih poreza kod kuće, naziva se porezna inverzija.\nNova firma pod nazivom IHS Markit plaćaće porez od oko 20 posto, u u poređenju 35 posto u Sedinjenim Američkim Državama.\nDogovor postignut u ponedeljak procenjuje vrednost Markita na oko 5,8 milijardi dolara.\nNakon zaključenja ugovora, koji se očekuje u drugoj polovini godine, akcionari IHS-a, čija je procenjena tržišna vrednost oko 7,5 milijardi dolara, postaće vlasnici oko 57 posto zajedničke kompanije. Akcionari londonskog Markit posedovaće pak 43 posto zajedničke firme.\nIako će sedište imati u Londonu, nova firma će neke “određene ključne operacije” imati u IHS-ovu sedištu u Englewoodu u Coloradu.\nFirma Markit, koju je pre jedne decenije osnovao Lance Uggla, prikuplja informacije od glavnih trgovaca obveznicama koje koristi za istraživanje, vrednovanje, trgovinu i izveštavanje o derivatima, obveznicama, zajmovima i valutama.\nFirma je postala važan pružalac podataka za Wall Street i ostala svetska tržišta.\nIzvršni direktor IHS-a Jerre Stead postaće izvršni direktor zajedničke kompanije do penzije 31. decembra 2017. godine. Uggla, koji će biti predsednik i član upravnog odbora, preuzeće mesto izvršnog direktora nakon odlaska Steada.\nPrevious Sećanja: 17 godina od NATO bombardovanja\nNext PKS: Alkoholna pića među najfalsifikovanijim proizvodima\nTags IHSMarkitSpajanje kompanija\nNemački avioprevoznik “Air Berlin” obustaviće letove najkasnije do 28. oktobra, saopštila je ova kompanija i pozvala svoje radnike da potraže posao na drugom mestu.\nHainan Airlines zadovoljan poslovanjem linije Beograd-Peking\nKineski avio-prevoznik Hainan Airlines saopštio je za portal EX-YU Aviation News da je zadovoljan učinkom nove linije Beograd-Peking koja je pokrenuta pre više od mesec dana preko Praga i obavlja


Investicija vredna 200 miliona dinara - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Investicija vredna 200 miliona dinara\nU Svilajncu uspešno završena rekonstrukcija Doma zdravlja\n0Piše: G. Vlaović 01. decembra 2017. 20.42\nPotpuno rekonstruisani zdravstveni centar biće svečano otvoren danas u 11 sati i svi zainteresovani građani Svilajnca imaće priliku da obiđu prostorije zdravstvene ustanove.\nOd otvaranja tog objekta, 1972. godine, ovo je prva kapitalna rekonstrukcija svih zdravstvenih službi. Šestomesečni radovi u Domu zdravlja obuhvatili su rekonstrukciju glavnog objekta sa medicinom rada i službom hitne pomoći, zgradu rendgena, laboratorije, tehničku službu, zgradu fizijatrije i radionicu. Takođe, zamenjen je sistem vode, kanalizacije i električne instalacije. Vrednost radova iznosi 200 miliona dinara. Projekat je finansirala Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima i Vlada Srbije uz sufinansiranje opštine Svilajnac i Ministarstva rudarstva i energetike.\nProstorije unutar glavne zgrade organizovane su tako da poboljšavaju funkcionalnost svih službi. Obezbeđen je i novi nameštaj za sve ordinacije i otvoren je novi ulaz za službu Hitne pomoći, koji je prilagođen standardima i potrebama te službe. Svi prilazi zdravstvenim objektima kao i unutrašnji prostor prilagođeni su osobama sa invaliditetom. Unapređena je energetska efikasnost objekta izradom fasade, saniran je krov i uveden novi sistem za zaštitu od požara. Radovi su predvideli i uređenje dvorišta sa zamenom rasvete, nove prilazne saobraćajnice i novi parking prostor koji odgovara potrebama svih službi. Predrag Milanović, predsednik opštine Svilajnac, naglašava da su prethodno rekonstruisane ambulante u Bobovu, Kušiljevu i Sedlaru.\n– Na taj način se u kompleksu Doma zdravlja u Svilajncu zaokružio posao i sada su svi zdravstveni objekti na teritoriji opštine obnovljeni. Svilajnac može sada da se pohvali jednim od najboljih domova zdravlja u Srbiji, ističe Milanović. Opština Svilajnac je u ovoj godini rešila problem dugovanja Doma zdravlja prema farmaceutskim kompanijama. Dom zdravlja Svilajnac jedna je od prvih ustanova u Srbiji koja je sprovela takvu praksu. Pored 240 miliona dinara koje je država izdvojila za obnovu ovdašnjih zdravstvenih ustanova i opština je finansijski učestvovala sa 30 miliona. Milanović napominje i da se Dom zdravlja u Svilajncu svrstava u red retkih u Srbiji u kojima je sproveden proces sveobuhvatnog osavremenjivanja i modernizacije.\n– Pored toga što su izmirene obaveze prema svim dobavljačima važno je istaći i to da se lični dohoci redovno izmiruju svim zaposlenima. Naime, za dodatno angažovanje radnika u ustanovama koji nisu na spisku onih čije se plate izmiruju iz državnog budžeta opština Svilajnac svake godine izdvaja 20 miliona dinara za zarade, kaže Milanović.\nOn je najavio da će u naredne dve godine biti završena kompletna rekonstrukcija svih škola na teritoriji opštine. Milanović ističe i da opština ima veoma sadržajnu i uspešnu saradnju sa Vladom Srbije, dodavši da je nivo investicija koji se u Srbiji odvija u ovom trenutku daleko veći nego što je to bio slučaj u prethodnih tridesetak godina.\nMarko Blagojević, direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, kaže za Danas da je ta institucija za rekonstrukciju Doma zdravlja u Svilajncu izdvojila više od 170 miliona dinara.\n– Treba naglasiti da je prethodno urađena rekonstrukcija ambulanti u selima Bobovo, Kušiljevo i Sedlar i kada se i to uzme u obzir, dolazi se do cifre veće od 200 miliona dinara koju smo izdvojili za obnovu zdravstvenih ustanova u Svilajncu, ističe naš sagovornik.\nOn dodaje da kada je reč o obnovi objekata javne namene, završena je rekonstrukcija 60 objekata na teritoriji 31 lokalne samouprave u Srbiji, gde je ukupna vrednost ugovorenih radova bila veća od 725 miliona dinara, obezbeđenih iz Fonda solidarnosti EU. Završena je i rekonstrukcija 66 objekata, na teritoriji 50 lokalnih samouprava, gde su sredstva za finansiranje radova, u visini od 1,9 milijardi dinara, obezbeđena u budžetu Srbije. Blagojević ističe da je u ovom trenutku u različitim fazama realizacije u toku rekonstrukcija 100 objekata.\nRadovi u tridesetak lokalnih samouprava\n– U toku su radovi i nabavke za potpunu rekonstrukciju ukupno 61 objekta. Potpisani su ugovori sa izvođačima radova na 37 objekata, na teritoriji 31 lokalne samouprave, gde je ukupna ugovorena vrednost radova 1,84 milijarde dinara. U toku su još i nabavke za obnovu 24 objekta, na teritoriji 20 lokalnih samouprava, gde je ukupna procenjena vrednost radova blizu 1,17 milijardi dinara. Isto tako u pripremi su javne nabavke za potpunu za potpunu rekonstrukciju 39 objekata, na teritoriji 25 lokalnih samouprava, gde je ukupna procenjena vrednost radova 2,32 milijarde dinara, naglašava Blagojević uz napomenu da se priprema i projektna dokumentacija za potpunu rekonstrukciju još 88 objekata.


Ministar odbrane Aleksandar Vulin čestitao je danas svim pripadnicima inžinjerije 6. novembar - Dan roda.\nTog dana 1865. godine, u Kneževini Srbiji donet je Zakon o izmeni i dopuni Zakona o uređivanju vojske iz 1864. godine, kojim se obrazuje rod inžinjerije, navodi se u saopštenju.\nNastavljajući tradiciju neimara roda inžinjerije dugu više od veka i po, zahvaljujući profesionalnosti, stručnosti i odgovornosti, uspeli ste da funkcionalno ispunite sve obaveze, a realizacijom postavljenih zadataka date doprinos izgradnji i unapređenju operativnih sposobnosti, navodi se u čestitki ministra.\n- Uz želju da vam prethodni uspesi budu podstrek za sve buduće, uveren da ćete i u narednom periodu doprinositi razvoju roda inžinjerije i Kopnene vojske u celini, čestitam vam praznik - poručio je Vulin.\nSaobraćaj se obavlja bez zastoja i prekida na najvažnijim putnim pravcima u Srbiji, dok na granicama nema dužih zadržavanja, saopštio je jutros Auto-moto savez Srbije.


March 2020 – Page 12 – Radio Srbac\nOdržana sjednica srbačkog parlamenta: Rad nedjeljom izazvao najveću diskusiju odbornika\nInicijativu Sindikata trgovine,ugostiteljstva i turizma RS pod sloganom „Stop radu nedeljom!“djelimično su podržali odbornici Skupštine opštine Srbac. Umjesto potpune zabrane nađeno je kompromisno rješenje da se radnicima u trgovini omogući rad nedeljom i praznicima od 8 do 12 časova i za prijedlog ove Odluke glasalo je 16, a protiv 7 odbornika.\n„Radi se o prelaznom rješenju do potpunog ukidanja rada trgovaca nedeljom“, rekao je načelnik opštine Mlađan Dragosavljević i dodao da je prevladao stav da se postupi slično, kao što su opštine u okruženju -Derventa,Prnjavor,Gradiška i Laktaši, jer bi potpuna zabrana imala negativne ekonomske posljedice po našu opštinu.\nOdluku je obrazložio načelnik Odjeljenja za privredu,poljoprivredu i društvene djelatnosti Marko Miholjčić, koji je odbornike upoznao da je u RS samo opština Višegrad u potpunosti zabranila rad nedjeljom,a kada je u pitanju šire okruženje, on je rekao da je u Srbiji na snazi i dalje rad nedjeljom, a u Hrvatskoj planiraju da uvedu samo određeni broj radnih nedjelja kada se neće raditi.\n,,Slično je i u Sloveniji, s tim što će rad u ograničenom broju nedelja biti duplo plaćen“,rekao je Miholjčić i dodao da je jedino u Crnoj Gori nedeljom zabranjen rad.\nOdbornici opozicije glasali su protiv, obrazlažući da treba ići u korist radnika, jer građani svu potrebnu kupovinu namirnica mogu uraditi dan ranije,tako da poslodavci ne bi imali neke štete,ako bi rad nedeljom bio zabranjen.\nSkupštini,kojom je predsjedavao Mirko Stojić, prisustvovao je i predsjednik Granskog sindikata Goran savanović koji je naglasio da je inicijativa provedena zbog niskih plata radnika u trgovinama,slabog standarda i sputavanja njihovog prava da nedeljama mogu posjetiti svoju rodbinu i prijatelje,izaći na izlet i obaviti druge aktivnosti koje nisu stigli tokom radnih dana.\nOn je rekao da je inicijativa dobila veliku podršku šire javnosti,medija,Saveza opština i gradova RS i Srpske pravoslavne crkve.\nNajveći broj tačaka dnevnog reda odbornici su danas usvojili bez rasprave,a radilo se o izvještajima i planovima obrazovnih institucija,nevladinih organizacija,kulturnih i sportskih kolektiva.\nNešto više pažnje pobudila je Informacija o stanju u oblasti socijalne zaštite koju je obrazložila direktorica Centra za socijalni rad Slađana Potkonjak.\n„Iz godine u godinu sve je više odraslih i djece koji se nalaze u stanju socijalnih potreba,a da je to tako govori podatak da su socijalna davanja iz opštinskog budžeta prije tri godine iznosila 975.000 a u 2019.godini 1,3 milion maraka“,rekla je direktorica Potkonjak i dodala da najveći dio novca odlazi za novčane pomoći,lične invalidnine i dodatak za njegu i pomoć drugog lica.\nGost Programa udruzenje zena\nAktuelno 01 03 2020


Koje evropske kompanije imaju najviše nagomilanog novca? – Bankar.me\nKoje evropske kompanije imaju najviše nagomilanog novca?\nSeptember 4, 2018 BIZNIS, EVROPA, SVE VIJESTI Leave a comment\nNajviše nagomilanog novca u evropi imaju kompanije “Total” (29,2 milijarde eura), “Electricite de France” (28,3 milijarde eura) i “Folksvagen AG (27,3 milijarde eura), otkriva izvještaj Službe za investicije agencije za rejting “Moody’s”. Analiza 757 nefinansijskih kompanija sa sjedištem u Evropi, na Bliskom Istoku i u Africi pokazuje da je količina gotovog novca krajem 2017. godine bio najveća u posljednjih sedam godina, prenosi “Business CFO Journal”.\nMnoge od ovih kompanija počele su da vraćaju milijarde investitorima putem otkupa akcija i dividendi, kao i da ulažu novac u kapitalne projekte i ugovore. Otkup akcija kompanija sa liste “S&P Europe 350” porastao je prošle godine na 87,8 milijardi eura, u odnosu na 77,2 milijarde eura u 2016. pokazuju analize. Potrošnja za istraživanja i razvoj povećana je 2017. godine na 146,9 milijardi eura, sa 140,2 milijarde, koliko je za to izdavajano 2016. godine.\nTrošadžijska pomama nije svojstvena direktorima evropskih kompanija koji su obično konverzativniji u korišćenju novca nego njihove američke kolege. Međutim, s obzirom na negativne kamatne stope u Evropi, gomilanje novca u bankama postalo je neisplativo, a investitori pozivaju kompanije da mudro koriste njihov gotov novac tako što će uskladiti nova ulaganja s prihodima akcionara i količinom novca odvojenom za crne dane.\nFrancuski naftni gigant “Total” u februaru je pokrenuo program za otkup akcija u vrijednosti od pet milijardi dolara, a u julu je saopštio da će povećati međudividendu za 3,2 odsto na 0,64 eura po akciji, prenosi “Blic”.\nKompanija Diageo, proizvođač viskija “Džoni Voker” i likera “Bejliz”, saopštila je u julu da će otkupiti akcije u vrijednosti od dvije milijarde funti (2,6 milijardi dolara) kako bi vratila novac akcionarima. Time je upotpunila raniji program otkupa akcija u ukupnoj vrijednosti od 1,5 milijardi funti u fiskalnoj godini koja se završila 30. juna. Kompanija je takođe povećala udeo u kineskoj kompaniji koja proizvodi liker “Sichuan Shuijingfang Co. sa 40 na 60 odsto.\nNeiskorišćeni novac često nailazi na osudu investitora, prenosi “Blic”.\nHolandska kompanija “Akzo Nobel” razgovarala je sa akcionarima o distribuciji značajnog dijela iznosa od 7,5 milijardi eura koje će dobiti od prodaje specijalnih hemikalija, objašnjava finansijski direktor Marte de Vris.\nProšle godine, bila je izložena pritisku investitora “Elliot Management Corp” i želi da osigura da akcionari budu zadovoljni.\nTomas Tepfer, finansijski direktor njemačkog proizvođača sintetičkih materijala “Covestro AG”, raspolagao je krajem juna likvidnim sredstvima u iznosu od 475 miliona eura (u istom periodu prošle godine: 300 miliona eura). Povećao je budžet za investicije i od 2019. godine, pa nadalje mogao bi da troši čak 1,2 milijarde eura godišnje, objašnjava on.\nTepfer planira da dio kapitala iskoristi za povećanje autputa svojih fabrika, koje rade maksimalnim kapacitetima, a ostatak vrati akcionarima. U prvom polugodištu 2018. godine “Covestro” je potrošio više od jedne milijarde eura na dividende i otkup akcija, kaže finansijski direktor kompanije.\nNeki idu još dalje. Kevin Entriken, finansijski direktor holandske softverske kompanije “Wolters Kluwer NV” prošle godine je podigao međudividende na 40 odsto, što je povećanje od 25 u odnosu na prethodne godine. Do kraja jula okončan je otkup akcija u vrijednosti od 300 miliona eura, a kasnije ove godine namjerava da otkupi čak 550 miliona eura. Krajem juna, likvidna sredstva kompanije smanjena su na 654 miliona eura. Pre godinu dana iznosila su milijardu eura.\nPOJMOVIevropske kompanije najbolje evropske kompanije\nPrevious VTB bank prodala američko poslovanje\nSljedeći Rekordni minimum iranskog rijala prema američkom dolaru


Dah Rusije u Banjaluci - Semberske\nRepublika Srpska dobija Srpsko-ruski hram i duhovno-kulturni centar, a početak radova je 21. septembra. Na osveštavanju temelja Sergej Lavrov. Rok za izgradnju hrama je 18 meseci\nTEMELj Srpsko-ruskog hrama i duhovno-kulturnog centra u Banjaluci, koji se gradi u čast porodici Romanov, biće svečano osveštan 21. septembra, uz prisustvo ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova.\nU hramu će biti tri oltara: u ime Preobraženja Gospodnjeg, Carskih mučenika i Svetog Simeona i Save, rodonačelnika dinastije Nemanjića. U sklopu ovog velikog projekta biće sagrađani i duhovno-kulturni centar za razne kulturne manifestacije. Hram će se prostirati na 6.500 metara kvadratnih. Rok za izgradnju hrama je 18 meseci, a za lokaciju je odabrana “Aleja centar”, u samom srcu grada na Vrbasu.\nMilorad Dodik, predsednik Republike Srpske, kaže, za “Novosti”, da je ponosan što je započela realizacija izgradnje rusko-srpskog duhovnog i kulturnog centra u Banjaluci.\n– Još ranije, dok sam se sretao sa Sergejem Lavrovom u Moskvi, pričali smo o ideji izgradnje rusko-srpskog centra u Banjaluci. Evo, sad smo započeli realizaciju. Zahvalan sam ljudima koji su donirali zemljište u centru Banjaluke za izgradnju hrama i kulturnog centra. Ovo zemljište je besplatno dato Eparhiji banjalučkoj. Zatim je vladika banjalučki Jefrem, inače veoma poznat po preciznosti, preduzeo niz mera, kako bi došlo do realizacije projekta – kaže Dodik.\nOn kaže da rusko-srpski centar neće imati samo verski objekat, nego i druge sadržaje za kulturne manifestacije, i dodaje da je ponosan što će Banjaluka i Srpska dobiti ovaj centar.\nHram će biti kopija onog posvećenog čudima Svetog arhangela Mihaila, koji se nekada nalazio u Kremlju, srcu carske Rusije, a Državni moskovski arhitektonski institut uradio je kompletnu projektnu dokumentaciju.\n– Hram će biti impozantan i izgrađen u simboličkom ruskom arhitektonskom stilu, sa pet kupola i posebnim zvonikom – objasnio je nedavno starešina Hrama Svetog Vasilija Ostroškog u Banjaluci jerej Miladin Mitrović, koji, kako saznajemo, trenutno boravi u Rusiji, zbog poslednjih priprema oko svečanosti.\nOsnovu projekta petokupolne crkve sa zvonikom u vidu šatora činiće jedan od starih ruskih hramova.\nRadovi na izgradnji celog kompleksa u “Aleji centar” uveliko traju i u toku je izgradnja temelja hrama.\nKADA se govori o celom projektu, s njem je upoznat lično i predsednik Rusije Vladimir Putin, a aktivno je podržan i od grada Banjaluke, vlasti Republike Srpske, Eparhije banjalučke, naroda, ali i Moskovske patrijaršije, Ruske Federacije i ljudi koji su zainteresovani za njegovu realizaciju.\nPrevious : Britanka otkrila tajnu dugog života, muškarcima se neće nimalo svidjeti\nNext : BIJELJINA Radnici, umjesto kifli, doručkuju bensedine a gazda bi u fotelju Predsjednika RS


Vaterpolo Archives - Страница 3 од 6 - Sportska sećanja\nElsi Vajnds – Vaterpolistkinja “koja bije poput Tajsona”\nPosted by Miloš on мар 3, 2020\nU veoma uzbudljivom i interesantnom duelu, vaterpolistkinje Sjedinjenih Američkih Država su posle “drame” savladale reprezentaciju Kanade, u finalu šampionata planete 2009. godine, rezultatom 7:6. Pošto vaterpolo ne spada u popularnije sportove, vest da su Amerikanke postale šampionke planete nije privukla puno medijske pažnje širom sveta, ali je zato jedan detalj sa...\nPosted by Miloš on феб 11, 2020\nMnogi će reći da je vaterpolo kolektivni sport u kojem sudije imaju najviše uticaja i često donose odluke o kojima se danima diskutuje. U većini takvih situacija sve se završi samo na priči i na često subjektivnim procenama da li je neka odluka arbitara ispravna ili ne. Ipak, dešavalo se da neki igrači i navijači odu i dalje od same priče i da načine neprijatne gestove prema sudijama....\n„Ruganje“ Radića posle loba Ćuka i „odgovor“ srpskog vaterpoliste\nU meču koji će se sigurno još dugo godina pamtiti i prepričavati, vaterpolisti Srbije su posle velikog preokreta savladali Crnu Goru i na taj način se plasirali u finale Evropskog prvenstva 2014. godine u Budimpešti. Iako su Crnogorci u dva navrata imali i 4 gola prednosti i tokom drugog poluvremena vodili sa 8:4, „Delfini“ se nisu predavali i uspeli su da naprave spektakularan preokret i na kraju trijumfuju sa 10:9. Koliko god da je...\nVerujemo da će mnogima od vas sama informacija da se u Indoneziji igra „ozbiljan“ vaterpolo biti nešto što do sada nikada nisu čuli. Ipak, da vaterpolo u Indoneziji može itekako da bude zanimljiv i da izazove svetsku pažnju videlo se u polufinalu Indonezijiskih nacionalnih igara 2016. godine, kada su dešavanja sa meča između Zapadne Jave i Južne Sumatre obišla planetu.19. septembra 2016. godine navijači su ispunili “Jalak Harupat...\nPočetkom 21. veka u vaterpolo svetu postojale su dve sile, reprezentacije Mađarske i Jugoslavije. Zbog toga je njihovo rivalstvo bilo veliko, pa su mečevi te dve reprezentacije obilovale sportskim uzbuđenjima, ali i nabojem koji je često prelazio granice sporta. Ništa drugačije nije bilo ni tokom meča grupne faze na Evropskom prvenstvu u Budimpešti 2001. godine, u kome je po kišnom vremenu Jugoslavija trijumfovala, ali koji je ipak...\nVaterpolisti Partizana ubedljivo su poraženi na gostovanju Pro Reku sa 15:3 u okviru drugog kola grupe B Lige šampiona 2015. godine, ali je meč podigao veliku prašinu i otvorio vrlo zanimljivo pitanje, koje je podelilo srpsku sportsku javnost. Naime, i pre odlaska u Italiju znalo se da Partizan protiv vaterpolo “Tima snova” nema šta da traži i da je poraz neizbežan, pa je tadašnji najbolji igrač Beograđana Nikola Jakšić odlučio da ne...\nMečevi Jugoslavije i Hrvatske tokom devedesetih godina prošlog veka u bilo kom sportu reklo bi se da su bili „više od igre“. Dueli dveju reprezentacija čiji su igrači poticali iz iste sportske škole i u ambijentu loših međudržavnih odnosa dve zemlje, koje su pre toga bile deo iste države, davale su tim duelima i kod navjača i kod igrača iz obe države neku posebnu draž, koju nisu imali drugi mečevi. Jedan takav duel odigrale su i dve...\nŽenska vaterpolo reprezentacija Srbije poražena je od Španije sa 21:6 u trećem kolu B grupe prvenstva Evrope 2016. godine u “Beogradskoj Areni”. Ipak, vaterpolistkinja Srbije Tijana Jakovljević će sigurno još dugo pamtiti ovaj meč i to po dobru, pošto je uspela da tadašnjim aktuelnim šampionkama Evrope postigne gol sa centra terena! Iako je Srbija bila domaćin Evropskog prvenstva za dame u vaterpolu, dileme ko će slaviti u duelu...


U naredne tri godine sva taksi vozila u BG biće bele boje\nTanjug 29. aprila 2021. 12:04\nBEOGRAD – Odbornici Skupštine grada Beograda usvojili su danas izmene i dopune odluke o taksi prevozu koje podrazumevaju da u naredne tri godine sva taksi vozila budu bele boje.\n“Smatramo da je veoma važno da se uredi taksi prevoz kao deo javnog prevoza i ovo je samo jedna od promena koje će se dogoditi kako bi taksi prevoz bio na nivou koji je potreban kako onima koji rade u njemu tako i korisnicima”, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nIstakao je da gradska vlast želi da taksista postane cenjeno zanimanje kao i svako drugo, a ne da bude “socijalni ventil, kako je to bilo decenijama unazad“.\n“Želimo da uredimo ovu oblast. Prvi korak je uradila Vlada Srbije kada je donela odluku o subvencijama za taksiste. Te subvencije su 8.000 evra po automobilu, koji ne sme da bude jeftiniji od 13.000 evra”, rekao je Vesić i dodao da je to velika pomoć za taskiste.\n“Taksisti koji budu koristili subvencije Vlade Srbije odmah će morati da kupuju vozila koja su bela, a oni koji ih ne koriste imaju rok od tri godine da ofarbaju automobile ili ih zamene”, pojasnio je Vesić.


"Imamo najmanje četiri krize koje su isprepletene. Imamo visoku inflaciju...imamo energetsku krizu...imamo siromaštvo hrane, imamo klimatsku krizu. I ne možemo da rešimo probleme ako se koncentrišemo samo na jednu od kriza", izjavio je nemački vicekancelar Robert Habek, prenosi Dnevnik.\n‘‘Ako nijedan od problema ne bude rešen, zaista se bojim da ćemo upasti u globalnu recesiju sa ogromnim efektom na globalnu stabilnost’‘, rekao je Habek tokom panel diskusije.\nGeneralna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristalina Georgijeva rekla je da su rat, pooštreni finansijski uslovi i šok cena, posebno hrane, "potamnili" izglede u poslednjih mesec dana.\nPredsednica Evropske centralne banke (ECB) Kristin Lagard upozorila je da su rast i inflacija na suprotnim putevima, jer sve veći pritisci na cene obuzdavaju ekonomsku aktivnost i uništavaju kupovnu moć domaćinstava.\n"Rat Rusije i Ukrajine bi se mogao pokazati kao prekretnica za hiperglobalizaciju", navela je ona danas u blogu.\n"To bi moglo da dovede do toga da lanci snabdevanja postanu manje efikasni neko vreme i tokom tranzicije i da stvori upornije pritiske troškova za privredu", dodala je Lagard.


21.05.2017. 10:01 > 10:55\nCarinski službenici Srbije, zahvaljujući iskustvu i skener uređajima najnovije generacije, veoma su efikasni i od 2011. do danas zaplenili su oko 2,5 tone narkotika, velike tovare oružja, plemenitih metala, razne uređaje, tehniku, tekstilnu robu, egzotične životinje, te sprečili mnoge pokušaje krijumčarenja ljudi.\nUprava carina raspolaže sa 11 skener uređaja, 10 mobilnih i jednim stacionarnim, na aerodromu "Nikola Tesla", a koji izuzetno puno pomažu u brzoj kontroli i protoku robe, ali i efikasnijem otkrivanju svih prekršaja.\nMobilnim skenerom na Batrovcima, s čijim efektima je ekipa Tanjuga imala prilike da se upozna, pronađeno je, na primer, u februaru čak 48 kilograma marihune, u stranici hladnjače kombija.\nŠef Odseka za tehničku podršku Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja Ivan Pejović objašnjava za Tanjug da uređaj omogućava detaljnu kontrolu koja "probija" 30 cm čelika, te da su carinici jednog dana za samo 12 sati pronašli 27 skrivenih migranata.\nCarinici tokom 12 sati otkrili 27 skrivenih migranata\nBez skenera, kaže Pejović, za fizički pregled jednog kamiona, na primer, bilo bi potrebno sigurno 12 sati, a uređaj to uradi bukvalno za dva minuta.\n- Skeniranje traje 15 sekundi, par minuta analiza slike, odmah vidimo da li je nešto sakriveno, ili je roba baš onakva kao što je deklarisana. Mi radimo od 2011, ljudi znaju šta traže, šta gledaju, na osnovu robe, tačno znamo šta radimo. Svako od nas već ima više od 2.000 pregledanih fotografija, svi imamo i rezultate, jedni od drugih učimo, imamo odličnu komunikaciju u sistemu koji smo uspostavili sami - ističe Pejović.\nNOĆNE AKCIJE KRIJUMČARA NA DUNAVU Srpski šverceri nedeljno obrnu MILION EVRA\nSTIGLA KAZNA Srbi na švercu migranata zaradili 375.000 evra\nKako kaže, softver veoma brzo radi obradu fotografija, jednostavno se u par klikova prelazi iz faze u fazu, postoje filteri za slike koji pomažu da se uoče nepravilnosti, zavisno sve od vrste robe, da li je organska ili ne.\n- Iskusno oko zna šta gleda. Takođe, ja mogu sliku da gledam iz svoje kancelarije, uporedo možemo da je gledamo, imamo više od 250.000 slika u bazi podataka, upoređujemo - kaže Pejović, i dodaje da se kamioni prate, upoređuju slike sa prethodnim skeniranjima da li je nešto rađeno na šasiji i tako dalje.\nUz pomoć skenera, carinici otkrivaju i najraznovrsniju robu, a Pejović kaže da su najviše zaplenili narkotika - od 2011. do danas čak oko 2,5 tone - a zatim, oružje, i sijaset drugih stvari, od raznih uređaja, tehničkih stvari, tekstilne robe, do egzotičnih životinja.\n- Imali smo interesantan slučaj, skeniranjem bugarskog kamiona na Horgošu, koji je prevozio raznu robu, utvrđeno je da je u daskama koje drže bočnu stranu prikolice bila presovana marihuana. To je teško bilo vidljivo, ali, presudilo je iskustvo carinskog službenika, čije izvežbano oko je doprinelo da otkrijemo 137 kilograma marihuane - kaže Pejović.\nDešava se, kaže, da "naiđe" firmirana garderoba, kradena, i razne druge stvari.\n- Od neobičnih stvari, imali smo prepelice, zaštićene vrste, neki lovci bili su ovde, odstrelili, hteli da iznesu. Takođe, nedavno smo imali 44 kilograma crnog tartufa. To je jako skupa roba, pokušali su da je iznesu u krevetu kamiona - kaže Pejović.\nZaplenjena roba se po pravilu oduzima, a sud utvrđuje da li je prevoznik vlasnik robe, ili neko drugi, a sve vreme trajanja postupka, krijumčarenu robu i vozilo korišćeno u te svrhe Uprava carina privremeno zadržava, dok, sudska presuda rešava da li će se roba oduzeti, vratiti vlasniku, ili platiti kazna.\nUkoliko švercovana roba vredi više od trećine vrednosti vozila, koje je prevozno sredstvo, onda se vozilo oduzima i prodaje na licitaciji, objašnjava Pejović i kaže da se recimo ne uzima za malu vrednost ceo kamion, ili autobus, ali da to jeste slučaj ukoliko je vozilo bilo prepravljano za šverc, pa su dodavani "štekovi", duple pregrade, onda se vozilo svakako oduzima i prodaje.\nAko se utvrdi da je krijumčarena roba falsifikovana, kopija nekog brenda, onda se angažuje služba carina za zaštitu intelektualne svojine, koja pokreće spor i najčešće vlasnik zaštitnog znaka pokreće tužbu i snosi troškove uništavanja robe, a falsifikovana roba nikada se ne prodaje.\nA gde završava sama roba?\nSva roba, vozila, plovni objekti, koje Uprava carina privremeno zadrži, nalazi se na placevima carinarnica, od kojih je najveći plac Carinarnice Beograd, koji se prostire na više od tri hektara površine otvorenog prostora.\nKako za Tanjug kaže carinski službenik Božidar Đurić, tu je smešteno oko 1.400 vozila, motocikala, plovnih objekata, čamaca i barži, zaplenjenih u postupku carine ili policije, a da je nekada tu "boravilo" i više od 2.500 vozila.\nVozila, pojašnjava Đurić, najčešće na placu "borave" tri do četiri godine, ponekad i duže, u zavisnosti od trajanja sudskog spora, gde su pod carinskim nadzorom, a sva ostala privremeno oduzeta roba smeštena je u dva velika magacina Carinarnice Beograd.\nPored velikog broja komada razne garderobe, u carinskom magacinu ima i dosta obuće, koje se vlasnik odrekao, jer nije mu se isplatilo da je carini, te ju je onda "poklonio" državi, zatim ima dosta falsifikovane garderobe, koja dolazi iz Kine, ženskih tašni, jakni, farmerki.\nCarinarnica Beograd već tri godine "dom je" i izuzetno skupim komadima kućne audio tehnike, pojačalima, predpojačalima, tjunerima ogromne vrednosti, kako kaže Đurić, od oko 200.000 evra, jer, svaki komad vredi oko 10.000 evra; ta roba je ukradena iz Beča, a pokušala se kombijem prošvercovati u našu zemlju.\nTakođe, pažnju privlače tri boce alkoholnog pića, poreklom iz Vijetnama, sa ogromnim škorpijama i zmijama u njima, za koje se tvrdi da imaju afrodizijačko dejstvo, a carinici su ih oduzeli, jer se tu radi o zaštićenim životinjskim vrstama, koja se u tom piću ne bi smela naći, a sud će, kako se smatra, verovatno naložiti njihovo uništavanje.\nŠto se mnogobrojnih vozila na placu carinarnice tiče, Đurić kaže da se ona na javnim licitacijama izlažu prodaji, ali da pravo registracije imaju samo ona sa "evro 3" standardom, tako da se, većina vozila ne mogu svrstati u taj standard, pa se prodaju za rezervne delove ili kao staro gvožđe, dok se novija vozila mogu pokušati registrovati.\nZbog toga, kaže Đurić, početne i krajnje cene vozila dosta su niže, nego dok su se sva vozila prodavala sa pravom registracije, pa je u poslednje vreme dosta manje interesovanje kupaca.


Umesto bolovanja bonus od 200 € › Made-in-Germany.rs\nUmesto bolovanja bonus od 200 €\nUkoliko budu retko izostajali sa posla, odnosno ukoliko ne budu išli na bolovanje, nemačka automobilska kompanija “Dajmler” će svojim radnicima isplaćivati posebne bonuse.\nU svom saopštenju kompanija najavljuje da će uvesti besplatan preventivni pregled za sve svoje radnike, uz objašnjenje da se dogovor oko bonusa odnosi na slučajeve odsustva sa posla iz zdravstvenih razloga, prenosi “B92”.\nNemački mediji prenose da Dajlmer planira da svim svojim radnicima koji tokom godine nisu odlazili na bolovanja, dodeli bonus od 200 eura na platu. Međutim, deo javnosti u ovom predlogu vidi problem, jer je evidentno da će neki radnici možda namerno kriti bolest kako bi dobili obećani bonus.\nKompanija Dajlmer je poznata po svojim visokim bonusima, tako da srećnicima zaposlenim u njoj ove godine sleduje bonus od 5.625 eura.\nVW povećava plate radnicima\nOd MiG na 20/12/2016 / Finansije, Investicije, Tržište rada, Zdravstvo / Ostavite komentar


Mentalno zdravlje i prevencija bolesti zavisnosti – Vasa Pavic\nHomeAll Posts...Mentalno zdravlje i prevencija bolesti zavisnosti\nU našoj školi održano je predavanje na temu “Mentalno zdravlje i prevencija bolesti zavisnosti” u okviru aktivnosti školskog tima za podršku djeci s posebnim obrazovnim potrebama.\nPredavanje je održala predstavnica Instituta Zdravlja Crne Gore, dr Vilnerina Ramčilović, specijalista socijalne medicine.\nPrevenciju čine aktivnosti i programi kojima je cilj promovisanje zdravlja. Prevencija je sveobuhvatan i integrativan pristup, koji osnažuje i povećava mogućnosti pojedinca da živi zdravo.\nPrema definiciji Svjetske zdravstvene organizacije zdravlje predstavlja “stanje potpunog fizičkog, mentalnog i socijalnog dobrostanja, a ne samo odsustvo bolesti”. Stoga, možemo smatrati da faktori koji omogućavaju jedan zdrav i izbalansiran život proizilaze iz međusobnog djelovanja različitih elemenata: psiholoških, bioloških i socijalnih.\nMentalno zdravlje se može definisati kao sposobnost pojedinca da uspostavlja zrele i zadovoljavajuće odnose sa drugim ljudima, da razvija svoju ličnost, da je sposoban da riješi vlastite konflikte, da ima lijepu sliku o sebi, da posjeduje određeni nivo mašte i kreativnosti. Potpuno je zastarjela i suviše generalna ideja po kojoj se mentalni život jedne osobe dijeli isključivo na dva stanja: stanje zdravlja i stanje bolesti.\nRealno gledano, ono što nazivamo “normalnim životom” uključuje i situacije sa problemima. Dobro je imati u vidu da, zajedno sa zdravljem, nerazdvojivi dio svačijeg života mora da čini određena doza problema.\nDakle, zdravlje nije samo organsko i ne podrazumijeva samo fizičko dobrostanje, već je važna i psiha osobe koja je psihološki i fizički povezana sa okruženjem u kome živi, zajedno sa drugim osobama, u jednoj stvarnosti koju čine biološki odnosi i činjenice. Zato je rad na jačanju zaštitnih mehanizama i faktora, kao i na prevenciji različitih faktora tako što ćemo ih na vrijeme prepoznati, postaje jedna od glavnih aktivnosti na koje mora da se koncetriše cio sistem mentalnog zdravlja.\n“Dani gitare” u našoj školi


Ceo jul u znaku Nikole Tesle - 160 godina od rođenja velikog naučnika - Novosti - Turistički svet\nCeo jul u znaku Nikole Tesle - 160 godina od rođenja velikog naučnika\nOvogodišnji veliki jubilej - 160 godina od Teslinog rođenja, biće, u okviru kulturno turističke rute Putevima Tesle, obeležen jednomesečnom manifestacijom "Tesla dani 2016".\nOvolikim brojem potpuno očuvanih starih hidroelektrana može se pohvaliti retko koja zemlja u Evropi. Stoga će Klaster puteva kulture dodeliti specijalno priznanje Elekroprivredi Srbije za veliki doprinos u očuvanju starih hidroelektrana, izuzetno vredne industrijske baštine Srbije.\nTesla dane organizuje Klaster puteva kulture, koji umrežava više od 40 institucija kulture, turističkih organizacija i agencija, privrednika i čak šest fakulteta. Specijalna dešavanja Tesli u čast pripremaju razne članice Klastera: Muzej Nikole Tesle, Aerodrom Nikola Tesla, Univerzitetska biblioteka “Svetozar Marković”, Turistička organizacija Srbije, Mladi za turizam, Adrenalin escape rooms, Zavod za proučavanje kulturnog razvitka, Turistička organizacija Niša, Narodni muzej Šabac, Balkan magnet suveniri, Glob metropoliten, Centar za kulturu i informisanje "Kissaroo"…


Bolničko lečenje Vam je neophodno I medicinski opravdano ako potrebna zdravstvena zaštita ili njen deo (dijagnostika, lečenje, regabilitacija) može isključivo da Vam se pruži u stacionarnim (bolničkim ) uslovima, odnosno ako Vam se ne može obezbediti ambulantnim ili kućnim lečenjem (u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju, "Službeni glasnik" RS broj 107/05 I 109/05).\nU skladu sa istim Zakonom osigurano lice koje je u terminalnoj fazi bolesti ili je nepokretno, odnosno pokretno uz pomoć drugih lica, ima pravo na kratkotrajno bolničko lečenje, radi primene simptomatske terapije I zdravstvene nege, pod uslovima propisanim opštim aktom RZZO.\nHita medicinska pomoć jeste neposredna- trenutna medicinska pomoć koja Vam se pruža da bi se izbeglo dovođenje u životnu opasnost, odnosno nepopravljivo ili ozbiljno slabljenje ili oštećenje zdravlja ili smrt. Pod hitnom medicinskom pomoći u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju smatra se i medicinska pomoć koja Vam se pruži u toku od 12 sati od momenta Vašeg prijema da bi se izbegao očekivani nastanak hitnog medicinskog stanja.\nNa osnovu Pravilnika o sadržaju i obimu prava na zdravstvenu zaštitru iz obaveznog zdravstvenog osiguranja i o participaciji za 2009. Godinu ( „Službeni Glasnik RS“ br. 7/09 i 82/09), participacija se plaća po bolničkom danu u iznosu od 50 dinara, izuzev za kategorije bolesnika koje su ovim Pravilnikom oslobodjene participacije .\nAko imate obavezno zdravstveno osiguranje - snosi Republički Zavod za zdravstveno osiguranje (RZZO)\nAko ste član porodice osiguranika (deca, studenti...) – snosi RZZO\nAko niste osigurani - snosi RZZO i to samo ako su u pitanju hitni slučajevi koji moraju biti primljeni u bolnicu\nAko imate privatno osiguranje - zavisi od toga sta je polisom uračunato\nAko ste strani državljanin - potrebni su svi podaci iz lične karte, JMBG, IN 1 obrazac iz Filijale Beograd\nZa ljude bez socijalne zaštite, bez finansija, /tipa beskućnici itd/ - snosi RZZO i to samo ako su u pitanju hitni slučajevi koji moraju biti primljeni u bolnicu\nNa osnovu Zakona o Zdravstvenom osiguranju dužni ste da participaciju, platite kao osigurano lice koje koristi tu zdravstvenu uslugu, ako ovim zakonom nije drugačije odrađeno, odnosno dužno je da plati pravno lice koje vam obezbeđuje dobrovoljno zdravstveno osiguranje (član 48, stav 1 Zakona o zdravstvenom osiguranju). Ustanova je dužna da Vam izda račun o plaćenoj partcipaciji.\n3. PODSETNIK O NEKIM DRUGIM STVARIMA\nVAŠE LIČNE STVARI: Ponesite u bolnicu samo stvari neophodne za ličnu higijenu, pidžamu, papuče, peškir. Ne donosite u bolnicu vredne stvari / nakit, veće sume novca I sl./ jer bolnica ne garantuje njihovu sigurnost.\nNa osnovu Zakona o pravima pacijenata,\npropisano je 19 različitih prava pacijenata i to:\nSvaki pacijent ima pravo na dostupnost zdravstvene zaštite\nSvaki pacijent ima pravo na dostupnu zdravstvenu zaštitu u skladu sa zdravstvenim stanjem, a u granicama zdravstvene zaštite. U postupku ostvarivanja zdravstvene zaštite pacijent ima pravo na jednak pristup zdravstvenoj službi u odnosu na finansijske mogućnosti, mesto stanovanja, vrstu oboljenja ili vreme pristupa zdravstvenoj službi.\nSvaki pacijent ima pravo na informacije\nSvaki pacijent ima pravo na sve vrste informacija nezavisno od stanja zdravlja, zdravstvene službe i načinu kako je koristi, kao i na sve informacije koje su na osnovu naučnih istraživanja i tehnoloških inovacija dostupne. U okviru ovog prava, pacijentu je garantovano i pravo na informaciju o imenu i prezimenu i profesionalnom statusu zdravstvenih radnika saradnika koji učestvuju u postupku njegovog lečenja.\nSvaki pacijent ima pravo na preventivne mere\nSvaki pacijent ima pravo na odgovarajuće zdravstvene usluge radi očuvanja i unapređenja zdravlja, sprečavanja, suzbijanja i ranog otkrivanja bolesti i drugih poremećaja zdravlja.\nSvaki pacijent ima pravo na kvalitet pružanja zdravstvene usluge\nSvaki pacijent ima pravo na blagovremenu i kvalitetnu zdravstvenu uslugu u skladu sa zdravstvenim stanjem i utvrđenim stručnim standardima i humanom odnosu prema pacijentu.\nSvaki pacijent ima pravo na bezbednost\nSvaki pacijent ima pravo na bezbednost u ostvarivanju zdravstvene zaštite, u skladu sa savremenim dostignućima zdravstvene stuke i nauke, s ciljem postizanja najpovoljnijeg ishoda lečenja i smanjenja rizika za nastanak neželjenih posledica, na najmanju moguću meru.\nSvaki pacijent ima pravo na obaveštenje\nSvaki pacijent ima pravo da od nadležnog zdravstvenog radnika dobije obaveštenje koje mu je potrebno, kako bi doneo odluku o pristanku / ne pristanku na predloženu medicinsku meru. U cilju zaštite pacijenata sa posebnim potrebama, utvrđena je obaveza da se pacijentu koji je gluvonem obezbedi tumač.\nSvaki pacijent ima pravo na slobodan izbor\nSvaki pacijent ima pravo na slobodan izbor doktora medicine, kao i slobodan izbor predloženih medicinskih mera u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti i o zdravstvenom osiguranju.\nSvaki pacijent ima pravo na drugo stručno mišljenje\nU cilju omogućavanja ovog prava, utvrđena je obaveza zdravstvene ustanove da istakne spisak zdravstvenih radnika koji pružaju zdravstvene usluge u određenoj organizacionoj jedinici i koji mogu da pruže drugo stručno mišljenje.\nSvaki pacijent ima pravo na privatnost i poverljivost\nU odnosu na sve lične informacije, koje je saopštio nadležan zdravstvenom radniku / saradniku, uključujući i one koje se odnose na stanje njegovog zdravlja, potencijalne terapijske i dijagnostičke procedure kao i pravo na zaštitu svoje privatnosti tokom sprovođenja pojedinih dijagnostičkih ispitivanja.\nSvaki pacijent ima pravo na pristanak,\nkome je predhodilo predhodno obaveštenje. Pismeni pristanak pacijenta odnosno njegovog zakonskog zastupnika, neophodan je kada je u pitanju preduzimanje invazivnih dijagnostičkih i terapijskih mera.Svaki pacijent ima pravo da opozove svoj pristanak u svako doba, odnosno odbije predloženu medicinsku meru.\nAko je pacijent dete ili lice lišeno poslovne sposobnosti, neophodno je obavestiti i dobiti pristanak njegovog zakonskog zastupnika. Dete, koje je navršilo 15. godinu života i koje je sposobno za rasuđivanje, može dati pristanak za preduzimanje medicinske mere.\nSvaki pacijent ima pravo na uvid u medicinsku dokumentaciju\nSvaki pacijent ima pravo na poverljivost podataka o zdravstvenom stanju\nPodaci iz medicinske dokumentacije predstavljaju naročito osetljive podatke o ličnosti pacijenta. Dužnosti čuvanja ovih podataka nadležni zdravstveni radnici/saradnici mogu biti oslobođeni samo na osnovu pismenog pristanka pacijenta, njegovog zakonskog zastupnika ili na osnovu odluke suda. Pod određenim uslovima, odnosno, kada je potrebno izbeći zdravstveni rizik za člana porodice, podaci iz medicinske dokumentacije mogu se saopštiti i punoletnom članu porodice, čak i ako pacijent nije dao svoj pristanak. Pacijenti-deca starija od 15 godina, uživaju posebnu zaštitu u okviru ovog prava – u slučaju ozbiljne opasnosti po život i zdravlje deteta, informacije o njegovomm zdravstvenom stanju se mogu saopštiti zakonskom zastupniku.\nSvaki pacijent koji učestvuje u medicinskom istraživanju ima pravo na predhodno obaveštenje o smislu, cilju, postupcima, očekivanim rezultatima, mogućim rizicima, neprijatnim pratećim okolnostima, istraživanja, kao i slobodu sa odbije učešće u sarađivanju odnosno opozove dati pismeni pristanak.\nSvaki pacijent- dete do navršenih 15 godina života,\nima pravo da bude smešteno, na stacionarno lečenje, u pratnji jednog od roditelja, usvojitelja ili staratelja (uvek kada je to moguće), kao i pravo na posete u najvećoj mogućoj meri, pravo na igru, rekreaciju i obrazovanje, u skladu sa, s jedne strane – njegovim uzrastom, potrebama i najboljim interesom i zdravstvenim stanjem s druge strane.\nSvaki pacijent ima pravo da na sopstvenu odgovornost napusti zdravstvenu ustanovu,\no čemu se odmah, ukoliko je pacijent dete ili lice lišeno poslovne sposobnosti, obaveštava zakonski zastupnik pacijenta odnosno nadležni organ starateljstva. Ako odluku o napuštanju zdravstvene ustanove, za dete odnosno lice lišeno poslovne sposobnosti donese zakonski zastupnik, nadležni zdravstveni radnik je dužan da, bez odlaganja, o tome obavesti nadležni organ starateljstva.\nSvaki pacijent ima pravo na olakšavanje patnji i bola,\nodnosno pravo na terapiju bola i humano palijativno zbrinjavanje, radi postizanja najvišeg nivoa olakšavanja patnji i bola.\nSvaki pacijent ima pravo na poštovanje svog vremena,\nodnosno pravo na zakazivanje pregleda ili dijagnostičkih procedura u najkraćem mogućem roku, kada ne postoje uslovi da se isti mogu pružiti odmah, kao i pravo na blagovremeno obaveštenje o promeni termina pružanja zakazane zdravstvene usaluge.\nSvaki pacijent ima pravo na prigovor,\nukoliko smatra da mu je uskraćeno pravo iz oblasti zdravstvene zaštite, koji podnosi zdravstvenom radniku koji rukovodi procesom rada, direktoru ili savetniku za zaštitu prava pacijenata.\nSvaki pacijent ima pravo na naknadu štete,\npretrpljene zbog stručne greške zdravstvenog radnika/saradnika, ili zbog pogoršanja njegovog zdravstvenog stanja, usled stručne greške.\n5. VAŠE DUŽNOSTI I KUĆNI RED\nPacijenti su odgovorni za poštovanje prava drugih pacijenata, zdravstvenih radnika/saradnika i obavezi da blagovremeno informišu Ustanovu o otkazivanju termina za zakazane preglede i medicinske postupke, kao i o promeni adrese i telefonskog broja.\nAko se pacijent ne pridržava svojih dužnosti, definisanih Zakonom o pravima pacijenata, nadležni zdravstveni radnik/saradnik može, posle predhodnog upozorenja, otkazati pružanje dalje zdravstvene zaštite izuzev hitne medicinske pomoći.


Vesti online / Vesti / Svet / Venecuela: Ako nas napadnu, mi ćemo odgovoriti\n"Venecuela će čuvati svoje granice i neće dozvoliti nikakvo strano mešanje, bez obzira odakle ono dolazilo", izjavila je potpredsednica te zemlje Delsi Rodrigez.\nPripadnici nacionalne milicije Venecuele\n- Narod Venecuele će braniti naše granice i neće dozvoliti nikakvo strano mešanje, odakle god ono dolazilo - rekla je Rodrigezova na konferenciji za medije.\n- Uvek smo spremni da branimo našu teritoriju i naše principe… Neka niko ne sumnja: ako nas napadnu, mi ćemo odgovoriti - naglasila je ona.\nKomentarišući izjavu američkog predsednika o mogućoj vojnoj intervenciji, Rodrigezova je navela da Venecuela odbacuje i osuđuje takve izjave.\nPredsednik SAD Donald Tramp ranije je u intervjuu za televiziju CBS potvrdio da kao jednu od opcija razmatra slanje američkih trupa u Venecuelu.\nSAD najavile mogućnost invazije na Venecuelu, evo šta kaže Rusija


Najviše bankrota naftnih kompanija od velike recesije – Bankar.me\nNajviše bankrota naftnih kompanija od velike recesije\nDecember 25, 2015 BERZA, PLANETA, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nBroj bankrota među naftnim i gasnim kompanijama u SAD je u četvrtom kvartalu tekuće godine porastao na najviši kvartalni nivo do Velike recesije, prema podacima filijale američke Uprave federalnih rezervi (Fed) iz Dalasa, javlja njujorška agencija “Blumberg”.\nNajmanje devet američkih naftnih i gasnih kompanija, koje su nagomilale dug od preko dvije milijarde dolara, podnijelo je zahtjev za bankrot u četvrtom kvartalu, navodi se u izvještaju Feda iz Dalasa.\n“Niže cijene nafte su značajno finansijski ugrozile američke proizvođače nafte i gasa, delom zbog toga što je većina njih suočeno sa višim troškovima proizvodnje nego što je to slučaj sa njihovim međunarodnim partnerima”, tvrde analitičari Nejvi Dalival i Martin Šturmer.\nAko se tempo bankrota nastavi po ovoj stopi, broj bankrotiranih kompanija će, kako poručuju, biti još veći u 2016. godini.\nOd oktobra 2014. godine, u američkom sektoru nafte i gasa je izgubljeno 70.000 radnih mjesta, navode analitičari.\nPOJMOVInaftne kompanije Najbogatije kompanije na svijetu Najvrjednije kompanije na svijetu\nPrevious IRF traži zastupnike u trgovini na berzi\nSljedeći Praznična čestitka od 2700 dolara\nNaftne kompanije ostvarile profit od oko tri milijarde eura od početka rata u Ukrajini


Đorđević: Zašto Vučiću niko u ruskim medijima ne postavlja neprijatna pitanja? - Politički.rs\nAutorski tekst Mlađana Đorđevića koji je objavljen na sajtu ruske državne agenciji Regnum prenosimo u celosti\nZašto srpskom predsedniku niko u Rusiji ne postavlja neprijatna pitanja?\nNekoliko dana sam razmišljao da li da napišem ovaj članak, ali na kraju sam zaključio da je njegovo pisanje u interesu celokupne ruske javnosti. Podstaknut je intervjuom sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, koji se pojavio u poslednjoj epizodi programa Formule moći Mihaila Gusmana na TV kanalu Rusija 24.\nBudući lojalni gledalac ovog programa, koji je skoro deset godina gledao gotovo sve epizode, iznenadio me format ovog intervjua, koji je bukvalno izgledao kao plaćena reklama za predsednika Srbije. Pratila ga je muzika karakteristična za reklame, teme su se ticale samo onih oblasti u kojima je Vučić mogao da pokaže svoje pozitivne strane, pohvali ruskog predsednika i istakne samo pozitivne aspekte rusko-srpskih odnosa. I sve bi bilo u redu da naša veza već neko vreme nije bila tako napeta i puna problematičnih trenutaka.\nIz tog razloga ne mogu da se ne zapitam koja je bila svrha ovog intervjua. Da li je u interesu ruske javnosti da zatvori oči pred istinskim stanjem rusko-srpskih odnosa? Zašto nijedan ruski novinar nikada ne postavi predsedniku Srbije ni jedno neprijatno pitanje o njegovim izjavama i postupcima koji su negativno uticali na naše odnose?\nNa primer, možete ga pitati da li i dalje veruje da je Rusija bila umešana u organizovanje navodnog državnog udara u Crnoj Gori 2016. godine. Vučić je ovom izjavom potom odredio Rusiju kao navodnog organizatora „pokušaja revolucije“ i „atentata na predsednika druge države“. Ili, ne odlazeći tako daleko, zašto ga ne pita koja je stvarna pozadina slučaja „špijuna iz ruske ambasade“ o kojem se saznalo pre samo godinu dana? Podsećamo čitaoce da je reč o slučaju u kojem je navodni službenik ruske ambasade u Srbiji Georgi Kleban, imenovan kao oficir GRU, navodno regrutovao srpskog vojnika i od njega kupio poverljive podatke.\nOvaj program, kao i mnogi drugi pre njega, mogao bi da posluži Vučiću kao prilika da objasni neprijateljsku kampanju koja se u srpskim provladinim medijima vodila protiv novinara, poslanika Državne dume, a nedavno i šefa Rosotrudničestva Jevgenija Primakova. Potrebno je samo insistirati da Vučić dokaže svoje tvrdnje, prema kojima mu je Primakov navodno ponudio da formira vladu uz učešće srpske opozicije, nakon čega ga je Vučić „izbacio iz svog kabineta“. Podsetiću vas da je sam Primakov sve ovo nekoliko puta negirao, a kampanja protiv njega u srpskim medijima već je dva puta započela. Da li je to dokaz „najboljih odnosa u istoriji“ između Srbije i Rusije koje je Vučić s ponosom proglasio?\nMožda bi i Vučić mogao da razgovara o tome ko je i sa kojim ciljem nekoliko puta prikazivao anti-Putinov dokumentarac Vitalija Manskog na srpskoj državnoj televiziji , ako, kako je sam predsednik Srbije rekao u jednom intervjuu, „razgovara sa Putinom svaki put kad misli da je važno “. Možda je, nakon takve izjave, primereno pitanje da li je razgovarao sa Vladimirom Vladimirovičem o ovom filmu. Ili zašto srpski mediji iskrivljuju značenje reči ruskog ambasadora Aleksandra Bocan-Harčenka, zbog čega je i sam ambasador nekoliko puta morao da se brani i opovrgava iskrivljene naslove koji se pojavljuju u štampi.\nDa sam novinar koji razgovara sa Vučićem, u interesu ruske javnosti tražio bih od njega i dokaze o tvrdnjama da Rusija stoji iza nasilnih protesta protiv ponovnog uvođenja policijskog časa u Srbiji početkom jula. Tačnije, kako je Vučić tada rekao, „možda ne zvanična Rusija, već određene ruske paradržavne strukture“, „ruska duboka država“, među čijim predstavnicima su provladini srpski mediji ubrojali i suprugu Dmitrija Medvedeva Svetlanu Vladimirovnu, pa čak i fond Gorčakova. Pokušao bih da otkrijem da li je to istina i da li je Srbija preduzela bilo kakve korake da suzbije takve procese u budućnosti i ako da, koje.\nKonačno, ako se u razgovoru dotakli nesumnjivo teških pregovora o statusu Kosova i Metohije, a pokrenuta je i tema Vašingtonskog sporazuma, zašto ga ne pitati nekada o posledicama ovog dokumenta na rusko-srpske odnose? Podsetiću vas da paragraf 8 govori o posvećenosti Srbije diverzifikaciji svojih izvora energije, što mnogi tumače kao udaljavanje Srbije od Rusije. Ako je, kako je rekao sam Vučić, energija okosnica naših ekonomskih odnosa, nije li to dovoljan razlog da se traži tačka 8? A da li je to povezano i sa Vučićevom odlukom da za ministra energetike imenuje Zoranu Mihajlović , koju mnogi u Srbiji smatraju američkim lobistom?\nI još nešto o Kosovu i Metohiji. Zašto Vučiću ne postaviti pitanje o mogućem uključivanju Rusije u pregovore o statusu pokrajine i zašto Srbija to još uvek nije tražila, uprkos otvorenim predlozima Moskve? Naravno, možda neko misli da objavljivanje ovog trenutka nije u interesu ruske javnosti, ali ja se sa tim ne slažem. Isto se odnosi i na pitanje diplomatskog statusa Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu, koje mu nikada nije dodeljeno, iako je to sam Vučić nekoliko puta obećavao. Zašto ovo obećanje još uvek nije ispunjeno? Ili zašto se Srbija, za razliku od Mađarske, nije složila da zajednički proizvodi vakcinu protiv koronavirusa, iako je takva ponuda stigla iz Rusije?\nMnogo je pitanja koja su ostala otvorena nakon ovog intervjua. U međuvremenu, razmislite, dragi čitaoci, zašto srpski mediji o tome nisu izveštavali ni nedelju dana nakon što je prikazan. Podsetiću vas da je Vučićev intervju za mali privatni internet portal dopisnice Bele kuće Ksenije Pavlović (The Pavlovic Today) bio široko preveden i objavljen u svim većim srpskim medijima. O razgovoru na ruskoj televiziji ni reči, proverite sami. Šta mislite, od koga i zašto srpski predsednik krije šta je rekao u intervjuu sa Mihailom Gusmanom?\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, AUTORSKI TEKST, MEDIJI, MLAĐAN ĐORĐEVIĆ, REGNUM.RU, RUSIJA


Navijači Novog Pazara prekidali meč u Kruševcu u dva navrata | Kruševac Info\nPo prvi put je duel u Kruševcu bio prekinut sedam minuta pre kraja prvog poluvremena, zbog uvredljivih povika sa južne tribine, na kojoj su bile smeštene pristalice gostujućeg tima.\nTada je uz obraćanje spikera, koji je pozvao huligane da se primire, a to su učinili i fudbaleri Novog Pazara, ipak došlo do nastavka susreta, da bi se problemi uvećali kako se meč bližio kraju.\nHteli da pređu na „istok“\nPolicija i organi Fudbalskog saveza Srbije nisu hteli da se oglašavaju odmah posle meča, a agencija Beta je nezvanično saznala da je delegat utakmice tražio intervenciju policije zbog neprimerenog skandiranja i tuče.\nPrema tim informacijama, gostujući navijači su hteli i da predju na istočnu tribinu da bi se sukobili sa pristalicama domaćih, a uzvikivane su parole koje su kažnjive zakonom.\nPolicija je ispraznila tribinu sa oko 300 gostujućih navijača, koji su potom napustili Kruševac bez incidenata.\nNedugo nakon što je Napredak poveo preko Božovića, u 80. minutu, počeli su neredi na pomenutoj, južnoj tribini stadiona, usled čega je došlo i do lomljenja stolica, a tek malo kasnije i intervencije Žandarmerije, koja je ispraznila taj deo sportskog objekta u Kruševcu.\nUtakmica je, uz desetak minuta prekida, ipak privedena kraju, na radost pravih ljubitelja fudbala. Oni koji navijaju za Napredak mogli su da proslave sedmu ovosezonsku pobedu i proboj na deveto mesto, dok gostujućima ostaje da razmišljaju šta to rade od sebe i ugleda svog grada… i, uz to, da sačekaju odluku discplinskih organa koji će možda zatvoriti kapije stadiona Novog Pazara za naredni četvrtak, kada u 24. kolu tamo bude gostovala Crvena zvezda.\n« U Kruševcu članarinu sindikatima neka ko da plaća jer nema radnika\nSnimak divljanja navijača Novog Pazara i najava kažnjavanja odgovornih za incidente »


Unovčite polovne stvari - Ozonpress :: internet portal\nTag: novac, otkup, otpad, polovne stvari\nU okviru akcija staro za novo građani svoje stare automobile, belu tehniku, mobilne telefone, pa čak i garderobu mogu da odnesu na procenu i zamene za novu po povoljnijoj ceni, uz doplatu.\n– Ako uštedite 1.000 evra pri kupovini automobila, nije malo, ali treba da imate i onih 10.000 evra, koje treba da doplatite. S obzirom na kupovnu moć građana, mislim da akcije neće bitno uticati na povećanje kupovine – objašnjava Jovanović.\n„Fijat“ nudi mogućnost vlasnicima da svoj automobil koji je stariji od 10 godina daju na reciklažu i zamene ga novim po povoljnijim cenama.\nProdavci bele tehnike poput „Tehnomanije“ i „Moskomerca“ povremeno imaju akciju staro za novo, kad za stari šporet ili veš-mašinu možete da dobijete vaučer za kupovinu novog uređaja u vrednosti od 1.000 do 2.000 dinara.\n– To su vrlo male nadoknade i ima mnogo prepreka. Otkup funkcioniše tako što vi svoju robu odvezete kod njih, a prevoz će vas koštati onoliko koliko treba da dobijete od otkupa. Treba da platite kola ili kamion koji će to da odvezu i tu nema pozitivne računice – kaže Jovanović.\nRobna marka „H&M“ poznata je po održivosti i često ima akciju za reciklažu stare garderobe. Potrebno je da donesete stare stvari, a zauzvrat dobijate popust od 15 odsto za kupovinu novih.\nMinistarstvo poljoprivrede u Zablaću


Počeli drugi "Diplomatski susreti u Novom Sadu" (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\nPrisutnima su se na plenarnoj sesiji obratili direktor Fondacije "Konrad Adenauer" Norbert Bekman-Dirkes, izvršna direktorka "Evropskog fonda za Balkan" Hedvig Morvai, kao i generalni sekretar "Evropskog pokreta u Srbiji" - lokalno veće Novi Sad, Aleksandar Simurdić\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević prisustvovao je drugim "Diplomatskim susretima u Novom Sadu" koji u fokusu imaju temu "Berlinski proces: postojeća dostignuća i budući izazovi".\nOve godine, u zajedničkoj organizaciji Fondacije "Konrad Adenauer" i "Evropskog pokreta" iz Novog Sada, u centru diskusije je sledeći samit berlinskog procesa 2018. godine u Londonu, o čemu u toku celog dana u Novom Sadu razgovaraju eksperti iz različitih disciplina. Prisutnima su se na plenarnoj sesiji obratili direktor Fondacije "Konrad Adenauer" Norbert Bekman-Dirkes, izvršna direktorka "Evropskog fonda za Balkan" Hedvig Morvai, kao i generalni sekretar "Evropskog pokreta u Srbiji" - lokalno veće Novi Sad, Aleksandar Simurdić.\n- Drugu godinu za redom smo domaćini ovog skupa i zahvalan sam organizatorima što su ponovo priredili ovako reprezentativan događaj u našem gradu. Očekujem da u toku današnje diskusije dobijemo odgovor na mnoga značajna pitanja, kao na primer - šta je do sada postignuto u okviru Berlinskog procesa koji je pokrenut na inicijativu kancelarke Merkel 2014. godine, zatim, gde se sada nalaze zemlje regiona u odnosu na taj trenutak pokretanja procesa, a u smislu bolje ekonomske saradnje, kao i to, koji je plan nakon 2018. godine kada ističe četvorogodišnji period koji je definisan u okviru osnivanja Berlinskog procesa.\nImamo pred nama mnogo otvorenih tema i ozbiljnih pitanja o kojima ćemo razgovarati u toku foruma, a raduje me što ove godine, u odnosu na prošlu, imamo još veći broj učesnika i još renomiraniji skup, što pokazuje da ovaj proces neće biti ni zaustavljen, ni usporen, već naprotiv, biće još ažurniji, sa pojačanim intenzitetom - rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nPrvi "Diplomatski susreti u Novom Sadu" održani su 2016. godine u Gradskoj kući, a tema je bila "Šta nas oblikuje, šta nas ujedinjuje". Forum je bio posvećen evropskim integracijama Zapadnog Balkana i izazovima koji se nalaze pred Evropskom unijom. O ovogodišnjem susretu, u ime organizatora obratio se Aleksandar Simurdić iz "Evropskog pokreta u Srbiji" koji je naglasio da će prisutni razgovarati o strateškom pozicioniranju Berlinskog procesa u kontekstu evropskih integracija zemalja Zapadnog Balkana imajući u vidu brojne izazove sa kojima se Evropa danas suočava. Takođe, kao jedan od organizatora, Norbert Bekman-Dirkes istakao je da je u Berlinskom procesu ostvaren određeni napredak, ali da postoji potencijal za dalji rad.\n- Dobro je što u tom procesu, zemlje Zapadnog Balkana zajednički razgovaraju o svojoj političkoj budućnosti i važno je, da se kao rezultat toga, dogovore konkretne aktivnosti. Značajne teme su takođe uloge civilnog društva i političkih partija u nastavku procesa demokratizacije tih država, zatim unutrašnje reforme, mediji i ostale teme o kojima treba diskutvati sa evropskim partnerima.\nZato mi je drago što na skupu imamo mnogo gostiju iz evropskih zemalja u susedstvu, kao i iz Evropske unije, uvažene ambasadore, pa i visokorangirane nemačke predstavnike. Potpuno sam siguran da ćemo sve ciljeve koje smo postavili u vezi sa ovim procesom i ostvariti, jer kao što znamo, i kancelarka Merkel i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić vrlo snažno podržavaju Berlinski proces - rekao je Norbert Bekman-Dirkes.\nBerlinski proces je diplomatska inicijativa povezana sa budućim proširenjem Evropske unije, a podrazumeva da se konferencije na tu temu, na godišnjem nivou, održavaju u periodu od 2014. do 2018. godine. To je međunarodna inicijativa saradnje koja ima cilj da revitalizuje multilateralne veze između Zapadnog Balkana i određenih zemalja EU, kao i da poboljša regionalnu saradnju zemalja Zapadnog Balkana u oblasti infrastrukturnog i ekonomskog razvoja.\nU plenumu i sesijama učešće su uzeli i ambasador Savezne Republike Nemačke u Republici Srbiji Nj.E. Aksel Ditman, ambasador Republike Italije u Republici Srbiji Nj.E. Đuzepe Manco, ambasador Republike Hrvatske u Republici Srbiji Nj.E. Gordan Bakota, poslanik nemačkog Bundestaga Mihael Brand, zamenik predsedavajućeg "CDU" poslaničke grupe u Parlamentu pokrajine Berlin Stefan Evers, predsedavajuća Parlamentarne grupe prijateljstva Srbija-Nemačka i poslanica Narodne skupštine Republike Srbije Vesna Marković, stručnjak za odnose EU-Zapadni Balkan Zoran Nechev iz Skoplja i mnogi drugi.\nTagovi: Aksel Ditman, Aleksandar Simurdić, Berlinski proces, Gradska kuća Novi Sad, Miloš Vučević, Novi Sad


Upoznaj Austriju - program kulturne razmjene\nUkoliko ste ljubitelj Austrije, njene kulture, jezika i maštate o tome da provedete neko vreme u ovoj prelepoj zemlji ovo je program za vas.\nUpoznaćete austrijsku kulturu i naučićete nemački jezik boraveći u Austriji 12 meseci uz besplatan smeštaj i hranu u nemačkoj porodici, džeparac, plaćen kurs nemačkog jezika. Projekat realizujemo u saradnji sa našim partnerskim organizacijama iz Austrije.\nCilj projekta je da ljudima sa naših prostora pružimo priliku da nauče nemački jezik i upoznaju austrijsku kulturu. Uz pomoć ovog projekta možete da proširite radno i životno iskustvo, steknete nova poznanstva i usavršite nemački jezik.\nBroj mesta je ograničen, oni koji se prijave ranije imaju prednost pri izboru meseca kada žele da idu u Austriju na program.\nU nastavku možete da pogledate mapu, sa pregledom lokacija gde su boravili naši kandidati u Austriji\nmotivisane osobe zainteresovane za austrijsku kulturu\nboravak u Austriji 12 meseci\ndžeparac od 540 evra mesečno\npokrivanje pola troškova kursa nemačkog jezika\nNivo znanja nemačkog jezika (obavezno)\n10 meseci 12 meseci


Plenković: Izigran duh Dejtona\nHrvatski premijer Andrej Plenković izjavio je da je danas u Briselu, na sednici Evropskog saveta, govorio i o izbornim rezultatima u Bosni i Hercegovini i da je izrazio zabrinutost zbog scenarija u Federaciji, gde su Bošnjaci izabrali člana Predsedništva iz redova hrvatskog naroda, suprotno većinskoj volji Hrvata u BiH.\nPojasnili smo da je tako izigran duh Dejtonskog sporazuma, da takav scenario nije dobar za funksionisanje BiH, ni uopšte za dobar osećaj sva tri naroda, u smislu njihove ravnopravnosti, rekao je Plenković.\nOn je apelovao na članice EU, koje su u Veću za sprovođenje mira, da pomognu političkim akterima u BiH da se usvoji novi izborni zakon koji bi bio pravedan i u skladu sa sudskim presudama, preneo je N1BiH.\n„Mislim da su posle mog izlaganja shvatili dimenziju problema, jer je to nekome ko je malo dalje jako teško da razume“, ocenio je Plenković, navodeći da su njegove stavove uvažili španski premijer Sančez, francuski predsendik Makron i premijer Bugarske.\nOn je najavio da će, posle objavljivanja konačnih rezultata izbora, na nivou Saveta za spoljne poslove biti sprovedena detaljna rasprava koja bi pomogla da se EU više angažuje na onome što je propušteno u ovom izbornom ciklusu.\nSrbija i Hrvatska da idu napred


DNS: U Ljubiji oživjeti rudarsku proizvodnju (video) | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome / Izbori 2018 / DNS: U Ljubiji oživjeti rudarsku proizvodnju (video)\nDNS: U Ljubiji oživjeti rudarsku proizvodnju (video)\nNosilac liste za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH Dragutin Rodić rekao je na tribini u Ljubiji da je u ovoj sredini bila izražena industrijska i rudarska proizvodnja.\n– Fokus lokalne politike je da pomognemo mještanima Ljubije da bolјe žive. Problemi su veliki i to teško ide, međutim DNS-u je potrebna dodatna snaga da bi mogao organizovati sve projekte za mjesne zajednice – rekao je Rodić.\nOn je naglasio da Demokratski narodni savez nakon izbora očekuje dobar rezultat koji će ovoj stranci omogućiti jaču snagu na nivou Srpske.\nNosilac liste DNS-a za Narodnu skupštinu Republike Srpske, Duško Ivić, komentarisao je prethodni period kada je bilo riječi o prodaji Rudnika „Ljubija“.\n– Htjeli su da prodaju Rudnik nekome ko nema veze sa rudarenjem, ko bi rasprodao zemlјište i napustio sve ovo. DNS je učinio sve da se to ne desi i u novom zasjedanju Narodne skupštine RS učinićemo sve da pokrenemo Rudnik želјezne rude „Ljubija“. Ovaj rudnik ima velike rezerve i veliku perspektivu, samo je neophodan dobar strateški partner i smatramo da će se Ljubiji vratiti onaj sjaj koji je nekada imala – naglasio je Ivić.\nOvom naselјu je neophodno udahnuti novi život, oživlјavanjem rudarske proizvodnje, ističe kandidat DNS-a za Narodnu skupštinu Republike Srpske Slavica Popović. Ona je naglasila da je to najbolјi način stvaranja uslova za zapošlјavanje na tom području.\n– U prethodnom periodu, u Ljubiji smo formirali porodičnu ambulantu sa laboratorijskom dijagnostikom. Najbolјa socijalna politika koja daje duge rezultate je snažan ekonomski razvoj i otvaranje novih radnih mjesta – dodala je Popovićeva.\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a Milenko Đaković rekao je da je cilј DNS-a da razgovara sa lјudima u Ljubiji koji, zbog gašenja Rudnika, godinama žive u nezavidnoj ekonomskoj situaciji.\n– Na žalost, uz sav pokušaj DNS-a da se pokrene Rudnik, još se ništa nije realizovalo i borba se i dalјe vodi. Mi nastojimo iz budžeta pomoći građanima koliko je to moguće – izjavio je Đaković koji je ocijenio kampanju ove stranke uspješnom, zbog kvalitetnih tribina i pozitivne energije svih koji su prisustvovali predizbornim skupovima DNS-a.


Prevođenje sa ruskog na bugarski jezik\nPrevod sa ruskog na bugarski jezik\nPrevod sa ruskog na bugarski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa ruskog na bugarski jezik\nZa online prevod sa ruskog na bugarski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nU bogatoj ponudi usluga koje vršimo, nalazi se i prevođenje sa ruskog jezika na bugarski. Iako ova vrsta prevoda ne spada u naročito česte u praksi, postoje i oni klijenti kojima je potrebno prevođenje dokumenata upravo u ovoj kombinaciji jezika, mada prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford obrađuju i sve ostale materijale, kako tekstualne sadržaje, tako i knjige i udžbenike, ali i web sajtove, reklamne materijale i mnoge druge.\nUkoliko i vi spadate u grupu onih kojima su potrebni prevodi dokumenata bilo koje vrste sa ruskog jezika na bugarski, tu su prevodioci i sudski tumači koji će osim prevoda da izvrše i uslugu njihove overe, kako biste dobili dokument koji možete da koristite u praksi. Takođe bi trebalo da znate i to postoje određena dokumenta za koja se osim prevoda i overe sudskog tumača zahteva i overa haški ili Apostille pečatom. A haški pečat može da stavi samo služba u okviru osnovnog suda koja je za ovu vrstu oovere zadužena, tako da sudski tumači i prevodioci nemaju obavezu da vam o njoj daju informacije, te je neophodno da sami potražite sve potrebne podatke i to najpre da li se uopšte zahteva haški pečat i za vaš dokument, a zatim i u kom trenutku se stavlja. Pod tim mislimo najpre na činjenicu da se Apostille pečat stavlja ili nakon obrade od strane naših stručnjaka, dakle nakon prevoda i overe dokumenta pečatom sudskog tumača, ali postoji i druga opcija koja podrazumeva da se prvo stavlja haški pečat, a onda se donosi nama, ali se ne prevodi samo dokument, već i haški pečat i na kraju se i overava pečatom sudskog tumača. Baš zato je dobro da na vreme dobijete informacije kako bi ste znali odakle proces počinje i u kom smeru treba da ide.\nMaterijale koje želite da prevedemo sa ruskog jezika na bugarski možete da nam dostavite na nekoliko načina. One sadržaje za koje se ne zahteva overa šaljete na mejl i na isti način ih dobijate prevedene, dok dokumenta možete da donesete lično ili da ih pošaljete preporučenom poštanskom pošiljkom, to jest preko kurirske službe. Naravno čak i materijale za koje se ne zahteva overa možete da šaljete na ove načine, a dokumenta na mejl možete da pošaljete samo onda kada se radi o takozvanom hitnom prevodu, to jest prevođenju dokumenata u vrlo kratkom roku. Tada imate priliku da nam ih pošaljete najpre na mejl, a originale da nam dostavite naknadno, ali uz obavezu da ispoštujete rok koji ste u ovom slučaju vi zadali.\nOsim ličnih dokumenata, poput pasoša i lične karte, uverenja o državljanstvu, izvoda iz matične knjige rođenih, odnosno umrlih i venčanih (krštenica, umrlica, venčani list) sa ruskog jezika na bugarski prevodimo i: potvrdu o prebivalištu, saobraćajnu i vozačku, radnu dozvolu, dozvolu za boravak, ali i sva dokumenta koja se tiču vašeg poslovanja, kao što su: rešenja o osnivanju pravnog lica, osnivački akt i statut preduzeća, bilansi stanja i uspeha, fakture, zatim poslovne odluke i sve vrste poslovnih ugovora, ali i izveštaja (finansijski, revizorski, godišnji i drugi).\nTakođe sa ruskog jezika na bugarski vršimo prevod i onih dokumenata koja se podnose nadležnim službama, poput različitih vrsta izjava, saglasnosti, potvrda i uverenja (potvrda o slobodnom bračnom stanju, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o stanju računa u banci, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o visini primanja, saglasnost za zastupanje, potvrda o stalnom zaposlenju i mnoge druge).\nA prevodimo i građevinsku, tehničku, tendersku i medicinsku dokumentaciju, to jest laboratorijske analize tehničkih uzoraka, lekarske nalaze, dokumentaciju o medicinskim proizvodima, specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, deklaracije proizvoda, uputstva za rukovanje i mnoga druga dokumenta. Tekovine Evropske Unije, ali i sve vrste punomoćja za zastupanje, sudskih rešenja, žalbi, presuda, tužbi i odluka takođe prevodimo u ovoj jezičkoj kombinaciji, kao i različite vrste sertifikata i licenci. Sva ona dokumenta koja se podnose nadležnim službama, a imaju veze sa oblašću oblasti obrazovanja i nauke takođe prevodimo, a osim na svedočanstva završenih razreda osnovne i srednje škole i diplome i dodatke diplomi, to se odnosi i na prepise ocena, nastavne planove i programe fakulteta, kao i na uverenja o položenim ispitima, potvrde o redovnom školovanju, te seminarske i diplomske, odnosno naučne radove, ali i naučne patente i rezultate naučnih istraživanja.\nUz pomenuta dokumenta sa ruskog jezika na bugarski prevodimo i tekstualne sadržaje različite tematike, složenosti i dužine, kao i namene, tako da ćemo u relativno kratkom roku prevesti one tekstove koji će biti prezentovani javnosti, ali one koji su namenjeni za uži krug stručnjaka u okviru pojedinih oblasti. Uzevši u obzir da je broj oblasti za koje su specijalizovani prevodilac i sudski tumač zaista veliki, navešćemo samo one zbog kojih nam se klijenti najčešće obraćaju: politika, pravo, filozofija, ekonomija, sociologija, nauka, medicina, farmacija, građevinska industrija, turizam, ekologija i zaštita životne sredine, komunikologija, marketing, menadžment, bankarstvo, informacione tehnologije, ali i mnoge druge grane društvenih i prirodnih nauka.\nTakođe, sa ruskog jezika na bugarski prevodimo i internet sajtove, ali i sve druge sadržaje koji se tiču oblasti interneta, odnosno informacionih tehnologija, kao što su softveri, to jest programi i aplikacije, odnosno web prodavnice i online katalozi usluga ili proizvoda. Prilikom prevođenja ovakvih sadržaja se strogo držimo pravila SEO (Search Engine Optimisation), kako bi određeni sadržaj stekao još bolju poziciju u okviru internet pretraživača.\nPR tekstove, brošure, kataloge, plakate, vizit kartice, ali i reklamne flajere i letke, takođe prevodimo sa ruskog jezika na bugarski, a vršimo i uslugu usmenog prevođenja u istoj jezičkoj kombinaciji. Pored konsekutivnog, naši prevodioci i sudski tumači su specijalizovani i za simultano, kao i za specijalnu vrstu usmenog prevoda - šapatno prevođenje. A na zahtev klijenata vršimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje vrhunskog kvaliteta i to po izuzetno pristupačnim cenama. Takođe vam nudimo i uslugu redakture sadržaja, koji su već prevedeni, ali nedovoljno kvalitetno.\nPrevođenje video i audio materijala je još jedna usluga koju pružamo našim klijentima širom Srbije, a vršimo i njihovo titlovanje i sinhronizaciju. Sem reklamnih poruka, serija informativnih, zabavnih, dečijih i ostalih vrsta emisija, sa ruskog jezika na bugarski prevodimo i dokumentarne, ali i animirane, igrane i crtane filmove. Ukoliko je potrebno prevesti udžbenike, ali i književna dela (proza, poezija, romani, beletristika), kao i ilustrovane, te dečije, ali i stručne časopise, odnosno članke iz novina, budite sigurni da će sudski tumač i prevodilac Akademije Oxford u potpunosti ispuniti vaša očekivanja, kako po pitanju kvaliteta prevoda i brzine izrade, tako i po cenama koje su među najpristupačnijim na tržištu.\nPrevođenje naučnih radova sa ruskog jezika na bugarski\nKlijenti kojima su potrebni prevodi naučnih radova sa ruskog na bugarski jezik mogu dobiti u okviru bilo koje poslovnice Akademije Oxford. Takođe prevodimo i rezultate naučnih istraživanja, ali i seminarske i diplomske radove, i kao i naučne patente, odnosno sva dokumenta koja se predaju nadležnim službama, a tiču se oblasti nauke ili, pak obrazovanja. Prevodimo i prepise ocena, uverenja o položenim ispitima, potvrde o redovnom školovanju, nastavne planove i programe fakulteta, odnosno diplome i dodatak diplomi, te svedočanstva o završenim razredima osnovne i srednje škole. Sudski tumači i prevodioci na zahtev klijenata obrađuju i ličnu kartu, uverenje o državljanstvu, pasoš, odnosno vozačku i saobraćajnu dozvolu, kao i dozvolu za boravak, potvrdu o prebivalištu, radnu dozvolu i sve vrste izvoda iz matičnih knjiga, to jest krštenicu, umrlicu i venčani list. Poslovna dokumenta kao što su osnivači akt i statut preduzeća, rešenje o osnivanju pravnog lica, različite poslovne odluke i ugovore, kao i sve vrste poslovnih izveštaja, počev od godišnjih, preko finansijskih i revizorski, zatim fakture i ostala dokumenta ove vrste prevodimo u ovo jezičkoj kombinaciji i overavamo pečatom sudskog tumača.\nA prevodimo i dtekovine Evropske Unije, ali i presude o razvodu braka, kao i sve ostale vrste sudskih presuda, ali i odluka, tužbi, rešenja i žalbi, odnosno punomoćja za zastupanje, licence, različite vrste ugovora, kao i sertifikate i druga pravna akta. Podrazumeva se da će prevodilac i sudski tumač obraditi i ona dokumenta koja se predaju nadležnim službama, kao što su različite vrste uverenja, potvrda, saglasnosti i izjava (potvrda o redovnim primanjima, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o stanju računa u banci, saglasnost za zastupanje, potvrda o stalnom zaposlenju, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o slobodnom bračnom stanju i ostale).\nUkoliko su vam potrebni prevodi lekarskih nalaza sa ruskog na bugarski jezik možete ovaj zadatak da poverite našim stručnjacima, koji takođe prevode i: laboratorijske analize tehničkih uzoraka, građevinske projekte, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, deklaracije proizvoda, dokumentaciju o medicinskim proizvodima, specifikacije farmaceutskih proizvoda i ostala dokumenta koja se svrstavaju u medicinsku, to jest u tendersku, tehničku i građevinsku dokumentaciju.\nOd klijenata se zahtevaju dve stvari, ukoliko žele da dobiju profesionalno urađen prevod dokumenata sa ruskog na bugarski jezik, a to znači da prvo moraju da ispoštuju pravilo koje podrazumeva da nam na uvid dostave i originalna dokumenta, a drugo da moraju da poseduju informaciju da li se i za njihova dokumenta zahteva overa haškim ili takozvanim Apostille pečatom. Što se tiče dostave dokumenata možete da ih pošaljete preko kurirske službe ili preporučeno, putem „Pošte Srbije“, kao i da ih donesete lično u prostorije bilo koje od preko 20 naših poslovnica u zemlji.\nDa biste bili u prilici da imate dozvolu da nam pošaljete skenirana dokumenta na mejl, trebalo bi da su vam njihovi prevodi potrebni u vrlo kratkom roku. Na taj način će prevodilac i sudski tumač uspeti da ispoštuju rok koji ste zadali, mada svakako morate naknadno dostaviti originale na uvid, ali vodite računa o brzini dostave. Upravo zato se i savetuje da izaberete onaj način koji podrazumeva brzu dostavu. A po završetku prevođenja i overe dokumenata koje dostavite imate mogućnost da ih dobijete na određenu adresu ili da ih preuzmete lično u našoj poslovnici. Ako se odlučite za prvu varijantu morate znati da se ta usluga dodatno naplaćuje i to po cenovniku kurirske službe koja je zadužena za dostavu.\nŠto se tiče overe haškim pečatom, znajte da se ona zahteva samo za određena dokumenta, pa samim tim što se vrši u okviru nadležnih, to jest osnovnih sudova u Srbiji, jedino u okviru njih možete dobiti sve potrebne informacije. A pod tim podrazumevamo informaciju o tome da li se haški pečat stavlja na kraju ili na početku procesa obrade, jer se u praksi sreću obe situacije. U principu, kada se Apostille pečat stavlja na početku, onda se prevode i on i dokumenti, a na kraju sledi i overavanje pečatom sudskog tumača, tako da taj proces može da traje duže nego kada se dokument prvo prevodi sa ruskog na bugarski jezik, a onda ga overava sudski tumač i na kraju ga nosite u sud, kako bi bila izvršena overa haškim pečatom.\nPrevodi sajtova sa ruskog na bugarski jezik\nProfesionalno prevođenje web sajtova sa ruskog jezika na bugarski je usluga na koju smo posebno ponosni, a zahvaljujući činjenici da su svi sajtovi koje su preveli sudski tumači i prevodioci Akademije Oxford i dalje u samom vrhu u okviru pretraživača. Osnovni razlog za to leži u činjenici da naši stručnjaci implementiraju sva SEO pravila (Search Engine Optimisation) tokom procesa njihove obrade i na taj način se u vrlo kratkom roku oni nađu među prvim rezultatima pretrage.\nTakođe prevodimo i sve vrste video i audio materijala, odnosno reklamne poruke, serije filmove i televizijske i radio emisije. Pored prevoda dokumentarnih i igranih filmova, možemo da izvršimo i prevod crtanih i animiranih filmova, ali i zabavnih, obrazovnih, informativnih i drugih tipova emisija. Uz njihov prevod sa ruskog jezika na bugarski vršimo i sinhronizaciju obrađenih sadržaja, odnosno titlovanje i na taj način klijentima pružamo mogućnost da u optimalnom roku dobiju pomenute materijale, koje mogu da plasiraju gde god žele.\nSadržaje koji su vezani za oblast marketinga, poput vizit kartica kataloga, PR tekstova, odnosno flajera, brošura i reklamnih letaka, takođe će sudski tumači i prevodioci obraditi u ovoj jezičkoj kombinacija. Podrazumeva se da će reklamnu poruku koja se u njima nalazi na maksimalno primeren način prilagoditi duhu bugarskog jezika, kako bi potencijalnim klijentima na ovom tržištu pružili priliku da se na adekvatan način upoznaju sa uslugama ili proizvoda koji se reklamiraju.\nSimultano i konsekutivno prevođenje sa ruskog jezika na bugarski\nUsmeno prevođenje sa ruskog na bugarski jezik je još jedna u nizu usluga koje pružaju naši prevodioci i sudski tumači. A pored simultanog i konsekutivnog, oni su specijalizovani i za posebnu vrstu prevoda, poznato kao šapatno. Izrada ponude omogućuje klijentima da se odluče za jednu od pomenutih vrsta prevoda, a da bi ponuda bila maksimalno prilagođena zahtevima događaja morate da nam dostavite podatke o samom događaju, u smislu broja učesnika i podataka o prostoru u kome će biti održan, zatim trajanja i samog njegovog koncepta. Uz to možemo da vam ponudimo i po vrlo povoljnim uslovima iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje poslednje generacije.\nA sa ruskog na bugarski jezik prevodimo i književna dela svih vrsta (proza, beletristika, romani, poezija i drugi), kao i udžbenike, ali i stručne, ilustrovane, informativne i druge vrste časopisa. Vršimo i uslugu redakture koja podrazumeva lekturu i korekturu svih onih materijala koji su već prevedeni, kako bi se prilagodili duhu bugarskog jezika. Pored svega što smo pomenuli, prevodioci i sudski tumači će na zahtev klijenata obraditi i tekstualne sadržaje svih vrsta. Pod tim najpre mislimo na tekstove čija je tema vezana za oblast turizma i politike, odnosno ekonomije i prava, mada prevodimo i one koji obrađuju bilo koju medicinsku, filozofsku, psihološku ili sociološku temu, odnosno tekstove čija tema je vezana za oblast ekologije i zaštite životne sredine, građevinske industrije, komunikologije, te informacionih tehnologija, finansija, marketinga, bankarstva, nauke, menadžmenta, obrazovanja i mnogih drugih oblasti.\nPoslovnica ruski na bugarski bugarski na ruski\nza ruski i bugarski jezik


Dobra knjiga - Milan Mladenović od Lužice - Autori -\nDušan Vukotić: (...) Takav briljantan pesničko-filosofsko-politički spoj u samo jednoj ličnosti, moja malenkost nikada ranije nije srela. Čak, usućujem se da ustvrdim, da će Mladenović (kada okonča ovozemaljsko putešestvije) stati rame uz rame sa najvećim misliocima svetske civilizacije. (...) LJudi koji idu daleko ispred vremena u kome žive, obično (ili najčešće) ne nailaze na razumevanje svojih savremenika. Ustvari, to da li će Mladenović biti shvaćen ili ne, najmanje je značajno za njega samog, jer je on osigurao svoje mesto u "arhivi" Logosa. Za zemlju Srbiju, pak, njego\nOvo je treće izdanje "Završne reči" čiji osnovni sadržaj predstavlja Mladenovićeva odbrana na sudu, njegova završna reč pisana u zatvoru u uslovima četrdesetodnevnog štrajka glađu. Pesnik je zbog svog ...\nKao što bogovi onog kog vole daruju odveć, tako i ova poezija štedro i neštedimice daruje nas. "Mladenović je na tragu velikih naših pesničkih doživljajnosti... Mladenovićeva nnostalgija je od ...


Regionalni samit u Budvi\nUčesnici Samita predsednika država regiona u Budvi\nRegionalna saradnja treba da bude prioritet svih država, a raznolikost zemalja prednost a ne mana, ocijenjeno nakon Samita predsjednika država regiona\nPredsjednik Crne Gore, Filip Vujanović je rekao da ga raduje što su gosti primijetili opredijeljenost crnogorske državne politike u vrijednostima dijaloga, regionalne saradnje i integracija.\nVlade Crne Gore i Albanije, kao i vlada Kosova, na svim graničnim prelazima imaju namjeru da obavljaju zajedničku kontrolu čime će, smatra, olakšati i ubrzati komunikaciju građana.\n"Razgovarali smo i o potrebi daljih aktivnosti i saradnje u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije", rekao je Vujanović, ističući da je to problem svih i da države regiona treba da pojedinačno pokažu odlučnost u borbi protiv tih pojava.\nPredsjednici su, kako je naveo, govorili i o potrebi unaprjeđenja ekonomske saradnje, prije svega u oblasti putne infrastrukture, u oblasti energetike.\n"Želio bih da pokažemo i ono što je tokom Samita rekao predsjednik Albanije, Bujar Nišani, da ovaj prostor treba da bude raj za investitore, a pakao za kriminal i da svi zajedno moramo borbom i saradnjom, da obezbijedimo, da efekat tog državnog odnosa u odlučnosti borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije bude naša konstanta", istakao je Vujanović.\nPredsjednik Kosova, Atifete Jahjaga, se nada da će region prevazići ‘traumatičnu prošlost’.\n"Naš cilj je, da regionalna saradnja bude u fokusu naših realnih potreba i mi smatramo da kao region moramo imati novu infrastrukturu, koja je potrebna poslovnim, mladim ljudima, koji mogu da komuniciraju i da tako razumiju raznolikost, koja treba da bude prednost, a ne mana", kazala je pored ostalog Jahjaga.\nPredsjednik Albanije, Bujar Nišani, istakao je da je ovakav način dijaloga zemalja regiona neophodan kako bi se unaprijedila dalja saradnja na svim nivoima.\n"Prednost dajemo izgradnji moderne infrastrukture i realizaciji zajedničkih projekata, stvaranju regionalnog energetskog sistema, kao i uspostavljanju sistema komunikacija", poručio je Nišani.\nPredsjednik Makedonije, Đorđe Ivanov, smatra da je Samit opravdao svoj cilj jer, kako je kazao, šalje pozitivnu poruku da lideri sa Balkana znaju da se samoinacijativno organizuju oko zajedničkih pitanja. Skupu nije prisustvovao predsjednik Srbije Tomislav Nikolić zbog, kako je obrazložio, nezadovoljstva posljednjim presudama Haškog tribunala.


Parlamentarcima BIH predstavljen novi strateški koncept NATO-a\nPredstavnici NATO štaba Sarajevo i NATO Koordinacionog tima Vijeća ministara BiH predstavili su danas članovima Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH novi Strateški koncept Alijanse.\nČlanovi Zajedničke komisije učestvovali su u Tesliću u radu okruglog stola "Informisanje javnosti o NATO integracijama", koji je organizovan s ciljem razmjene iskustava i mišljenja članova parlamentarnih komisija o NATO integracijama, saopšteno je iz Parlamentarne skuštine BiH.\nUčesnicima skupa među ostalim je predstavljen i Individualni partnerski akcioni plan (IPAP), te trenutna pozicija BiH unutar Partnerstva za mir.\nKako se navidi obavljena je široka rasprava u vezi sa trenutnim statusom BiH na putu ka NATO-u.\nZaključeno je da današnji okrugli sto predstavlja dobru osnovu za organizaciju konferencije predstavnika parlamenata zemalja članica Američko - jadranske povelje, kojom BiH trenutno predsjedava, a koja treba da bude održana sredinom maja u Sarajevu.


Vjosa Osmani: Tužićemo Srbiju za genocid - Sputnjik Srbija\nVjosa Osmani: Tužićemo Srbiju za genocid\n09:24 15.04.2021 (osveženo 09:29 15.04.2021) Preuzmite kraći link\nPredsednica privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani izjavila je da Priština namerava da tuži Srbiju za genocid, kao i da je spremna da godinama čeka na sporazum koji će, kako veruje, obezbediti da Beograd prizna nezavisnost tzv. Kosova.\nVjosa Osmani je, u intervjuu za „Ajriš tajms“, rekla da smatra i da je razmena teritorija nemoguća, ocenjujući da predsednik Srbije Aleksandar Vučić „tek treba da dokaže da se odvojio od nekadašnjeg Miloševićevog načina razmišljanja“.\nOna je navela da Priština želi i da lideri Srbije plate za, kako tvrdi, zločine počinjene tokom rata 1998. i 1999. godine i „sistematsko ugnjetavanje kosovskih Albanaca“ koji su im prethodili.\n„Mi ćemo se pripremati kao zemlja za slučaj genocida protiv Srbije čim budemo spremni na to, pravno i u smislu dokaza. Svedoci, većina njih su živi, i dokazi su tu i to je jasno“, kazala je Vjosa Osmani.\nOna je dodala da bi pravda za „13.000 ljudi, stradalih u sukobu, milion raseljenih ili prognanih i 1.600 onih koji se i dalje vode kao nestali“ morala da bude osnova za sporazum za normalizaciju odnosa sa Beogradom, dodajući da je to uslov za obe strane da se na kraju pridruže Evropskoj uniji.\nPoručila je i da je Priština spremna da, ako je potrebno, godinama čeka na kvalitetan sporazum koji će obezbediti da Beograd prizna nezavisnost tzv. Kosova bez ikakvih promena njegovih trenutnih granica.\nVjosa Osmani je rekla da je prioritet Prištine pitanje nestalih, kao i ratne odštete za, kako tvrdi dalje u intervjuu, „sva razaranja koja je Srbija prouzrokovala na Kosovu, i to ne samo tokom rata, već od 1989. godine, kada je Milošević došao na vlast i predvodio sistem sličan aparthejdu“ na KiM, preneo je Tanjug.\nPrema njenim rečima, kada dođe vreme da delegacija iz Prištine sedne sa predsednikom Srbije, prvo pitanje koje će postaviti biće „gde su naši voljeni?“\nOna je dodala da kosovski lideri sada analiziraju istoriju razgovora sa Beogradom, kojim posreduje EU, kako bi pripremili buduće pregovore za, kako kaže, poboljšanje života građana na KiM i obezbedili ključne komponente, što su, prema njenom mišljenju, „uzajamno priznanje Kosova i Srbije i njihovih trenutnih granica“.\nPredsednika Srbije Aleksandra Vučića optužila je da deli, kako je rekla, ekspanzionistički način razmišljanja Slobodana Miloševića.\n„Mislim da sprovodi sličnu strategiju na različite načine, očigledno ne ratom i uništavanjem i nasiljem, već drugačijom strategijom, koja i dalje ima za cilj da zauzme više teritorija i nije ga zaista briga za sudbinu ljudi“, tvrdi Vjosa Osmani.\nNavela je i da je njen prioritet da obezbedi vakcine protiv virusa korona i poručila međunarodnim partnerima da se „ne možemo usredsrediti, a ni oni ne bi trebalo, na dijalog, dok ljudi umiru“.\n„Vakcine su nam potrbene trenutno, ne dijalog“, rekla je Vjosa Osmani.\nPacolijev predlog za Madrid: Srbija nije Španija, Kosovo nije Katalonija, tamo nije počinjen genocid\ngenocid, tužba, Vjosa Osmani, Srbija, Kosovo


Imamo snage da promjenimo Srbiju - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nImamo snage da promjenimo Srbiju\nImamo snage da promjenimo Srbiju, poručio je danas prvi potpredsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić na konferenciji “Srbija se okreće ekonomiji – odgovorno zajedno do izlaska iz krize”.\nVicepremijer Srbije je istakao da je ključni ekonomski cilj vlade da za godinu ili dvije nezaposlenost svede na nivo ispod 20 odsto, a to će, kako vjeruje, biti omogućeno nizom reformskih zaokreta.\nU prošlosti je, kako je konstatovao, Srbija suštinski propadala, a da to nije nikom “prijavljivala” ili o tome obavjestila građane, i zato će političari koji su danas na vlasti imati obavezu da čine dobro za svoju državu, pa makar to značilo i nepopularne mjere.\n“Mi imamo snage da promjenimo Srbiju i ako je kralj Milan mogao da se izbori sa svima koji nisu bili za izgradnju željeznice i mi danas mozemo da kažemo ljudima da će biti problema, muka i nepopularnih mjera, ali da moramo da ih izdržimo kako bismo imali šansu za budućnost”, rekao je Vučić.\nVučić je objasnio da će ekonomska situacija u predstojećem periodu biti poboljšana vladavinom prava, staranjem institucija, skraćivanjem birokratskih procedura, osnivajem kancelarija za brze odgovore, reformom javnog sektora i penzijskog sistema.\nTeslić: Izgorjela hala, šteta oko tri miliona maraka\nNa forumu u Kini predstavljeni potencijali Banje Luke