Vučić: Velike nade i očekivanja za ceo istok Srbije – RADIO TELEVIZIJA BOR\nVučić: Velike nade i očekivanja za ceo istok Srbije\nBOR, ŽAGUBICA – Mesečna proizvodnja bakra u Rudarsko topioničarskom basenu Bor je u avgustu prvi put u 15 godina bila veća od osam hiljada tona. Tendencija rasta proizvodnje se nastavlja, što obezbeđuje i sve bolje ekonomske rezultate. Prilikom nedavne posete Rudarsko topioničarskom basenu Bor, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić najavio je da očekuje da dobit iz operativnog poslovanja RTB-a Bor do kraja godine bude 75 miliona dolara. Izuzetan značaj ima porast cene bakra na svetskoj berzi koja je sa 4.600 dolara za tonu, krajem prošle godine, porasla na gotovo 6.900 dolara, početkom septembra. Predsednik Republike Srbije naglasio je prilikom posete Žagubici 25. septembra da upravo zbog toga ima velika očekivanja od kombinata bakra, što je značajno za celu istočnu Srbiju.\n„Bor se polako i sigurno oporavlja, neću da dajem nikakve pozitivne ocene dok ne budemo neke druge stvari uradili. Cena bakra nam ide na ruku i ona neće skoro padati zbog toga što sve više postoji potreba i za bakrom i za litijumom, zbog električnih automobila i autobusa u svetu. Za to nas je Bog pogledao, ako smo imali problema sa sušom ove godine, a pre tri godine sa stravičnim poplavama. Svetsko tržište ili kineska moć nas je dovela do toga da cena bakra raste, tako da po tom pitanju imam velike nade i očekivanja za ceo istok Srbije.“ – rekao je Aleksandar Vučić, predsednik Republike Srbije\nZa povećanje proizvodnje iz sopstvenih sirovina time i profita i dalje je zbog ulaganja većih od 500 miliona dolara za otvaranje rudnika Cerovo primarno i Cerovo 2, neophodan strateški partner. Prema zvaničnim podacima, za ulaganje u RTB Bor do sada je interesovanje pokazalo osam velikih svetskih rudarskih kompanija.\nTags: aleksandar vucic, bakar, bakra, basen, cena, investicije, kombinat, partner, predsednik srbije, proizvodnja, RTB Bor, rudarsko, strateski, topionicarski, ulaganja, ulaganje, Žagubica\nPrevious Stigao ugalj\nNext Svetski dan turizma – akcija na Dubašnici


Uprava JP Elektroprivreda BiH je s ciljem stvaranja pravne, etičke i profesionalne kvalitete rada u kompaniji, usvojila Plan integriteta JP Elektroprivreda BiH, interni antikorupcioni dokument preventivnog karaktera\nTrening koji je okupio predstavnike ključnih institucija za provođenje zakona na svim nivoima vlasti u FBiH i javnih preduzeća, organizovan je kako bi se u skladu sa Zakonom o zaštiti prijavilaca korupcije, jačali kapaciteti i kompetencije zaposlenih u ključnim institicijama na cijelom području FBiH o zaštiti prijavilaca korupcije i drugih nepravilnosti. Cilj treninga je da se na proaktivan način nakon usvajanja zakonskog rješenja o zaštiti prijavilaca korupcije u FBiH, osiguraju pretpostavke za što efikasniju i efektivniju implementaciju zakonskih rješenja.\nJedan od ciljeva je i stvaranje mreže praktičara koji će biti upoznati sa samim konceptom zaštite prijavilaca korupcije i koji će moći ponuditi i svoje mišljenje na Nacrt zakonskog rješenja, te koji će biti u prilici da promovišu i u određenoj mjeri provode zakonsko rješenje.\nUčesnici treninga su upoznati sa međunarodni standardima i dokumentima u ovoj oblasti, predstavljena su iskustva Transparency International BiH i susjednih zemalja u borbi protiv korupcije.\nAntikorupcioni tim Vlade FBiH organizovao je trening u saradnji sa Projektom „Javni integritet u Federaciji BiH i Republici Srpskoj“ koji finansira Britanska ambasada u Sarajevu. Projekat provode konsultantske kompanije PWC, Lucid Linx Sarajevo, Agencia i EDA.


Pravi izbor - SDU - 36. Minela Amidžić\nOdređeni dio novca iz budžeta KS, pored naučno - istraživačkog rada, usmjeriti i na obavezno uvođenje praktičnog dijela nastave za studente svih fakulteta. Fakulteti bi imali mogućnost dostavljanja prijedloga i spiska predmeta koji su relevantni te u okviru kojih je praktični dio nastave moguće realizirati. Na ovaj način bi studenti imali 20-30% nastavnih aktivnosti realiziranih kroz praktični rad, što bi dodatno unaprijedilo njihove kompetencije i pripremilo ih za tržište rada. Također, važnu ulogu u realizaciji ove ideje...\nS ciljem smanjenja predrasuda i stigmatizacije osoba sa posebnim potrebama, uvesti programe edukacije za zaposlenike javnih ustanova. Predstavnici ustanova bi kroz programe stekli znanja i vještine koje bi im omogućile kvalitetnu komunikaciju i saradnju sa osobama sa posebnim potrebama (npr. edukacija iz oblasti znakovnog jezika (jezik gluhonijemih).


Zadruga u svakom selu - AgroSmart\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić izjavio je danas da je za nepune dve i po godine u Srbiji formirano 550 zadruga.\nKrkobabić je, uoči okruglog stola „Zadrugarstvo juče, danas, sutra“, u Palati Srbija, istakao da je projekat „500 zadruga u 500 sela“ postigao svoj cilj, ali da će se ova akcija nastaviti kako bi svako veće selo u Srbiji imalo zadrugu, jer se bez takvog udruživanja ne može govoriti o opstanku sela.\nOn je ocenio da osnivanje tolikog broja zadruga predstavlja preporod zadrugarstva u Srbiji čime je otklonjeno nepoverenje poljoprivrednika u ovakav oblik organizacije.\nKrkobabić, koji je i kopredsenik Nacionalnog tima za preporod sela Srbije, naveo je da se u 550 velikih sela Srbije oko novih zadruga okupilo u proseku pet do deset domaćinstava, sa još 20 do 100 domaćinstava kooperanata.\nMinistar je rekao da je zadrugarstvo imperativ 21. veka jer rešava organizaciona pitanja i povezivanja poljoprivrednika, probleme malih poseda, ali i omogućuje transfer znanja i tehnologija, sa ciljem da proizvodi poljoprivrednika dođu na što više tržišta.\nOn je istakao i doprinos Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) i Odbora za selo, čija je ideja obnova zadrugarstva u Srbiji.\nVlada Srbije je tu ideju podržala i svojim programima pomoći za 2017., 2018. i 2019. godinu ukupno će izdvojiti 1,7 milijardi dinara podsticajnih sredstava za zadruge, precizirao je ministar i dodao da su u dosadašnjoj realizaciji tog projekta pomoć dobile 94 zadruge.\nPrema njegovim rečima, u razvoju zadrugarstva dalje treba razmatrati osvajanje tržišta i tako omogućiti da proizvodi poljoprivrednika u što većem obimu stignu u velike trgovinske lance i da se izvoze.\nKrkobabić je ukazao na to da se radi i na uvođenju viših organizacionih oblika zadrugarstva kao što su složene zadruge, odnosno na specijalizaciji zadruga i njihovom povezivanju, uz više faze prerade i jasna obavezujuća pravila rada.\nKako je objasnio, sve se radi s ciljem da se mladima stvore uslovi za to da ostanu na selu, jer je sada tek svaki 14. nosilac poljoprivrednog gazdinstva u Srbiji mlađi od 40 godina.\nPredsednik Odbora za selo SANU Dragan Škorić naveo je da je cilj da se obrazovanje, odnosno znanje u selima podigne na viši nivo.\nOn je ocenio da je dobar korak učinjen kroz projekat „500 zadruga u 500 sela“, jer je probuđena svest kod poljoprivrednika o tome da su jači jedino udruženi, odnosno da sa novim znanjem i permanentnim obrazovanjem mogu biti konkurentni na globalnom tržištu.\nBitno je da se uradi i reonizacija proizvodnje, jer ne može sve da se gaji na svakom mestu, ali i da se hiljade zapuštenih livada i pašnjaka osposobi za organsku proizvodnju, naglasio je Škorić.


Saracin: EU ne sme da odustane od perspektive članstva za Zapadni Balkan | EurActiv Serbia\nSaracin: EU ne sme da odustane od perspektive članstva za Zapadni Balkan\nRead time : 2 m, 24 s\nSpecijalni nemački izaslanik za Zapadni Balkan Manuel Saracin izjavio je da je to što je nemačka vlada prvi put uvela tu funkciju najbolji dokaz da će politika proširenja EU i saradnja sa Zapadnim Balkanom u narednim godinama biti jedan od njenih spoljnopolitičkih prioriteta.\nSaracin je u intervjuu za Frankfurter algemajne cajtung (FAZ) rekao da je ta "pozicija je bila dugo planirana i nije nastala kao reakcija na rusku invaziju Ukrajine", a da je nemačka vlada bez obzira na taj konflikt imala nameru "da pokloni Zapadnom Balkanu najveću pažnju".\nSaracin je rekao da veruje u proces pristupanja država Zapadnog Balkana Evropskoj uniji.\n"Moramo taj proces sada brzo da osnažimo, tako što ćemo napokon postići napredak. Moj zadatak je da pokažem da će Nemačka to podržati uz još veći angažman", rekao je Saracin.\nMeđu stručnjacima, prema njegovim rečima, vlada zanimljiva rasprava o tome da li se u okviru procesa pristupanja EU određeni koraci mogu ubrzati ili se može uvesti neki "brzi kolosek".\n"Ali takve ideje ne smeju da dovedu do toga da na kraju oslabe proces pristupanja i da na koncu razgovaramo o nekom privilegovanom partnerstvu. Izuzetno je važno da EU ostane privržena pristupnom procesu čiji je cilj punopravno članstvo, pošto ovde nije reč samo o ekonomskoj integraciji, nego o ulasku u EU kao zajednicu vrednosti", rekao je Saracin.\nOn je ocenio da je perspektiva članstva u Uniji i dalje najmoćniji instrument za podsticanje mirnih reformskih procesa u regionu i da se "tog oruđa ne treba odreći".\nUpitan za stav Srbije da neće uvoditi sankcije Rusiji, Saracin je rekao da bi ovih dana svima trebalo da bude jasno da je ovo nije pravo vreme da neko ostane neodlučan.\n"Pretpostavljam da i predsednik Srbije Aleksandar Vučić vidi da ruska opcija nije privlačna", rekao je Saracin, koji je član nemačkih Zelenih.\n"U interesu je Srbije da zauzme jasan stav. U Ukrajini se pokazuje šta se događa kad se neko pouzda u reči Rusije. Mislim da je to svima u Beogradu jasno. Za EU je važno da svoja očekivanja od Srbije jasno formuliše", dodao je nemački političar.\nUpitan da li će Nemačka podržati prijem Kosova u Savet Evrope, gde je za to potrebna dvotrećinska većina, Saracin je rekao da se Nemačka "naravno" zalaže da država koju je ona priznala bude primljena u međunarodne organizacije.\n"Pogotovo ako one, kao što je slučaj sa Savetom Evrope, donose veću pravnu sigurnost građankama i građanima, ali i manjinama na Kosovu. Vlada Kosova naravno treba da ispita kada je pravi trenutak za aplikaciju", rekao je Saracin.\nNa primedu da intervju mora da autorizuje nemačko ministarstvo spoljnih poslova, i na pitanje koliko je on uopšte samostalan kao izaslanik, Saracin je odgovorio da u vladi postoji konsenzus o njegovom mandatu.\n"Sa kolegama iz ministarstva spoljnih poslova daću najbolje što mogu da ga ispunim. Ne sumnjam da za to imam neophodni kreativni prostor", rekao je Saracin.\nEU i Srbija: Partnerstvo za zdravlje - izgradnja Tiršove 2


Aleksa Gacev i dalje prvi\nNa otvorenom prvenstvu u Smederevu u stonom tenisu Aleksa Gacev iz STK “Pirot” osvojio je zlatnu medalju i u pojedinačnoj konkurenciji i u dublovima zajedno sa Lazarom Tomićem iz Temerina. Nakon 4 takmičenja Gacev ubedljivo void na rang listi Stonoteniskog saveza Srbije. Share This:\n” Mali Geza” nagrađen i u Aleksincu\nAnsambl pirotskog Narodnog pozorišta predstavom “Mali Geza” osvojio je dve nagrade na Festivalu prvoizvedenih predstava , koji je od 17. do 24. novembra održan u Aleksincu. Medju 7 predstava , koje su nastupile u takmičarskom delu Festivala, “Mali Geza” dobio je nagradu za najbolju režiju Stevana Bodrože, kao i za najbolji dramski tekst Janoša Haja. […]\nBez prekida saobraćaja u nedelju i ponedeljak\nPrema informacijama koje smo dobili od nadležnih u preduzeću ,,Koridori Srbije,, danas je zbog miniranja putnog pojasa na magistralnom putu Gradina- Niš u dva intervala od po dva sata bilo prekida saobraćaja. Saobraćaj se na ovoj deonici odvijao jednom saobraćajnom trakom uz semaforsku signalizaciju. Prema informacijama nadležnih u nedelju i ponedeljak neće biti prekida saobraćaja. […]\nOKRUG VESTI 0\nSlobodna zona Pirot na velikom Mediteranskom skupu u Barseloni\nU radu sedme Konferencije Ekonomskih lidera Mediterana, koja je prethodna dva dana održana u Barseloni učestvovali su i Nebojša Bogdanović, potpredsednik Regionalne privredne komore Niš i Aleksandar Simonović. Rukovodilac sektora marketinga Slobodne zone Pirot. Konferencija je održana u organizaciji Privredne komore Barselone i Asocijacije mediteranskih trgovinskih i industrijskih komora. U toku rada jedne od sesija […]\nSeminar u Gimnaziji\nU Gimnaziji je u toku dvodnevni seminar pod nazivom “Da u školi svako uči razumno i lako”, koji je namenjen svim nastavnicima i stručnim saradnicima. Cilj seminara je razvijanje kompetencije nastavnika za upravljanje odeljenjem I realizaciju nastave koja uvažava razlišite tipove učenja.Seminar vode članice Organizacije “Obrazovanje plus”,a neke od tema koje se obradjuju su timski […]\nPROSVETA VESTI 0\n“Metode nastave i učenja”\nU Srednje stručnoj školi danas je organizovan seminar za nastavnike škole pod nazivom “Metode nastave i učenja”. Cilj seminara je jačanje stručnih kompetencija nastavnika u procesu učenja, povećanje kvaliteta nastave, povećanje motivacije nastavnika I učenika. Share This:\n” Radnički” gostuje u Leskovcu\nU poslednjem kolu jesenjeg dela prvenstva Srpske lige istok „Рadnički“ sutra gostuje u leskovcu gde se sastaje sa ekipom ,,,Dubočica 1923.“. Utakmica počinje u 13 sati. U 16.kolu Omladinske lige Srbije omladinci ,,Radničkog“ sutra gostuju u Boegradu gde će odmeriti snage sa vrčnjacima“ Crvene zvezde,,. Share This:\nPage 1,986 of 1,993« First«...102030...1,9841,9851,9861,9871,988...»Last »\nHidropotencijal pirotskog kraja


Očekuje se rešenje problema mama preduzetnica - Valjevo na dlanu\nHomePrivredaOčekuje se rešenje problema mama preduzetnica\nOčekuje se rešenje problema mama preduzetnica\nPredstavnici roditeljskih udruženja održali su sastanak sa premijerkom Srbije Anom Brnabić kako bi razmotrili predloge o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Kako za Biznis.rs kaže predstavnica udruženja Bebac.com Jasmina Mihnjak oni su zadovoljni jer su seli za sto da razgovaraju o svim problemima i jer se konačno vidi namera i volja nadležnih da se ozbiljno pozabave ovim zakonom, a sve kako bi se ispravile nepravde koje je on doneo.\n„Ono što je najviše odjeknulo jeste probem mama preduzetnica koje su zaista u neravnopravnom položaju u odnosu na žene koje su u radnom odnosu. One su sada ovim zakonskim rešenjem svrstane u ostale kategorije, isto kao i žene koje su angažovane po ugovoru o delu ili ugovoru o privremeno-povremenim poslovima i nemaju više ista prava kao što su imale u prethodnom zakonu“, napominje Mihnjak i dodaje da je i sama premijerka rekla da je to nedopustivo i da nijedna preduzetnica ne sme da bude diskriminisana.\nIpak, izmene koje se odnose na preduzetnice ne tiču se samo ovog zakona. Mihnjak objašnjava, da su ovim mamama uskraćeni porezi i doprinosi tokom odsustva sa rada radi nege deteta i tokom porodiljskog odsustva zbog drugih zakona, kao što su Zakon o radu i Zakon o porezima i doprinosima.\n„Takođe, one nemaju mogućnost da budu na plaćenom odsustvu kada rode treće dete, kao što imaju mame u radnom odnosu. Imamo obećanje premijerke da će se pozabaviti ovim pitanjem u razgovoru sa drugim ministarstvima kako bi se ispravila nepravda naneta mamama preduzetnicama“.\nObračunski period zarada i dalje nije u potpunosti rešen\nOno što je problem zakona, a oko čega se stavovi udruženja i predstavnika države nisu u potpunosti usaglasili jeste obračunski period naknada zarada.\n„Prvobitno, kada je ovaj zakon stupio na snagu, imali smo problem da su žene dobijale 1.000 ili 2.000 dinara platu. To su žene koje su radile svega mesec, dva pre nego što su otišle na porodiljsko odsustvo, odnosno pre nego što je beba došla na svet. Mi smatramo da zaista nijedna mama ne treba, bez obzira koliko je meseci radila, da dobije 1.000 ili 2.000 dinara kao platu. Sada se taj deo ispravlja tako što će svim ženama biti obezbeđen minimalac, ali samo u prva tri meseca rođenja deteta, gde vidimo problem jer se razdvaja porodiljsko odsustvo od odsustva radi nege deteta, a zapravo naknada i u jednom i u drugom slučaju ima istu funkciju – da mama može za taj iznos da vodi račun o sebi i svojoj bebi, odnosno da ima onaj minimum koji joj je potreban“.\nNa sastanku je bilo reči i o mamama koje imaju visoka primanja. Naime, one nepravedno imaju ograničenje na tri prosečne zarade, umesto na pet.\nDok se izmene zakona ne usvoje, udruženja će nastaviti da insistiraju da se razmotri mogućnost da se obračunski period smanji sa 18 na 12 meseci jer je to u skladu sa Međunarodnom konvencijom o zaštiti materinstva, prema kojoj obračunski period, odnosno period koji utiče na to koliku će žena imati platu, ne sme da bude duži od 12 meseci.\n„Tražili smo da se još jednom razmotri budžet koji je predviđen za ovaj zakon i da se izdvoji dodatan novac kako bi se taj obračunski period smanjio sa 18 na 12 meseci“, kaže Mihnjak i dodaje da je zaključak sastanka da razgovori na ovu temu treba da se nastave i da ovo nisu jedine stavke koje treba izmeniti.\nUz investiciju od 1.


Obustava isporuke gasa Bugarskoj ne utiče na snabdevanje Srbije\nObustava isporuke ruskog gasa Poljskoj i Bugarskoj, nakon što su te dve zemlje odbile da plate ovaj energent u rubljama, ne utiče na snabdevanje srpskog tržišta.\nZorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike ukazala je na to da Srbija dobija gas Balkanskim tokom preko Bugarske, koja je tranzitna država, i to u redovnim, dogovorenim količinama od šest miliona kubnih metara, dodavši da trošimo približno 4,6 miliona dubnihno metara što znači da imamo dovoljno za naše potrebe.\n„Međutim, bez obzira na redovno snabdevanje, mi smo i ranije razmišljali šta možemo da uradimo ukoliko dođe do nepredviđenih situacija, odnosno prekida isporuka gasa tranzitnoj državi, koja, kao što se ranije dešavalo, može da uzima”, reklaje za gasre gasre ona, navodi se na sajtu Vlade.\nKako je istakla Bugarska je 100 odsto zavisna od ruskog gasa i nema mogućnost da nabavi gas za svoje potrebe iz drugih izvora.\nMihajlović je izrazila nadu da se to neće desiti, ali je i napomenula da je naša država spremna i za takvu situaciju ukoliko do nje ipak dođe.\n„Imamo nekoliko mogućnosti, odnosno opcija za koje smo potpuno spremni. Jedna je da koristimo gas iz skladišta u Banatskom Dvoru, gde imamo za sada za 21 dan samo u našem delu, dok u ruskom delu ima rezervi za još 22 dana“, predočila je ona.\nKako je objasnila, iz tog skladišta dnevno može da se izvlači pet miliona kubnih metara i da se dodatno krene, ako je potrebno, u krizni plan broj dva, a to znači supstitucija gasa drugim energentom, što je obično mazut.\nPrema njenim rečima, druga varijanta je da dopunimo skladište u Banatskom Dvoru, a treća zakup kapaciteta u nekom skladištu van Srbije, recimo u Mađarskoj i da razmišljamo o zajedničkoj kupovini gasa sa Evropom.\nMinistarka je rekla i da se razmatraju sve opcije kako bi se obezbedile dovoljne količine gasa za predstojeću zimsku sezonu, kada je potrošnja na dnevnom nivou od 11 do 15 miliona kubnih metara.\nKada je reč o novom ugovoru sa Gaspromom, Mihajlović kaže da je jedna od opcija produženje postojećeg do kraja godine, umesto sklapanja novog dugoročnog ugovora, naglasivši da moramo da obezbedimo energetsku bezbednost na sve načine, jer u ovom trenutku.\nKada bude gotova interkonekcija Niš-Dimitrovgrad, u septembru naredne godine, tada ćemo sigurno moći da razmišljamo o ugovorima sa drugim dobavljačima.


Spremo: Očekuje nas teška i izazovna utakmica sa Vojvodinom – GRAD Kruševac\nNaslovna » Sport » Spremo: Očekuje nas teška i izazovna utakmica sa Vojvodinom\nOvog vikenda nastvalja se prvenstvo Super lige Srbije.Napredak u nedelju, od 17.30 sati, na stadionu Mladost igra protiv Vojvodine. U prva četiri kola ove sezone Napredak je zabeležio samo jednu pobedu, dok Novosađani imaju polovičan uspeh – po dva trijumfa i poraza\nZanimljiva činjenica je da su u timu Napretka i nekadašnji miljenik navijača Vojvodine Abubakar Oumaru, kao i Milan Spremo, koji je fudbalski stasao upravo u crveno-belom dresu „Voše“.\n– Karijera profesionalnog fudbalera odvela me je iz Voše i sada sam član Napretka, gde se trudim da dobrim igrama doprinesem što boljim rezultatima ove ekipe. Imamo dosta novih igrača, praktično sam, u odnosu na period od pre samo šest meseci, jedino ja ostao u postavi. Svi ostali su novajlije i potrebno nam je vreme da se uigramo. Duel s Vojvodinom će, naravno, za nas biti jako težak i izazovan, ali, lično, volim takve utakmice. Sve osim poraza za nas bi bio veoma dobar rezultat, jer rival je izuzetno jak i kvalitetan tim. Nikola Drinčić je srce ekipe i njega nekako moramo da zaustavimo. U napadu Novosađani imaju puno sjajnih fudbalera, među kojima je i Miljan Vukadinović, s kojim sam igrao u Napretku i s kojim ću, moguće je, imati direktne duele. S druge strane, nevolja je što su nam povređeni golman Živković i Kočić, koji neće moći da nam pomognu, ali verujem da ćemo pronaći u sebi unutrašnju snagu da se odupremo Voši i osvojimo barem jedan bod – rekao je pred utakmicu sa Vojvodinom Milan Spremo.\nŠef stručnog štaba Napretka Dragan Ivanović respektuje Vojvodinu – u kojoj je takođe obavljao trenerski posao – i ocenjuje da u Kruševac dolazi jedna od najboljih ekipa u Ligi. Kako kaže, Napredak je na startu sezone igrao promenljivo, što se odrazilo i na učinak, ali veruje da ća na narednoj utakmci njegov tim pružiti maksimum, što je jedini recept za povoljan rezultat:\n– Nemamo vremena da se žalimo i jadikujemo, očekuje nas na sledećoj utakmici izuzetan protivnik koji je na svakom mestu pojačan. Momke smo hrabrili ove nedelje, radili smo i očekujem da će pružiti najviše što mogu na terenu. Koliko će to biti dovoljno za jednu ovakvu utakmicu, videćemo.\nAsistent trenera Trivo Ilić veruje u ekipu i očekuje pozitivan rezultat u nedelju:\n– Utakmica nam dolazi u nezgodnom trenutku, ali naši momci imaju kvalitet da se suprotstave svakoj ekipi iz gornjeg dela tabele, kada su motivisani i raspoloženi. Pokazali smo protiv Partizana i Radnika da možemo da igramo veoma dobro i očekujem da će svi igrači pružiti svoj maksimum, tako da se nadam dobroj igri i pozitivnom rezultatu.\nUtakmica između Napretka i Vojvodine igra se u nedelju od 17.30 sati.\nOvog vikenda nastvalja se prvenstvo Super lige Srbije.Napredak u nedelju, od 17.30 sati, na stadionu Mladost igra protiv Vojvodine. U prva četiri kola ove sezone Napredak je zabeležio samo jednu pobedu, dok Novosađani imaju polovičan uspeh - po dva trijumfa i poraza Zanimljiva činjenica je da su u timu Napretka i nekadašnji miljenik navijača Vojvodine Abubakar Oumaru, kao i Milan Spremo, koji je fudbalski stasao upravo u crveno-belom dresu "Voše". - Karijera profesionalnog fudbalera odvela me je iz Voše i sada sam član Napretka, gde se trudim da dobrim igrama doprinesem što boljim rezultatima ove ekipe. Imamo dosta novih igrača,…\nSpremo utakmica vojvodina Napredak\t2020-08-22\nTag : Spremo utakmica vojvodina Napredak\nPrethodni : Detalji o dobijanju komercijalnog testa na korona virus u Kruševcu\nSledeći : Dr Mirjana Krkić, nova predsednica opštine Ćićevac – četvrta žena na čelu lokalne samouprave u Rasinskom okrugu\n23. oktobra 2020., 09:59


EXPRES VESTI - Mađarska proširila vanrednu situaciju na čitavu zemlju\nBUDIMPEŠTA - Mađarske vlasti su danas zbog izbegličke krize proširile vanrednu situaciju na čitavu zemlju i istvoremeno odlučile da će poslati dodatni broj policajaca i vojnika na svoju južnu granicu da spreče ulazak migranata.\nMađarski ministar unutrašnjih poslova Šandor Pinter je izjavio da su te mere neophodne zbog neizvesnosti oko toga gde će otići izbeglice i migranti koji ne mogu da nastave put prema zapadnoj Evropi pošto je nekoliko balkanskih zemalja saopštilo da će puštati samo ljude sa važećim dokumentima, prenela je agencija AP.\nZvanična Budimpešta je prošle godine proglasila vanrednu situaciju u nekoliko okruga direktno pogođenih prilivom izbeglica.\nPored toga, Mađarska je podigla ogradu na granici sa Srbijom i Hrvatskom, koja je značajno smanjila broj izbeglica koje ulaze u Mađarsku na putu ka bogatijim članicama EU.\nPinter je dodao da izgradnja ograde na granici sa Rumunijom nije zasad potrebna pošto je ta zemlja obećala da će sprečiti izbeglice da odatle prelaze u Mađarsku.\nMađarska policija je tokom jučerašnjeg dana uhvatila 127 ilegalnih migranata koji su ušli u Mađarsku, uglavnom kroz ogradu na granici sa Srbijom.\nK2_MORE_IN_THIS_CATEGORY « Jake kiše poplavile Dubai i Abu Dabi / VIDEO\tDoskocil: Ovo nije kraj talasa izbeglica »


Međunarodni dan osoba sa invaliditetom: dizajn urbane bašte sa senzornim elementima – Mreža za izgradnju mira\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom: dizajn urbane bašte sa senzornim elementima\nU sklopu obilježavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom organizovane su javne konsultacije o izgledu prve urbane bašte u Sarajevu sa senzornim elementima u sklopu Škole za srednje stručno obrazovanje i radno osposobljavanje. Konsultacije su održane na jedan zanimljiv, inovativan način, metodologijom Urban Lab-a koja je razvijena u okviru Re-Imagine My Street projekta koji provodi UNDP u saradnji s Gradom Sarajevo, Općinom Centar i Arhitektonskim fakultetom.\nIako je broj učesnika bio ograničen zbog epidemioloških mjera, izražen je veliki interes za učešće u dizajniranju bašte koja je, iako otvorena za sve građane, posebno namijenjena za djecu sa poteškoćama u razvoju i osobe treće životne dobi.\nUrban Lab je moderirao Vedad Viteškić, stručnjak za urbano planiranje. Na početku se prisutnima obratila Anja Margetić, dogradonačelnica Grada Sarajeva, koja je istakla važnost postojanja jedne ovakve bašte u Sarajevu, kao i značaj zajedničkog djelovanja sa ciljem obezbjeđivanja adekvatnih uslova za ranjive kategorije, kao što su osobe sa invaliditetom.\nEkspertica za hortiterapiju, Selma Haračić Berbić, objasnila je prisutnima šta znače senzorni elementi, da su to oni elementi koji utiču na sva naša čula i da, kada su u pitanju ranjive kategorije, posebna se pažnja treba obratiti upravo na te senzorne elemente, da budu u skladu sa potrebama i mogućnostima ove kategorije. Selmir Hadžić, zaposlenik Škole za srednje obrazovanje i radno osposobljavanje koji i direktno radi sa djecom sa poteškoćama u razvoju, još je jednom naglasio značaj senzornih elemenata bašte, naročito u radu zaposlenika škole sa djecom sa ciljem poboljšanja njihovih vještina i znanja.\nMetodologija nazvana ”Sarajevo process” razvijena u okviru Connecting Nature projekta koji je finansiran iz Horizon 2020 programa, također je korištena tokom javnih konsultacija. Konkretno, korisnici Centra za zdravo starenje, koristeći se jednim elementom Sarajevo procesa pod nazivom ”Memory Work”, dali su svoje refleksije na fotografije na kojima su bili konektovani s prirodom. Cilj vježbe je da se kroz sjećanje na prošlost kada smo bili povezani sa prirodom, inspirišemo za viziju budućnosti. U konkretnom slučaju, zanimljivo izlaganje dvoje korisnika Centra za zdravo starenje poslužilo je kao inspiracija da svi prisutni maštaju i daju svoje ideje za izgled urbane bašte sa senzornim elementima.\nPrisutni su imali priliku da birajući slike iz pet kategorija: dodir, miris, izgled, voda, ostalo, predstave svoju viziju dijelova bašte.\nMeđu učesnicima su bili i predstavnici privatnog sektora koji su izrazili želju da budu podrška u fazi implementacije projekta urbane bašte.\nDelegacija Grada Ciriha koja je u tom periodu bila u zvaničnoj posjeti Gradu Sarajevu u sklopu saradnje ta dva grada, imala je priliku učestvovati u javnim konsultacijama i povući paralelu sa istim procesom koji se provodi u Gradu Cirihu u procesu urbanog planiranja i urbanih transformacija.\nProjekat Urbana bašta sa senzornim elementima provode SERDA i Grad Sarajevo u saradnji sa Općinom Novo Sarajevo i Školom za stručno srednje obrazovanje i radno osposobljavanje, u skopu projekta Connecting Nature koji se finansira iz Horizon 2020 programa.


Vučić za opoziciju kaže da je "banda fašistička" ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n17.04.2019 u 08:21\nVučić za opoziciju kaže da je “banda fašistička”\nNa neuspjeh su osuđene prijetnje opozicije da blokiraju dolazak pristalica SNS-a u Beograd, rekao je Aleksandar Vučić.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić, govoreći na skupu stranačkog vrha u svojstvu predsjednika Srpske napredne stranke (SNS), dio oporbe nazvao je “bandom fašističkom” i odbacio zahtjeve s velikog oporbenog skupa poručivši da “Srbija nije njihova fontana želja”.\nGovoreći o velikom protuskupu koji njegova stranka planira organizirati 19. travnja u Beogradu, Vučić je rekao da su “na neuspeh osuđene pretnje opozicije da blokiraju dolazak pristalica SNS-a”.\n“Ja im sad kažem: ‘Ajde, probajte da blokirate, pa ćete da vidite, bando fašistička! Neće početi miting u petak, a ići ćemo u svako mesto i selo gde pristalice fašiste (Boška) Obradovića i tajkuna (Dragana) Đilasa blokiraju, dok svako to mesto ne oslobodimo”, rekao je Vučić na zajedničkoj sjednici Predsjedništva i Glavnog odbora SNS-a.\nU povodu zahtjeva koje su pročitani na velikom skupu 13. travnja u Beogradu, poručio je oporbi da “Srbija nije njihova fontana želja” i da “nema ispunjavanja zahteva koje su tražili”.\nNa velikom prosvjednom skupu “Svi kao jedan – 1 od 5 miliona” prosvjednici i oporba okupljena u Savezu za Srbiju uputili su zahtjeve vlastima od kojih traže slobodan pristup medijima i dogovor o poštenim izborima, te ravnopravan udio predstavnika vlasti i oporbe u Regulatornom tijelu za elektroničke medije (REM). Zatražen je i nepristran izbor tehničkog i uređivačkog tima javnih servisa, Radio-televizije Srbije i Radio-televizije Vojvodine.\nZastupnički klub naprednjaka u Skupštini Srbije odbacio je pregovore na razini izaslanstva vlasti i oporbe uz poruku da je za naprednjake “jedino mesto za dijalog o svim važnim društvenim i političkim temama – parlament”, te da su spremni za dijalog i razgovor, ali ne pristaju “ni na kakve razgovore sa bilo kakvim delegacijama”.\nPeti mjesec protesta\n“Ne možemo da razgovaramo o nečemu što je suprotno zakonu, odnosno što nije u skladu sa važećim propisima”, rekao je novinarima šef zastupničkog kluba naprednjaka Aleksandar Martinović.\nU Beogradu od početka prosinca traju građanski prosvjedi “1 od 5 miliona” protiv vlasti Aleksandra Vučića i vladajuće koalicije, a u međuvremenu su prošireni na još stotinjak gradova diljem Srbije.\nPremda su kao jedan od ključnih zahtjeva prosvjednici dosad isticali ostavku i smjenu predsjednika Srbije, taj zahtjev nije istaknut na popisu pročitanom tijekom subotnjeg prosvjeda u Beogradu kada je u prvi plan istaknuta sloboda medija i dogovor o stvaranju preduvjeta za poštene izbore.


Džonson pritiska EU da pristane na promenu sporazuma o Bregzitu – NovostiDana.rs\nNovi premijer Velike Britanije Boris Džonson približio je tu zemlju izlasku iz Evropske unije (EU) bez dogovora insistirajući da ne želi da razgovara sa liderima EU ako ne pristanu da se ponovo otvore pregovori o postojećem sporazumu o razlazu.\nDžonson pokušava da pritisne EU pripremanjem Velike Britanije da napusti EU za tri meseca bez dogovora.\nDžonson je razgovarao telefonom sa nekoliko lidera otkad je stupio na dužnost, ali nije imao sastanke.\nNjegova portparolka Alison Doneli rekla je da on neće pristati na pregovore, ukoliko ne postoji mogućnost menjanja sporazuma.\n„On je siguran da će EU prestati da se opire menjanju dogovora“, rekla je ona.\nUkoliko se to ne desi ona je rekla da pretpostavlja da će 31. oktobra Britanija izaći iz EU bez sporazuma.\nDžonson je prošle nedelje postao premijer Velike Britanije obećavajući da će tu državu izvesti iz Evropske unije i da za to neće biti izgovora. On je rekao da želi istupanje zemlje iz EU do 31. oktobra, sa dogovorom ili bez dogovora sa Briselom.\nSporazum koji su dogovorili Džonsonova prethodnica Tereza Mej i EU u britanskom parlamentu je tri puta odbijen. To je bio i razlog podnošenja njene ostavke.\nMedjutim, parlament se protivi i Bregzitu bez dogovora.\nDžonson insistira da se u tom sporazumu naprave velike promene, uključujući ukidanje polise osiguranja za irsku granicu, što su su zakonodavci odbacili.\nEvropska unija je rekla da ne želi da ponovi pregovore ili da ukloni bekstop, sigurnosnu klauzulu koja sprečava vraćanje na fizičku granicu izmedju Irske, članice EU i britanske Severne Irske.\nNovi ministar finansija Dominik Rab rekao je da su potrebni napori sa obe strane da se postigne dogovor, ali da je „jako bitno da budemo spremni na sve mogućnosti“.\nVećina ekonomista navela je da bi izlazak Velike Britanije iz Unije bez dogovora izazvao velike ekonomske teškoće u zemlji. Britanska agencija za nadzor ekonomije predvidela je da bi Bregzit bez dogovora pokrenuo recesiju, doveo do naglog pada vrednosti funte i pada ekonomije od dva odsto za godinu dana. Nakon tog upozorenja, funta danas ima najnižu vrednost od marta 2017.\nKonfederacija britanske industrije, najveća poslovna lobistička grupa u zemlji, pozvala je Veliku Britaniju i EU da ubrzaju pripreme za Bregzit. Ona je dala 200 preporuka, uključujući nove zakone, nove IT sisteme i sporazume za privremeno održavanje zajedničke regulacije.\nMedjutim, oni su naveli da „jedinstvrna priroda Bregzita“ dovodi do toga da neki aspekti ne mogu biti ublaženi.\n„To je kao stavljanje džakova sa peskom da se spasete od poplave. Kuhinja će vam biti pod vodom, ali sobe na spratu mogu da se spasu“, rekla je šefica grupe za pregovore sa EU Nikol Sajks.\nTakodje, francuska fabrika automobila PSA saopštila je da će povući proizvodnju svog modela iz te zemlje ukoliko je Bregzit učini nepofitabilnom.\nDžonson je za razliku od mnogih stručnjaka rekao da Bregzit predstavlja „ogromnu ekonomsku šansu“.\nBoris Džonson je rekao da će pojačati pregovore o trgovinskim sporazumima posle Bregzita i uspostaviti slobodne luke da podstakne privredu.\nDžonson je naveo i prioritete za zemlju, obećavši da će dati veća ovlašćenja lokalnim zajednicama i ojačati telekomunkacionu i saobraćajnu infrastrukturu.


OŠ „Kizur Ištvan“ je dobila 8.2 miliona dinara, 6.8 miliona od resornog sekretarijata a ostalo je obezbedio Grad Subotica. Sa ovim novcem biće adaptirani toaleti i sanitarni čvorovi.\n- Evidentno je da je ova investicija bila zaista neophodna s obzirom da su kanalizacione cevi veoma stare, na osnovu ispitivanja utvrđeno je da negde ispuštaju vodu što bi dovelo do urušavanja zgrade. Pored kompletne kanalizacione mreže, adaptiraće se i četiri sanitarna čvora – najavljuje Dejan Anđelović, direktor OŠ „Kizur Išvan“.\nUz pomoć Grada i Pokrajine biće obnovljeni i objekti OŠ „Sečenji Ištvan“ i „Sveti Sava“.\nSUBOTICA POMAŽE 100 MLADIH TALENATA: Pravo da konkurišu imaju učenici i studenti koji su položili sve ispite iz prethodnih godina\n24. 10. 2021. u 15:04\n- Ovakvi projekti su od izuzetnig značaja i za rad i za boravak dece u školama, nije u pitanju samo nastavni proces već i uslovi u kojima deca uče. Ovo je jedan lep primer saradnje lokalne i pokrajinske vlasti zahvaljujući kojoj će biti obnovljene prostorije u školama – ističe Jasmina Stevanović, sekretar Sekretarijata za društvene delatnosti. – OŠ „Sveti Sava“ je takođe dobila četiri miliona dinara za radove na sanitarnom čvoru, a to je druga faza jer je Grad već izdvojio tri miliona dinara za ove namene. OŠ „Sečenji Ištvan“ je dobila milion i po dinara.\nKako je istakla Milanka Kostić, članica Gradskog veća za obrazovanje, uprkos pandemiji Grad Subotica je za projektne aktivnosti osnovnih škola opredelio deset miliona, a za srednje škole 8.8 miliona dinara.\n- Veoma je važno da se kroz projektne aktivnosti dođe do para kako bi se unapredila infrastruktura u subotičkim školama. Bitno je da obezbedimo što bolje uslove za učenike, jer je kvalitetno obrazovanje jedan od naših prioriteta – poručila je Milanka Kostić.\nSubotica škole Obrazovanje Subotica vesti Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje


Mačak u čizmama - Opera za decu u SNP\nOperu za decu Mačak u čizmama je 1912. godine napisao\nveliki ruski kompozitor Cezar Antonovič Kjui (1835-1918), član ruske “petorke” istaknutih kompozitora koji su doneli novu etapu u razvoju žanra opere.\nCezar Kjui je prvi ruski kompozitor koji je napisao operu za decu, a pored opere “Mačak u čizmama” poznat je i po delima “Snežni junak”, “Crvenkapa” i “Naivni Ivan”. Glavna odlika njegovih kompozicija je kombinacija strasti i poezije koja iskrenošću i prodornošću dopire do najdubljih delova ljudskog srca.\nNapisana u četiri slike, opera “Mačak u čizmama” opisuje nam dobro poznatu bajku o junaštvu simpatičnog mačka. Mačak uspeva da od siromašnog mladića stvori bogatog markiza kroz niz zanimljivih i nepredvidivih situacija. Svojim umećem uspeva da prevari diva Ljudoja, osvoji zamak i tako načini markiza pravom prilikom za kraljevog zeta. Venčanje je srećan kraj ove bajke, koji je ispevan prelepom muzikom napisanom za sve učesnike u operi.\n"Mačak u čizmama" biće izveden u četvrtak 26. marta, na sceni Pera Dobrinović Srpskog narodnog pozorišta.\nPredstava traje 40 minuta i namenjena je uzrastu 2-14 godina.\nUlaznice koštaju 400 dinara, a mogu se kupiti na blagajni Srpskog narodnog pozorišta ili rezervisati/kupiti elektronskim putem.\nizvor, foto: Mačak u čizmama - opera za decu - SNP\nkultura Novi Sad opera pozorište snp


Na početku treće decenije svog postojanja firma AS Jelah je kupila jedan od najvećih BH brendova, visočki Vispak, ali to je samo dio. Kupili su i tekstilnu industriju Napredak u Tešnju, našli posao za 250, zaposlili još 30 žena. Trgovinski i proizvodni odjeli zajedno su ostvarili više od 100.000.000KM u prošloj godini!.\n-” Kupili smo najveću konkurenciju, i to u slučaju Kent Elita, firmu u 100% vlasništvu stranaca, A Vispak od 620 dioničara, među njima devet stranih Fondova. Četvrtinu keksa izvozimo za Ameriku, unazad godinu i pol napravili smo lanac distribucije za Veliku Britaniju, Njemačku i Skandinaviju. Cilj nam je da 40% proizvodnje izvozimo i blizu smo tog cilja” – kaže Rusmir Hrvić, direktor ove kompanije.


BH novinari: Rukovodstva javnih servisa moraju prestati da rade u interesu politike! - BH novinari\nBH novinari: Rukovodstva javnih servisa moraju prestati da rade u interesu politike!\nSarajevo, 17.12.2021. – Upravni odbor Udruženja/udruge BH novinari daje punu podršku Samostalnom sindikatu radnika BHRT-a u njihovim zahtjevima za hitno rješavanje brojnih problema zbog kojih je ugrožena egzistencija uposlenika ovog javnog servisa, kao i buduće poslovanje BHRT-a.\nUpravni odbor Udruženja BH novinari naglašava da je neuplaćivanje RTV takse na zajednički račun politička odluka RTRS-a i ekonomska ucjena koja se ne može ni na koji način opravdati i tolerisati. Zbog međusobnih političkih igara i zastupanja interesa različitih centara moći, uposlenici BHRT-a, ali i entitetskih javnih servisa – RTRS-a i Federalne televizije, nikada nisu bili u težem i neizvjesnijem položaju. Niska primanja radnika, dugovanja za doprinose, zastarjela oprema, nemogućnost otkupa medijskih prava, samo su neki od problema sa kojima su suočeni javni servisi, a što u konačnici rezultira nekvalitetnim programskim sadržajima koji se nude gledaocima.\nPosebno je zabrinjavajuća činjenica da će od početka 2022. godine veći dio teritorije BiH ostati bez prijema analognog zemaljskog signala BHT i FTV. BHRT time polako gubi epitet javnog servisa jer više neće biti u mogućnosti da signalom pokrije 95 % teritorije BiH, što je njihova zakonska obaveza, a uposlenici koji rade na tim stanicama su opravdano zabrinuti za svoja radna mjesta.\nPodsjećamo da je uspostava sistema stabilnog finansiranja javnih servisa u BiH jedan od 14 prioriteta koje BiH treba ispuniti na putu ka članstvu u Evropsku uniju. U posljednjem izvještaju Evropske komisije za BiH navodi se, između ostalog, da su „tri javna RTV servisa i dalje izložena političkom utjecaju, posebno putem politički kontroliranih upravnih odbora, sa zabrinjavajućim trendom autocenzure“, kao i da država i dalje nema odgovarajući model naplate RTV taksi, kako je predviđeno zakonom.\nUpravni odbor BH novinara upozorava da rukovodstva javnih servisa moraju prestati raditi u interesu politike, a početi da rade u interesu građana BiH i svojih uposlenika! Pozivamo predstavnike vlasti u Bosni i Hercegovini, kao i predstavnike međunarodne zajednice, da se hitno angažuju na rješavanju navedenih problema i spriječe da se dovede u pitanje opstanak javnih servisa, a njihovim uposlenicima omogući dostojanstven rad u ekonomski stabilnom ambijentu.


Grubješić: Lajčakova poseta opipavanje pulsa Prištine za nastavak dijaloga - Kosovo Online\n4. Mart 2021. • 13:50\nCilj posete Miroslava Lajčaka kao izaslanika EU za dijalog između Beograda i Prištine je pre svega bio da se u Prištini "opipa puls" za nastavak dijaloga, jer je naša delegacija uvek spremna za to, ocenila je danas za Tanjug predsednica Centra za spoljnu politiku Suzana Grubješić.\n"Što se tiče Beograda, problema nema. Srbija je uvek spremna na dijalog i odazvaće se pozivu kad god dijalog bude zakazan", rekla je Grubješić.\n"Najveći deo Briselskog sporazuma, a to je ZSO, nije realizovan i pažnja treba da se foksura na to, odnosno na ispunjavanje međunarodnih obaveza, podsećam da je garant tog sporazuma EU i ona mora da učini sve što može kako bi se krenulo u implementaciju tog dela sporazuma", navodi Grubješić.\n"Početkom aprila očekuje se i izbor predsednika kosovskog parlamenta. Tako da nam svi ti događaji kazuju da nije izvesno ni izgledno da bi dijalog mogao da se nastavi u najkraćem mogućem roku, kako bi možda neki želeli", rekla je Grubješić.\n"Opet je lopta u evropskom dvorištu da podstaknu obe strane da se približe tom finalnom političkom sporazumu, ali da se ne nameće nijedno rešenje, jer nametnutno rešenje neće biti moguće sprovoditi u praksi", zaključila je Grubješić.\nSuzana Grubješić Miroslav Lajčak Briselski dijalog EU ZSO Metju Palmer Aljbin Kurti\nLajčak: Razgovarao sam sa Vučićem o značaju dijaloga za Srbiju i Kosovo\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak napisao je na Tviteru da je u Beogradu imao konstruktivan i zanimljiv razgovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nAbot: Velika Britanija podržava stav Lajčaka i Kurtija o nastavku dijaloga\nOsmani: Beograd da prihvati realnost, suverenitet Kosova nije tema


Uštedite sa nama\nUmesto da unapred brinete o računima za električnu energiju, bolje ih unapred isplanirajte!\nZahtev za ponudu Saznaj kako\nCeo proces promene snabdevača električne energije mi završavamo\numesto Vas. Jednostavno i brzo, počnite sa uštedom za manje od 21 dan!\n1. Pošaljite zahtev za ponudu električne energije\nPopunite neophodne podatke u zavisnosti od toga da li šaljete zahtev kao fizičko lice, preduzetnik, malo ili veliko preduzeće i naš tim će Vam poslati ponudu u najkraćem roku kako bi pregovarali o najboljoj ponudi.\n2. Indikativna ponuda\nNaš tim će Vam poslati predlog za zaključenje ugovora koji sadrži sve bitne elemente i informacije o ponudi.\n3. Potvrda i saglasnost o ponudi\nPrihvatanjem ponude i saglasnosti od strane našeg klijenta, dolazi do saglasnosti volja između strana u obligacionom odnosu i smatra se da je ugovor zaključen.\nSaznaj više kako postati naš klijent\nFuture Energy je prvi ovlašćeni snabdevač električnom energijom u Srbiji koji je implementirao SAP softversko rešenje kao kompletan set funkcionalnosti za poslovnu analitiku, finansije, upravljanje kadrovskim resursima, logistiku i korporativne servise, što predstavlja dovoljan dokaz dugoročne strategije naše kompanije sa ciljem da svojim klijentima obezbedimo sigurnost.\nNaša kompanija posluje u više zemalja jugoistočne\nEvrope – Srbija, Bugarska, Mađarska, Makedonija, Rumunija, Albanija. Ponosni smo što smo stekli poverenje više od 6000 klijenata širom regiona i svojim radom nastojimo\nda se broj naših zadovoljnih korisnika iznova\nNon Stop Zeleno - Vaš idealan plan\nNon Stop Zeleno je tarifni plan za snabdevanje električnom energijom koji je namenjen potrošačima električne energije u Republici Srbiji, pravnim i fizičkim licima koji imaju mesečnu potrošnju otprilike veću od 1800 KWh u proseku u toku cele godine.\nIzračunaj uštedu Saznaj više o planu\nViše od 6,000 klijenata u regionu\nPromenite snabdevača već danas!\nVeliki broj naših klijenata je odabirom Future Energy kompanije ostvario uštedu električne energije veću od 20% - pridružite im se i Vi!\nZahtev za ponudu Kontaktirajte nas


Javna komunalna preduzeća u Novom Sadu: Manjak radnika, a zakon traži otkaze | Novosti.rs\nJavna komunalna preduzeća u Novom Sadu: Manjak radnika, a zakon traži otkaze\n27. 11. 2017. u 09:30\nProblemi u primeni plana za smanjenje broja zaposlenih u javnim komunalnim službama. Sindikalci se zalažu da se zbog specifičnosti ove delatnosti izuzmu\nDEFICITARANI Vozači gradskog saobraćaja\nUKOLIKO bi planom smanjivanja broja zaposlenih u javnom sektoru Novog Sada bili obuhvaćeni i radnici javnih komunalnih preduzeća koji nose osnovne delatnosti, to bi moglo da ugrozi kvalitet usluga i da ima negativne posledice, pre svega za građane. Na takve posledice upozoravaju u Sindikatu zaposlenih u novosadskom javnom komunalnom sektoru, istovremeno ističući zalaganje za to da se JKP izuzme iz tog procesa racionalizacije jer, kako kažu, realno nema viška, nego postoji manjak zaposlenih radnika u tim gradskim službama.\n- Bojimo se da ne bi imao ko da čisti ulice, ili da prevozi građane do posla - ističe, za "Novosti", Zoran Radosavljević, predsednik gradskog Sindikata u komunalno-stambenoj delatnosti.\nZbog toga je sindikat u pregovorima sa predstavnicima Grada tražio da u procesu racionalizacije gradske uprave i javnog sektora u celini, koji prema odgovarajućoj odluci treba da ima najviše 7.898 zaposlenih, budu izuzete osnovne komunalne delatnosti, odnosno da tim merama budu obuhvaćeni samo činovnici.\nRadosavljević napominje da je u okviru maksimalnog broja zaposlenih u novosadskom javnom sektoru obuhvaćena i Predškolska ustanova "Radosno detinjstvo" sa više od 2.000 zaposlenih, kao i ustanove kulture. I dodaje da bi komunalna preduzeća trebalo da budu izdvojena iz takvih planova.\n- Dodatni problem je i u tome što radnici novosadskih komunalnih preduzeća imaju male plate, pa mnogi odlaze u druge firme u kojima su veća primanja. Time su posebno pogođeni "Čistoća" i Javno gradsko saobraćajno preduzeće, koji su prinuđeni da traže nove radnike, a istovremeno su pogođeni restriktivnim zakonskim propisima o zapošljavanju.\nSINDIKAT Zoran Radosavljević\n- Najveći broj novosadskih javnih komunalnih preduzeća ima i konkurenciju u privatnim firmama koje se bave sličnom delatnošću, što dodatno otežava situaciju - kaže Radosavljević.\nOn ističe da se u sindikatu bore da zaštite prava zaposlenih u javnom sektoru. U tome imaju razumevanja predstavnika grada, ali, kako napominje, rešenje problema umnogome zavisi od zakonskih propisa.\nRADNICI u novosadskim JKP imaju u proseku mesečnu platu od 35.000 dinara, u šta je uračunat i topli obrok. - Običan radnik ima koeficijent 2, tako da su mu osnovna primanja 26.000 dinara, plus topli obrok od 9.000 dinara. Najviši koeficijent u JKP je 4,8.


„Mreža podrške mobilnosti radne snage u prekograničnom području“ – TV Kikinda\n„Mreža podrške mobilnosti radne snage u prekograničnom području“\nOn 25 jula, 2017 by Rubin Rubin\nProjekat „Mreža podrške mobilnosti radne snage u prekograničnom području“ počeo je da se realizuje pre dva meseca. U pitanju je program prekogranične saradnje Rumunije i Srbije.\nTrajaće 15 meseci, a prva dva meseca prošla su u pripremi dokumentacije, dok u nastavku sledi realizacija aktivnosti, rečeno je na Konferenciji otvaranja projekta u Regionalnoj privrednoj komori.\n-Projekat vredi 170.000 evra, od toga polovina odlazi rumunskoj strani, a druga polovina ostaje nama. Sredstva će biti upotrebljena za obuke nezaposlenih, organizovanje sajmova zapošljavanja i otvaranja dva info centra, koje će pružati informacije o mogućnosti zapošljavanja u Rumuniji, odnosno Srbiji. Bitno je reći da će 60 osoba učiti rumunski jezik, što će značiti bilo kom poslodavcu, kaže v.d. direktora RPK Tibor Horvat.\nNajvažniji cilj projekta je dolazak investitora i otvaranje novih radnih mesta. Ukoliko se to, pak, ne desi, postoji mogućnost da nezaposlena lica iz Srbije potraže radno mesto u susednoj Rumuniji.\nKonferenciji je prisustvovala i koordinatorka na projektu od strane Komore za industriju, poljoprivredu i trgovinu iz Županije Timiš Kosmina Mirja. Kao najvažniju aktivnost rumunske strane ovog projekta ističe organizovanje Sajma zapošljavanja, kojem će prisustvovati i odrđeni broj nezaposlenih Kikinđana.\nSajam zapošljavanja održaće se prvo u Kikindi, gde će se po prvi put predstaviti rumunske firme. Finansijski menadžer na projektu ispred kikindske Gradske uprave Stanislav Vujčić istakao je da je realizacija programa važna kako za Kikindu, tako i za sam region.\nRealizacija projekta trebalo bi da donese benefite za obe strane. Kako ističu naši sagovornici, zajedništvo doprinosi privlačenju investitora i stvaranju pozitivne poslovne klime, što na duži rok dovodi do porasta životnog standarda.


Ko je Ričard Grenel? - Kosovo 2.0\nDuga forma | Foreign Relations\nPiše Bronwyn Jones - 21.09.2020\n‘Kreativni remetilac’ u epicentru Trampovog dogovora između Kosova i Srbije.\nSkoro svi na Kosovu su čuli za Ričarda Grenela (Richard Grenell).\nBivši američki ambasador u Nemačkoj, nekadašnji vršilac dužnosti državne obaveštajne službe, specijalni predsednički izaslanik za dijalog između Kosova i Srbije, i čovek koji je optužen da je srušio popularnu vladu Aljbina Kurtija (Albin Kurti) 52. dan od njenog sastavljanja, usred pandemije kovida 19 — Grenel žestoko negira da je učestvovao u potonjem.\nGrenel je u proteklih godinu dana postao referentna tačka američke politike na Kosovu. Snažno se protivio trgovinskoj taksi od 100% na srpske proizvode, preteći da će povući američku podršku Kosovu — uključujući vojsku. Njegova averzija prema kosovsko-srpskom dijalogu pod posredstvom Evropske unije zabila je klin između SAD i njenog tradicionalnog saveznika, stvarajući haos u poretku ove prekoatlantske veze.\nMeđu poslednje Grenelove akcije u regionu mogla bi se upisati i ta da je on arhitekta nedavno održanog sastanka u Beloj kući između kosovskog premijera Avdulaha Hotija (Avdullah Hoti) i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Sam sastanak je došao kao kulminacija u godini bogatoj dešavanjima, a pred novembarske američke predsedničke izbore koji se ubzano približavaju.\nZa nekoga ko je ostvario tako veliki uticaj na kosovsku politiku, tek mali broj ljudi na Kosovu poznaje njegov lik i delo, i šta je radio pre nego što je prošle godine iznenada postao istaknuta ličnost u regionu. Mi smo odlučili da to saznamo.\nDa bi to uradili, intervjuisali smo novinare i političare, dok je sam Grenel odbio razgovarati sa Kosova 2.0 za potrebe ovog teksta.\nMnogi sa kojima smo o njemu razgovarali nisu hteli da im objavimo imena. Zato smo ovaj tekst sastavili na osnovu Grenelovih reči, njegovih izjava pred američkim kongresom i intervjua sa nekim od njegovih bivših saradnika.\nNavigacija kroz Republikansku stranku\nRik Grenel, kako ga zovu kolege i prijatelji, u biografiji nema ničeg izuzetnog. Njegovi roditelji bili su misionari evangelističke hrišćanske sekte pod nazivom Crkva Božja (Church of God). Odrastao je u Dženisonu, mestu u Mičiganu, gde je 95% stanovništva belo. To je gradiću na srednjem zapadu, u okrugu koji je dominantno republikanske orijentacije. Većina Amerikanaca nikad nije ni čula za njega.\nZavršio je srednju školu u Dženisonu 1984. i zatim pohađao Koledž Evangel, što je evangelistička hrišćanska verska ustanova u Springfildu, u američkoj saveznoj državi Misuri. Po završetku osnovnih studija u sferi javne uprave, upisao je postdiplomske studije u oblasti javne uprave na Harvardu, gde je i diplomirao.\nGrenel, koji sada ima 54 godine, tada je započeo svoju karijeru kao konsultant za komunikacije, radeći za razne republikanske političare i u svojstvu sekretara za medije u timu senatora Marka Sanforda iz Južne Karoline. Imao je klijente među kojima bivši gradonačelnik San Dijega u Kaliforniji, kongresmen iz Mičigana i bivši guverner države Njujork. Niko od njih nije hteo s nama da razgovara o Grenelu.\nKasnije je osnovao i vodio konsultantsku firmu za medije – Kapitol medija partners (Capitol Media Partners), koja je sarađivala sa brojnim političarima i slavnim ličnostima.\nNa tom svom putu, pojavio se na bezuspešnoj unutarstranačkoj kampanji Džona Mekejna (John McCain) za predsednika 2000, a 2012. je postao portparol za spoljnu politiku propale predsedničke kampanje Mita Romnija (Mitt Romney).\nMeđutim, manje od dve sedmice nakon što ga je Romni zaposlio, bio je primoran da odstupi sa pozicije. Njegov brzi odlazak izazvao je rasprave u tadašnjoj Republikanskoj stranci, posebno zato što je bio prvi neskriveni gej muškarac na položaju portparola ili na bilo kojoj istaknutoj poziciji u republikanskoj kampanji.\nTada se uveliko smatralo da tadašnji konzervativci neće podržati gej muškarca na istaknutoj poziciji u kampanji, pa je tako zbog svog kratkog boravka u Romnijevom taboru bio burno zlostavljan. Jedan značajan desničarski republikanski publicista insinuirao je da se Grenelu, zbog njegove seksualnosti, ne može verovati:\n“Zamislite da Barak (Barack) Obama izađe u javnost — kao što bi Grenel to poželeo — i podrži istopolne brakove u svom govoru na Demokratskoj nacionalnoj konvenciji. Koliko bi Ričardu Grenelu trebalo da promeni tabor, od Romnijevog do Obaminog?”\nNeobična je kombinacija — čak i za Sjedinjene Države — da konzervativni republikanac poput Grenela bude neskriveni gej i deklarisani verski evangelista.\nOn o svojoj religiji otvoreno piše na Tviteru (Twitter), obznanjujući nam u svojoj biografiji da je “nesavršeni Hristov pratilac”. No, mogli bi ističi njegovu objava o kovidu 19:\nKoronavirus je proizveo duhovno buđenje. To mi kažu prijatelji i ljudi iz celog sveta. Bog je u pokretu. Ričard Grenel\nMeđutim, Grenelovi komentari na internetu ranije su mu pravili probleme. Napisao je mnoge komentare sa elementima nipodaštavanja i zlostavljanja, posebno na račun žena, dok se zlostavljački odnosio i prema mnogim istaknutim kolumnistima i reporterima, često koristeći uvredljive izraze. Stanje je bilo problematično u toj meri da je, za vreme održavanja Romnijeve kampanje, obrisao više od 800 objava sa svog naloga na Tviteru. Izbrisao je i svoj privatni veb-sajt.\nPotom je objavio da se izvinjava za svaku štetu koju su njegovi tvitovi naneli, rekavši da im je namera bila da budu “ironični i duhoviti”, ali da “sada vidi da mogu biti i uvredljivi”.\nGrenel je dugi niz godina bio odan član partije, radeći kao portparol za istaknute republikance u Bušovoj (Bush) administraciji, kao što su bivši američki ambasadori u Ujedinjenim nacijama: Džon (John) Bolton, Džon Negroponte, Džon Danfort (John C. Danforth) i Zalmej Kalilzad (Zalmay Khalilzad). Niko od ovih bivših ambasadora nije hteo da razgovara s nama.\nMeđu novinarima sa kojima je tada sarađivao, njegov ugled je, generalno gledano, bio ništavan. Mnogi novinari su ga mrzeli, a neki su čak odbijali da sarađuju s njim. Nekoliko dopisnika smatra da mu se ne može verovati, dok drugi tvrde da je često na njih vikao, posebno ako nisu Amerikanci.\nIrvin Arif (Irwin Arieff), dugogodišnji iskusni reporter Rojtersa (Reuters), koji već 20 godina prati rad UN-a, izjavio je 2012. za Hafington post (Huffington Post) da je Grenel bio “najneiskrenija i najobmanljivija osoba iz sveta medija s kojom sam sarađivao”.\n“Često je lagao, a još češće je davao nepotpune odgovore ili je pak za sebe zadržavao informacije koje bi mu nanele štetu ili bi se negativno odrazile na njegove ideološke stavove”, rekao je on.\nArif kaže da je Grenel “često zvao moje nadređene — ili bi naterao ambasadora [Džona] Boltona da pozove moje nadređene iz uredništva — da bi se žalio na priče, čak i kada u njima nije bilo grešaka i kada su pogađale pravo u metu, ali se prosto nisu uklapale u njegove ili/i Boltonove političke stavove”.\nOvaj novinar je zatim rekao da je Grenel “pre svega bio konzervativni ideolog koji je činio sve što je umeo da bi izvrnuo vesti o misiji SAD pri Ujedinjenim nacijama, a da bi one bile u saglasju sa njegovim i političkim stavovima ambasadora Boltona”.\nGrenelov ugled neprijateljski nastrojenog, agresivnog i bezobzirnog čoveka u odnošenju prema medijima tu ne prestaje, pa obuhvata i optužbe da je “navaljivao na novinare i zlostavljao ih”, posebno one koji nisu saglasni sa njegovim stavovima. Usled toga, on uglavnom razgovara samo sa novinarima iz desničarskih medija pod upravom partije.\nRičard Grenel se ubrzo pojavio u trci za predsednika 2016, tako što se postrojio uz Donalda Trampa (Trump).\nTrampov uspeh je naglavačke prevrnuo Republikansku stranku, odvlačeći je udesno i istovremeno odgurnuvši mnoge tradicionalnce republikanske lojaliste poput Mita Romnija.\nGrenel je ubrzo nominovan za ambasadora u Nemačkoj, najvažnijem američkom savezniku u Evropi. Nije mogao da se pohvali ranijim radom u diplomatiji ili međunarodnim poslovima, osim iskustva portparola ambasadorima UN-a, i što je podbacio u svojstvu Romnijevog portparola.\nGrenel nije pokušao da odbrani svoj manjak iskustva, pa je, umesto toga, pokušao da se pozicionira — u saglasju sa administracijom kojoj sada služi — kao “autsajder” koji nije član političke elite Vašingtona (Washington). Međutim, kritičari kao što je bivši američki ambasador na Kosovu Greg Delavi (Delawie), kažu da partijski politički nameštenici poput Grenela “više nanose štetu američkim interesima, nego što se za njih zalažu”.\nKako nije imao dovoljno relevantnog iskustva iz kog bi crpeo svoju snagu, Grenel je svoj imidž izgradio na Tviteru.\nTo nije poslednji put da je Grenel u Trampovoj administraciji dobio posao za koji je delovalo da je izrazito nekvalifikovan.\nKada je u februaru 2020. obznanjeno da će stupiti na položaj vršioca dužnosti direktora državne obaveštajne službe, Suzan Rajs (Susan Rice) — savetnica za državnu bezbednost između 2013. i 2017, a nakon četvorogodišnjeg mandata u svojstvu američke ambasadorke pri UN-u — nazvala ga je “prevarantom” i “jednom od najgnusnijih, najneiskrenijih osoba koje sam ikada srela”. Rekla je i da nije bio pripremljen, nije imao saznanja o položaju na koji je stupio i da je jedini razlog zbog kog je postavljen na tu poziciju bio da obaveštajnu službu pretvori “u alatku za predsednikov reizbor”.\nKako nije imao dovoljno relevantnog iskustva iz kog bi crpeo svoju snagu, Grenel je svoj imidž izgradio na Tviteru i kao sveznajući gost na desničarskoj televizijskoj stanici Foks njuz (Fox News), gde mu je njegova žestoka odbrana Trampa i Republikanske stranke pomogla da osvoji mesto u administraciji.\nGrenelovo ambasadorsko nameštenje podrazumeva da je time postao najviše pozicionirana gej osoba u Trampovoj administraciji. Međutim, demokrate nisu potvrdile njegovo postavljenje zbog mizoginih komentara na Tviteru na račun Hilari Klinton (Hilary Clinton) i američke kongresmenke Nensi (Nancy) Pelosi, pored drugih istaknutih žena u politici i medijima.\nSenator iz redova demokrata, Kris Marfi (Chris Murphy), rekao je da je zabrinut za to što je Grenel “mnogo puta onlajn davao mizogine i druge zapaljive izjave” i da smatra da ambasador sa mizoginim nastupima ne bi dobro predstavljao Sjedinjene Države u zemlji koju predvodi najmoćnija žena u svetu.\nS obzirom na to da Republikanci kontrolišu Senat, Grenelovo postavljenje je kasnije progurano sa 56 glasova “za” naspram 42 “protiv”.\nU svojoj uvodnoj izjavi pred Komisijom američkog Senata za spoljne poslove, prilikom saslušanja za odobrenje zahteva za stupanje na položaj ambasadora u Nemačkoj, Grenel je kazao:\n“Ako budem izabran, težiću produbljivanju i jačanju istorijskih sprega između Vašingtona i Berlina. Naše dve nacije dele neraskidivu vezu i radujem se jačanju ovih sprega, uz istovremenu borbu za vrednosti različitosti, transparentnosti i poštenja.”\nNije sve ispalo kako je trebalo.\nMartin Knobe (Knobbe) je direktor berlinske kancelarije Špigela (Der Spiegel) — uticajnog časopisa koji svakog meseca ima milione čitalaca širom sveta — a koji je upoznao Grenela u Vašingtonu dok je za časopis Stern izveštavao o Romnijevoj kampanji.\nKnobe se priseća da je, kada je Grenel stigao u Nemačku na proleće 2018, smesta stavio do znanja da će njegov prioritet u svojstvu ambasadora biti da svoje nove domaćine preispita o tome koliko doprinose budžetu NATO. “To je bilo poprilično zanimljivo, jer ne mogu da se setim kada je neki [novi] diplomata imao tako jasnu agendu”, kaže Knobe.\nNeposredno po dolasku u Berlin, napravio je žurku dobrodošlice, pozivajući nekoliko lokalnih novinara i influensera, kao i svog partnera Meta Lešija (Matt Lashey). Kosovo 2.0 je od dve tamo prisutne osobe saznalo da nije bio u pitanju uobičajeni diplomatski ručak. Grenel je, navodno, iznosio provokativne komentare pred novinarima da bi ostavio utisak, pokušavajući da se predstavi kao diplomata nove vrste, odlučan u tome da prodrma Evropljane.\n“Mislim da je na dan kada je sleteo ili dan posle toga napisao tvit o Iranu i Nemačkoj”, kaže Knobe.\n“Taj tvit je zaista bio lakmus papir za njegovo ponašanje prema nemačkoj politici ovde, u Nemačkoj. Ne na diplomatski način, nego na jedan vrlo žilav i grub način.”\nMartin Knobe, Špigel\nTrampova administracija je jednostrano odlučila da se povuče iz sporazuma koji je Obamina administracija ispregovarala sa Iranom, a koji je potpisala i EU. Prema slovu dogovora, Iran se saglasio da smanji svoje nuklearno naoružanje u zamenu za ukidanje ekonomskih sankcija. Kada je Trampova administracija pocepala papir, američke sankcije su ponovo uvedene, na razočaranje Evropske unije.\nGrenel je tvitnuo da nemačke firme više ne bi trebalo da trguju sa Iranom, jer su SAD unitarno iznova nametnule sankcije.\n“Mislim, taj tvit je odslikavao početak, jer je zaista bio lakmus papir za njegovo ponašanje prema nemačkoj politici ovde, u Nemačkoj”, kaže Knobe. “Ne na diplomatski, nego na jedan vrlo žilav i grub način.”\nGeneralno gledano, ambasadori otvoreno ne komentarišu unutrašnja pitanja države u koju su poslati, ali je Grenel Nemcima iznosio pridike o svemu, počev od povećanja vojnog budžeta do toga da je zahtevao da ne koriste kinesku kompaniju za uvođenje 5G mreže; sem toga, osnaživao je nemačke i evropske konzervativce.\nBivši britanski ambasador u Sjedinjenim Državama, Kim Darok (Darroch), koji je primoran da napusti taj položaj nakon što ga je Tramp javno vređao na Tviteru, nedavno je upitan o tome da li bi bilo bolje da je bio diplomatski “bombarder” kao Grenel.\n“Ne znam, iskreno, da li bi svi trebalo da se ponašaju kao Ričard Grenel”, odgovorio je. “Kada bi ambasadori to činili, stvorila bi se izvesna kakofonija u većini zemalja.”\nČak i u toku Grenelovog saslušanja za nominaciju, bivši senator Piter Hukstra (Peter Hoekstra) iz Mičigana — tada nominovan za ambasadora u Holandiji, a koji je imao i sopstvene probleme kada je u pitanju mešanje politike sa diplomatijom — istakao je da se “politika zaustavlja na državnoj granici”. To znači da Amerikanci treba da budu rame uz rame uprkos političkim razlikama i da ne treba da se zalažu za partikularne političke ideologije.\n“Mislim, nemački političari [su bili] stvarno iziritirani i besni zbog toga kako je birao teme i ulazio u diskusiju, a njegov… manir je uvek [bio] upozoravajući i preteći”, kaže Knobe.\nOvakvo ponašanje je nastavljeno sve dok čak i amerikanofili, ljudi na desnom centru i nemačka vlada, nisu izgubili poverenje u njega. Kao što je jedan visokopozicionirani nemački novinar izjavio za K2.0 u maju: “Mora da je usamljen jer ima prijatelje samo na desnici.”\nTo je tema koja je sve više odjekivala u njegovom mandatu, pa je i Knobe rekao da je Amerikanac imao “tek nekoliko prijatelja i da je bio strogi konzervativac”.\n“Svakako da je imao brojne sastanke, ali znamo da se neki političari nikad nisu sastali s njim”, kaže Knobe. “[Tviter] je predstavljao očigledan kanal za komunikaciju, pa je to za neke od njih bilo razočaravajuće. A zatim, svakako, fizički više nije bio ovde, jer je bio u Vašingtonu, sve vreme. Više [nije] bio zainteresovan za nas [Nemačku].”\nBio je nepokolebljivi promoter gej prava, pa se tako glasno zalagao za dekriminalizaciju homoseksualnosti svuda u svetu.\nMeđutim, po svemu sudeći, Grenel je stekao dobrog prijatelja u Jensu Spanu (Jens Spahn), mladom konzervativnom i ambicioznom nemačkom ministru zdravlja (čiji kabinet nije odgovorio na upit K2.0 za razgovor), a bio je i oduševljeni podržavalac Sebastijana Kurca (Sebastian Kurz), desničarskog austrijskog kancelara, nazivajući ga “rokenrol zvezdom” i rekavši da je njegova svrha da “osnaži evropske konzervativce”.\nKada je u pitanju Rusija, jedna od krupnih tema koja se u više navrata našla za stolom Trampove administracije, Grenel je često tvrdio da se Putinu ne može verovati, pa se i usprotivio predloženom ruskom gasovodu Nordstrom koji bi se prostirao kroz Baltik i do Nemačke, tako zadovoljavajući evropske potrebe za energentima.\nGrenel je tvrdio da je i Tramp antiputinovski orijentisan, ali mu je zatim u tome protivurečio sam Tramp kada se sastao sa Putinom i javno ga hvalio te odbio da uvaži optužbe američkih obaveštajnih službi o ruskom mešanju u američke izbore.\nGrenel je bio i nepokolebljivi promoter gej prava, pa se tako glasno zalagao za dekriminalizaciju homoseksualnosti svuda u svetu. On je tvrdio da je Tramp američki predsednik koji se najviše zalaže za gej prava, uprkos naporima njegove administracije da uskrati prava LGBTQ+ zajednici. Kada je upitan o kampanji dekriminalizacije, činilo se da Tramp o tome ništa ne zna.\nGrenelovom ambasadorskom mandatu došao je kraj posle samo 23 meseca, i to u junu 2020, kada je podneo ostavku da bi se vratio u SAD pred predsedničke izbore. Nemački medij Dojče vele (Deutsche Welle) izveštavao je o tome, navodeći da je brzo postao “ozloglašen” po svom “borbenom, kritičkom i, povremeno, nesaradljivom diplomatskom stilu”.\nDok je 4. oktobra 2019. i dalje bio američki ambasador u Nemačkoj, Grenel je imenovan za specijalnog izaslanika predsednika za dijalog između Kosova i Srbije, što je novonastala pozicija za čije je uvođenje on, navodno, lobirao. Dva dana nakon Grenelovog nameštenja, Samoopredeljenje (Vetëvendosje) Aljbina Kurtija pobedilo je na kosovskim parlamentarnim izborima, ali su pregovori sa Demokratskom ligom Kosova (LDK) trajali mesecima, pa je naposletku formirana koalicija.\nMetju Palmer (Matthew A. Palmer), poznati visokopozicionirani diplomata američkog Forin servisa (Foreign Service) sa znanjem o Balkanu, bio je imenovan za specijalnog izaslanika Stejt departmenta (State Department) za Zapadni Balkan.\nPalmer je u izjavi pred Senatom rekao da je razlika između njega i Grenela u tome što njegov mandat “pokriva čitav Zapadni Balkan”. Rekao je i da pozdravlja Grenelovo nameštenje, jer to predstavlja obećanje građanima Kosova i Srbije “da su Amerikanci ozbiljni i da ulažu velike resurse za rešavanje tog problema”.\nMeđutim, ovo postavljenje naišlo je na čuđenje nekih američkih zakonodavaca koji se pitaju, kako ambasador u Nemačkoj, sa tako važnom ulogom u održavanju odnosa sa ključnim evropskim i NATO partnerom, može da stupi na dodatnu funkciju — a kamoli da se bavi tako složenim pitanjem kao što je kosovsko-srpsko.\nVećina građana Kosova prvi put je u januaru primetila Grenelovo stupanje na položaj, kada je, uz mnogo halabuke, najavio da je postignut sporazum o obnavljanju vazdušnog saobraćaja između Prištine i Beograda, i to sa odlazećom vladom Ramuša (Ramush) Haradinaja. Nekoliko sedmica kasnije, on je predsedavao na drugoj svečanosti potpisivanja, kojoj su prisustvovali predsednici Tači (Thaçi) i Vučić, najavljujući da su se Kosovo i Srbija saglasili da unaprede svoje transportne sprege, a na osnovu potpisanog sporazuma o razvoju železničke i putne infrastrukture.\nI dalje nemamo detalje ovog samozvanog uspeha. Prošla su dva meseca, a novinari su uputili brojne zahteve za pristup dokumentima koje je, naposletku, za javnost obznanio BIRN.\n“Jedno je kada se nešto najavi, a drugo kad se nešto isporuči i desi.”\nViola fon Kramon (von Cramon), izvestiteljka Evropskog parlamenta za Kosovo\nObelodanjeno je da takozvani sporazumi predstavljaju puke privremene “izjave o namerama” potpisane između niskorangiranih kosovskih službenika, dok su, u slučaju sporazuma o vazdušnom saobraćaju, inicijali “LH” korišćeni da opišu najvećeg nemačkog avio-prevoznika Lufthanzu (Lufthansa).\nK2.0 je stupilo u kontakt sa Jurovingsom (Eurowings), ćerkom-firmom Lufthanze koja će da sprovodi ovaj dogovor, u potrazi za dodatnim informacijama, ali nam je rečeno da detalji tek treba da se dogovore.\n“Načelno smo se dogovorili da rukovodimo ovom linijom između Beograda i Prištine. Međutim, čitav niz komercijalnih, organizacionih i pravnih pitanja tek treba da se reši, što bi moralo da se koordiniše i pojasni u predstojećim koracima”, Jurovings je 22. juna odgovorio imejlom.\n“To je i razlog zbog kog ne možemo u ovom trenutku da odgovorimo na sva pitanja u potpunosti — uključujući konkretne planove poput rasporeda, datuma otvaranja, frekvencija, i tako dalje. Povrh toga, pandemija koronavirusa svakako je usporila sve aktivnosti.”\nGrenelova ljubav prema bomastičnim izjavama, koje nužno nemaju pokriće u realnosti, često je izazivala frustraciju kod zvaničnika EU.\n“Mislim, jedno je kada nešto najavite, a drugo kad se nešto isporuči i desi”, Viola fon Kramon (Viola von Cramon), izvestiteljka Evropskog parlamenta za Kosovo, izjavila je za K2.0 prilikom razgovora o Grenelu i odnošenju Trampove administracije prema dijalogu između Kosova i Srbije.\nGrenel je, u međuvremenu, nastavio praksu koja se samo može nazvati diplomatijom preko društvenih mreža, jer je većinu najava i izjava objavio upravo na Tviteru.\nKako je vlada pod Kurtijevim vođstvom preuzela vlast početkom februara, on je smesta pojačao pritisak na Kosovo da ukine taksu od 100% na uvoz proizvoda iz Srbije, a koju je u novembru 2018. uvela Haradinajeva vlada kao odgovor na kampanju Srbije za povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti. Politika proistekla iz uvođenja takse dovela je do toga da se Srbija istog meseca povuče iz dijaloga pod posredstvom EU, pa je tako delovalo da su male šanse da će se Srbija vratiti za pregovarački sto dok je taksa i dalje na snazi.\nKada je Kurti ostao dosledan svom predizbornom obećanju da će uvesti “recipročne trgovinske mere” prema Srbiji, Grenel je, zajedno sa Donaldom Trampom Mlađim, zapretio da će povući američke trupe sa Kosova, što je izjavio u tvitovima koje su mnogi podelili.\nSjedinjene Države su blokirale finansiranje iz Milenijum čelendž korporacije (Millenium Challenge Corporation, MCC), što je projekat američkog Stejt departmenta za stimulisanje ekonomskog razvoja u državama u razvoju. Oni su već obećali desetine miliona dolara Kosovu u vidu finansija, dok se očekuje da će ovaj iznos porasti na više od 120 miliona dolara (odnosno više od 101 miliona evra) u predstojećim godinama.\nMCC je 13. marta objavio saopštenje: “Jasna je pozicija Sjedinjenih Država u pogledu kosovskih taksi na robu iz Srbije. Ukidanje ovih taksi unaprediće kosovsku privredu i pomoći da se kroz ekonomski razvoj smanji siromaštvo. Dok se pitanje kosovskih taksi ne reši, MCC će zaustaviti sprovođenje svog inicijalnog programa i izradu predloženog kompaktnog programa na Kosovu.”\nSenatori iz redova demokrata angažovani u Komisiji američkog Senata za spoljne poslove stavili su u aprilu znak pitanja na razloge zbog kojih Stejt department zaustavlja svoj rad na Kosovu; međutim, do trenutka objavljivanja ovog teksta, nije bilo javnog odgovora.\nGrenel se snažno usprotivio optužbama, rekavši da je Kurti prosto odbio da poštuje američku politiku, pa da posledično ne treba da očekuje američku podršku.\nKako je pritisak na kosovsku novu vladu rastao, sve su bile jasnije linije razdvajanja između američke i evropske spoljne politike, gde su Evropljani pohvalili “prvi korak” koji je Kurti preduzeo u cilju postepenog ukidanja taksi, “što bi moglo da ima pozitivan efekat”, dok je Grenel nastavio rat rečima, izgrdivši ovaj potez, nazivajući ga “polumerom” i “ozbiljnom greškom”.\nUsred sve vidljivijih podela, veći deo retorike na Kosovu pretočen je u to ko je “proamerički”, a ko “antiamerički” orijentisan, gde se Samoopredeljenje ponajviše našlo na meti zato što je odbilo da popusti pred američkim pritiskom.\nOvo pitanje je posledično iskoristila manjinska koaliciona stranka LDK — koja oduvek naglašava svoju privrženost američkom liderstvu — kao razlog za pokretanje glasanja o nepoverenju u martu mesecu, što je dovelo do pada Vlade samo 52 dana od njenog formiranja.\nKurti je na kraju održao konferenciju za štampu sa nekoliko odabranih novinara, gde je tvrdio da je Grenel kovao zaveru sa Tačijem i Vučićem da bi sproveo često spominjani dogovor o razmeni teritorija, kao i da je bio blisko angažovan u “državnom udaru” koji se završio padom vlade Samoopredeljenja. Specijalni izaslanik žestoko se usprotivio ovim optužbama, rekavši da je Kurti prosto odbio da poštuje američku politiku, pa da posledično ne treba da očekuje američku podršku.\nOdlazeći predsedavajući Kongresne komisije za spoljne odnose, Eliot (Elliot) Engel, u međuvremenu je u izjavi osudio Trampovu administraciju zbog ove političke krize, navodeći da “obračunavanje sa malom demokratskom zemljom predstavlja čin nasilništva”, dok je doveo u pitanje i činjenicu da je pritisak izvršen samo na Kosovo.\nTrapavi i jednostrani pritisak koji je Grenel primenio posebno je upečatljiv kada imamo u vidu da se Kosovo hvali svojom odanošću Sjedinjenim Državama. Grenel je pokušao da ovu naklonost Kosova iskoristi kao klin koji će zabiti između SAD i Evrope.\nSebe je umotao u američku zastavu, zaigravši na kartu da Kosovo nije član mnogih međunarodnih organizacija i iskoristivši razvlačenje dijaloga sa Srbijom kao način da primeni još veću silu u korist aktuelne američke administracije.\nIstovremeno, on je uverio građane Kosova da vredi da se klade na njega, a ne na Evropljane koji nisu mogli ni da liberalizuju vizni režim. Pored toga, on je iskoristio ono što je Majkl (Michael) Polt, bivši američki ambasador u Srbiji i Crnoj Gori, a kasnije samo u Srbiji, nazvao evropskom tendencijom da ne “deluje ekspresno pri donošenju odluka”.\nKao što je poznato u diplomatskim krugovima: “SAD delaju, a Evropljani plaćaju cenu.”\nKosovska politička vrhuška je podstaknuta da se približi Sjedinjenim Državama, jer je Grenel — uz Tačijevu pomoć — pokušao da u drugi plan gurne Evropljane, tradicionalno bliske saveznike ovog regiona.\nJoš od rata 1998-1999, američka politička sila, u kombinaciji sa evropskom finansijskom moći, pomagala je Kosovu da napreduje, premda Amerikanci doprinose mnogo manje od Evropljana. Kao što je poznato u diplomatskim krugovima: “SAD delaju, a Evropljani plaćaju cenu.”\nIz Kancelarije EU na Kosovu su za K2.0 izjavili da je, zajedno sa bilateralnom finansijskom pomoći iz država-članica, finansijska podrška u 2019. iznosila 194 miliona evra. Ove godine dodeljena su dodatna sredstva za pomoć u borbi protiv pandemije, uključujući dosadašnji 60 miliona evra.\nU međuvremenu, prema zvaničnim podacima, SAD su potrošile 47 miliona dolara (to jest 39 miliona evra) na inostranu podršku Kosovu u 2019, dok je ova zemlja u 2020. do dana današnjeg potrošila oko 42 miliona dolara (35 miliona evra) u te svrhe.\nTrampova administracija je predložila prepolovljavanje budžeta za Kosovo za 2020. godinu, dok je Palmer pred Komisijom američkog Senata za spoljne poslove izjavio da stalna smanjenja američke podrške Kosovu i regionu ne predstavljaju problem za lokalne vođe.\nU svojoj izjavi, Palmer je kazao da balkanski lideri žele da im se posvete “vreme i pažnja”, na primer, u vidu specijalnog izaslanika predsednika. Onaj ko je Palmera ispitivao, senator Kris Marfi, od osoblja ambasada je čuo prigovore zbog manjka sredstava, smatrajući da je američki uticaj zbog toga umanjen.\nČim je popustljivija vlada, na čelu sa LDK-om i Hotijem, formirana na Kosovu početkom juna, a nakon izuzetno sporne odluke Ustavnog suda, prema kojoj novi izbori nisu bili neophodni, i po hitnom ukidanju recipročnih trgovinskih mera prema Srbiji, američki novac je počeo ponovo da se sliva, jer je MCC najavio nastavak programa finansiranja.\nU roku od dve nedelje, 15. juna, Grenel je najavio da će krajem meseca pozvati Tačija i Vučića u Belu kuću, gde će potpisati ekonomski sporazum. Ako se dogovor ne bude potpisao, prema njegovim rečima, “obe zemlje će se vratiti na status kvo”.\nEvropskoj uniji će, u međuvremenu, biti prepušteno da se bavi političkim temama.\nDatum izabran za najavljeni sastanak u Beloj kući — 27. jun — odnosi se na predvečerje Vidovdana, poznatog po tome što je na taj dan Slobodan Milošević održao svoj zloglasni govor na Gazimestanu.\nAmbasador Polt kaže da je razdvajanje ekonomskih pitanja od političkih u pregovorima isto što i popravljanje levog zadnjeg točka na kolima bez popravke upravljačkog sistema i menjača. Prvi cilj dijaloga treba da bude postizanje “međusobnog priznanja, bez razmene teritorija i, naposletku, uvođenje demokratskih institucija”, izjavio je Polt za K2.0.\nZanimljivo je što se datum izabran za najavljeni sastanak u Beloj kući — 27. jun — predvečerje Vidovdana, poznatog po tome što je na taj dan Slobodan Milošević održao svoj zloglasni govor na Gazimestanu 1989, kao nagoveštaj krvoprolića i raspada Jugoslavije.\nTakve greške, koje ukazuju na nepoznavanje istorije, nerazumevanje ili izostanak diplomatskog manira, stalno se ponavljaju u celokupnoj Grenelovoj karijeri. Odgovor koji obično daje jeste da sistem ili politika nisu ranije bili funkcionalni i da im je potreban svež pristup (koji on nudi).\nSastanak u Beloj kući najavljen je u predvečerje prve zvanične posete specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka Prištini, kada je on pokušao da restartuje dijalog pod posredstvom EU, koji je bio na čekanju duže od 18 meseci. Lajčakov portparol je tada (16. juna) za K2.0 izjavio da oni neće komentarisati aktivnosti drugih aktera, ali da je Lajčakova namera bila da predstavi konkretne datume za “brzi nastavak” dijaloga.\n“Dijalog pod posredstvom EU jeste proces koji od samog početka isporučuje vrlo realne i konkretne rezultate za narod na Kosovu”, izjavili su.\nGrenel je nastavio da koristi svoj nalog na Tviteru kao diplomatsko oružje, odašiljući tvitove svojim kritičarima koji su pod znak pitanja stavili njegov izostanak koordinacije sa EU: “Pozdravljamo svako delovanje, ali ne i priču. Zašto ne pošaljete tvitove Evropskoj uniji, da ih pitate zašto nema vizne liberalizacije za građane Kosova?”\nKako se datum sastanka zakazanog za 27. jun približavao, sa tek nekolicinom poznatih detalja, u regionu su ljudi nastavili da spekulišu o tome da bi kontroverzni potencijalni dogovor o razmeni teritorija između Kosova i Srbije, o kome se dosta šuškalo, mogao da bude deo dogovora. Grenel je u više navrata odbacio tvrdnje da je učestvovao u takvim razgovorima.\nDrugi i dalje smatraju da se dogovor postignut u Beloj kući odnosi na to da Tramp ostvari spoljnopolitičku “pobedu” koju bi mogao da promoviše, bez obzira na sadržinu takvog dogovora.\n“Jedan segment se odnosi i na šansu za fotografisanje i na Belu kuću, kao i na pronalaženje zgodnih prilika za predizbornu kampanju gospodina Trampa”, Fon Kramon je u junu izjavila za K2.0, pred zakazani sastanak u Vašingtonu. “Mislim da je to velika tuga, jer region zaslužuje više od pukog slikanja u Beloj kući, pa znam da će ljudi da budu predmet instrumentalizacije.”\nZatim je usledio događaj koji nije mogao da se isplanira. Hašim Tači je 24. juna poleteo za američki glavni grad, kada je Tužilaštvo Specijalizovanih veća Kosova u Hagu najavilo da je podnelo niz optužbi za ratne zločine protiv njega i drugih, kao i za ubistvo skoro 100 osoba. Zakazani sastanak je ubrzo odgođen.\n‘Ovaj dogovor nije o vama’\nGrenelov sastanak između Kosova i Srbije početkom septembra je konačno održan u Beloj kući.\nTrampova administracija je ovaj potez nazvala kuliminacijom Grenelovog rada i “istinski istorijskim trenutkom” u normalizovanju ekonomskih odnosa. Na sastanku su sačinjena dva odvojena dokumenta, jedan je potpisao Vučić, a drugi Tačijev zamenik u razgovorima, Hoti. I sam Tramp je potpisao po jedan papir koji je pridodat svakom dokumentu.\nU razgovoru sa novinarima u sobi za brifing Bele kuće, nakon održavanja svečanosti, Grenel se nije snašao da precizno opiše ono što je potpisano, dok je u jednom trenutku optužio novinare da nisu sposobni da razumeju tematiku. Veličajući sebe, on je o ratu između Kosova i Srbije govorio kao o “užasnom ratu”, da bi potom spomenuo da je u pitanju “percipirani sukob”.\nČini se da se Grenel u intervjuu koji je dao nekoliko dana nakon sastanka izrugivao obema zemljama, sugerišući da se kontrola nad glavnim vodnim resursom na jezeru Gazivode, na severu Kosova, sastoji samo iz “rata rečima” oko toga kako će se jezero nazvati. “U šali sam izneo jedno rešenje: Znate šta, ako ne možete da se saglasite oko naziva, nazvaćemo ga ‘Jezero Tramp’”, rekao je on.\n“Produbićemo ta tri sporazuma i zatim razgovorima dodati niz tema koje će pospešiti trgovinu, ekonomski razvoj i otvaranje radnih mesta.”\nVisoki savetnik predsednika (1. septembar 2020.)\nPotpisana dokumenta sačinjena su iz tema skupljenih navrat-nanos, od kojih mnoge teško da imaju bilo kakve veze sa ekonomskom normalizacijom, uprkos insistiranju iz Bele kuće pred razgovore da će se diskusija “usredsrediti isključivo na ekonomsku normalizaciju, s namerom da se pronađe način da se političke teme stave po strani, a da bi se dobio zamah u domenu ekonomije”.\n“Kada budemo održali diskusije, produbićemo ta tri sporazuma i zatim razgovorima dodati niz tema koje će pospešiti trgovinu, ekonomski razvoj i otvaranje radnih mesta”, visoki savetnik predsednika izjavio je 1. septembra za novinare.\nUmesto toga, činilo se da potpisani dokumenti imaju više veze za spoljnim interesima — od označavanja Hezbolaha kao terorističke organizacije do restitucije jevrejske imovine. Razgovaralo se i o Grenelovom srcu dragoj temi: dekriminalizaciji homoseksualnosti u celom svetu.\nUprkos tome što su Grenel i Trampova administracija sami sebi odali priznanje, analitičari su ubrzo istakli da sporazumi ne sadrže ništa novo ni značajno za bilo koju od dveju zemalja, posebno imajući u vidu izostanak iole smislenih detalja.\nNjihova spremnost da “pokušaju da urade nešto drugačije i kreativno” dovela je do toga da se Izrael saglasi da prizna Kosovo. Međutim, samo nekoliko dana od potpisivanja, čini se da je upravo ta tačka poništila celi dogovor, jer je srpska vlada, navodno, nagovestila da neće izmeštati svoju ambasadu u Jerusalim — kao što je obećano sporazumom — ukoliko Izrael ispoštuje svoju odluku o priznanju Kosova.\nUsred rasprostranjenih kritika i poruga, Grenel se i dalje ponaša ofanzivno.\nEU je podsetila Srbiju da bi izmeštanje njene ambasade u Jerusalim predstavljalo kršenje spoljne politike EU i da bi se tako blokirao put Srbije ka članstvu.\nUsred rasprostranjenih kritika i poruga, Grenel se i dalje ponaša ofanzivno. Kada je Aljbin Kurti tvitnuo da su tekstovi sporazuma “nesuvisli i nerazumljivi” i da ne obavezuju nijednu buduću vladu na čelu s njim, Grenel je odgovorio: “Jedno je sigurno: uvek možete računati na to da Aljbin Kurti bude protiv Sjedinjenih Država.”\nGrenelov rad je simbol onoga kako Trampova administracija vodi spoljnu politiku na Balkanu (i u Evropi).\nLaura Oton-Vajs (Autton-Wise), naučna saradnica na Pravnom fakultetu u Edinburgu, u Ujedinjenom Kraljevstvu, i stručnjakinja za izgradnju mira i mirovne sporazume, kaže da je vizuelna strana ceremonija na kojima se potpisuju mirovni sporazumi obično okrenuta ka sukobljenim stranama kao centralnim, ravnopravnim partnerima koji se obavezuju da će poštovati dogovoreno; običaj je takav da čak i najviše pozicionirani medijatori budu postavljeni u pozadinu ili sa strane kada se dešava takav istorijski trenutak.\nMeđutim, sve što se desilo na vašingtonskoj sceni, posebno pripremljenoj za sporazum između Kosova i Srbije, vrtelo se oko samo jednog čoveka: Donalda Trampa.\n“Niži stolovi za Vučića i Hotija sa obe Trampove strane; njihovo sedenje ispred njegovog stola kao da su školska deca koje on kori; on potpisuje neki nepoznati, neobelodanjeni papir, dok oni potpisuju svoje primerke sporazuma; događaj sastavljen gotovo isključivo iz muškaraca”, rekla je ona.\n“Sveukupni nastup je poruka narodu Kosova i Srbije, a koja odražava sadržinu sporazuma: ‘Ovaj dogovor nije o vama.’”\nGrenel ne prestaje sa promocijom svoje “istorijski značajne” uspešne priče sa Balkana. Ipak, mnogo vremena će proći i on će se upustiti u narednu avanturu, ali će njegov efekat na region i dalje da se oseća — a to ne mora da znači da će sve teći onako kako je zamišljeno.K\nNaslovnica: Astrit Ibrahimi.


Jeftini letovi iz Surinama do Gvajane - Aviokarte Surinam Gvajana - eSky.hr\nAviokarte do Gvajane\nAviokarte iz Surinama do Gvajane\nPretražite letove iz Surinama do Gvajane\nProvjerite najbolje prilike za letove iz Surinama do Gvajane\nKada rezervirati letove do Gvajane\nDirektni letovi se obavljaju 2 dana tjedno -\tčet.,\tsub..\nDirektni letovi s Aviokompanijom:\tSurinam Airways (PY).\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Surinama do Gvajane na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Surinama do Gvajane?\n✔ Ako rezerviram leto iz Surinama do Gvajane, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Surinama do Gvajane?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Surinama do Gvajane uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne aviokompanije na relaciji Surinam - Gvajana


STUDENTSKI CENTAR - Magazin Student\nOsnovna delatnost Ustanove Studentski centar ‘’Beograd’’ je smeštaj i ishrana studenata univerziteta u Beogradu, čije se školovanje finansira iz budžeta Republike Srbije. Cenu smeštaja i ishrane, kao i deo cene koju studenti plaćaju, određuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nPored osnovne delatnosti ustanova se bavi pružanjem uslužnih komercijalnih delatnosti za studente i građane, kao i organizovanjem turističke recepcije i međunarodne razmene studenata.\nU 11 studentskih domova smešteno je oko 10.000 studenata od čega je oko 60% kapaciteta u sobama I kategorije. U 7 studentskih restorana proizvodi se dnevno oko 24.000 obroka dok se u 7 distributivnih punktova distribuira oko 5.000 obroka.\nMenadžment: Goran Minić, Direktor Studentskog centra “Beograd”, zamenik direktora Vladimir Cvijović.\n011/3637-200 i 011/3637-222\nSlužba smeštaja, Đušina 5,\nSlužba za informacione tehnologije – odeljenja za studentske kartice:\nDirekcija Ustanove, Svetozara Markovića 56\nStudentski grad, II blok G krilo, Tošin bunar 147\nStudentski dom „Karaburma“, Mije Kovačevića 7/B


Trebinje | 08.06.2021\nDelegacija Republike Srpske predvođena ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske Borisom Pašalićem, gradonačelnikom Trebinja Mirkom Ćurićem i predsjednikom banjalučke Skušštine Mladenom Ilićem dogovorila je danas u Beogradu otvaranje zajedničke prodavnice domaćih proizvoda Hercegovačke i Krajiške kuće, odnosno Šumadijske kuće u Trebinju.\nĆurić je, nakon sastanka na Starom dvoru sa srpskom delegacijom koju su predvodili ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Srbije Branislav Nedimović, predsjednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević i zamjenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, istakao da je ovo samo jedan u vizu projekata koji su dogovoreni sa srpskim predsjednikom Aleksandrom Vučićem.\n„Današnje teme predstavljaju nastavak svega onoga o čemu smo razgovarali na prethodnom sastanku. Kada je predsjednik Vučić posjetio Trebinje ‘rodila’ se ideja o otvaranju Hercegovačke kuće u Beogradu. Tu smo da se dokazujemo djelima, a ne pričom i nadam se da će turistička prezentacija Trebinja u Beogradu biti organizovana već tokom posljednje nedjelje juna. Dani Beograda u Trebinju biće organizovani u avgustu, a ostaje nam da dodatno radimo na projektima iz oblasti sporta i kulture“, rekao je Ćurić.\nOn je podsjetio i da je Vlada Srbije izdvojila značajna sredstva za brojne projekte u Trebinju poput izgradnje vrtića „Srbija“, Duhovnog centra u Mrkonjićima i uređenja Starog grada.\n„Naša želja je da pređemo sa riječi na jdela i počnemo sa realizacijom dogovorenih projekata. Sve to bi trebalo da služi dubljem povezivanju Srbije i Republike Srpske, a ideja o otvaranju Hercegovačke i Krajiške kuće je prije svega promocija kulture, tradicije i poljoprivrednih proizvoda“, kazao je Nikodijević.\n„Tokom tekućeg mjeseca imaćemo i prezentaciju turističke ponude Trebinja u Beogradu i biće nam veliko zadovoljstvo da budemo domaćini tog događaja. Nadam da ćemo sada, kada je situacija sa pandemijom mnogo bolja, dodatno intenzivirati saradnju sa prijateljima iz Republike Srpske. Obaveza Beograda, kao najvećeg i glavnog grada Srbije, i ujedno Banjaluke i Trebinja, kao gradova Republike Srpske, jeste da slijede i prate saradnju između dvije vlade“, poručio je Nikodijević.\n„Naravno, želimo i da proizvodi iz Srbije pronađu svoje mjesto na tržištu Republike Srpske i o tome smo danas i razgovarali. Ideja je da dva ministarstva poljoprivrede donesu okvirni zajednički sporazum, koji bi usvojile obje vlade, kako bi se omogućilo lokalnim zajednicama da nastave saradnju po ovom pitanju. Ukoliko bude veće potražnje, povećaće se proizvodnja, što svakako odgovara svim proizvođačima„, rekao je Pašalić.


Negotin: O položaju Roma danas - Istočne VESTI\nNegotin: O položaju Roma danas\nJuče je u maloj sali Opštine Negotin održan okrugli sto u organizaciji Mreže Odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS sa temom „Javni forum – Diskriminacija Roma u Srbiji“.\nCilj skupa je bio otvaranje dijaloga o problemima koji su posledica diskriminacije Romske nacionalne manjine u lokalnoj zajednici i o mogućnostima prevazilaženja ovih problema na temelju postojeće zakonske regulative i međunarodnih standarda zaštite ljudskih prava.\nNa skupu su govorili Dragan Đorđević, kordinator Mreže Odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS, Dušan Prvulović, predsednik Odbora za ljudska prava Negotin, Dobrica Selimović, kordinator za prava Roma Odbora za ljudska prava Negotin, Nadica Vasić, zamenica predsednika opštine Negotin, Aleksandra Veličković, pomoćnica predsednika opštine Negotin, predstavnici Centra za socijalni rad i romske nacionalne manjine.\nNa ovom skupu razgovaraslo se o svim problemima ove socijalno ugrožene populacije među kojima su najveći nezaposlenost i loši uslovi stanovanja.\nNadica Vasić, zamenica predsednika opštine Negotin je prisutne upoznala sa aktivnostima koje lokalna samouprava preduzima na rešavanju stambenog zbrinjavanja Roma koji žive u Dunavskoj ulici, dok je o problemima prisutnim u objektu „Beli dvor“ govorila Aleksandra Veličković, pomoćnica predsednika opštine Negotin.\nPo prvi put u Negotinu su u otvorenom dijalogu o teškoćama i problemima i načinu njihovog prevazilaženja razgovarali predstavnici ove manjine, lokalne vlasti i nevladinog sektora.\nJavni forum u Negotinu, Mreža Odbora za ljudska prava u Srbiji organizovao je u okviru projekta Mreža besplatne pravne pomoći CHRIS za Rome zahvaljujući podršci Civil Rights Defenders koju je obezbedila Švedska međunarodna agencija za razvoj SIDA.\nTAGdijalog prava romi sastanak\nPrethodni članakKladovo: Podzemni kontejneri na 10 novih lokacija Sledeći članakZaječar: „Javni forum-Diskriminacija Roma u Srbiji“ sutra u Zaječaru


MMF: Rast srpske privrede -1,5 odsto, najbolji u Evropi\nTanjug 14. oktobra 2020. 15:24\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će MMF uskoro zvanično objaviti da će rast privredne aktivnosti Srbije u ovoj „korona“ godini biti svega minus 1,5 odsto, što će našu zemlju, kako ističe, staviti na prvo mesto po rastu u Evropi.\nVučić je to preneo posle sastanka sa šefom delegacije MMF-a Janom Kejsom Martejnom.\n„Oni su poboljšali prognozu, prvobitno su rekli da neće biti minus 3, nego minus 2,5. A, zvanična procena, koju će potvrditi za dva dana, je da će biti minus 1,5. A, mi ćemo da radimo da bude još niži“, rekao je Vučić za RTS.\nVučić je istakao da je takva prognoza MMF-a usledila jer su videli naše performanse i sve što je urađeno u trećem kvartalu ove godine, u periodu za koji je naša procena bila da ćemo imati minimalan, ali pozitivan rast BDP-a, iako smo bili užasno pogođeni koronom.


Crnogorci oduzimaju pjseničku nagradu Radovanu Karadžiću - mojusk.ba\nCrnogorci oduzimaju pjseničku nagradu Radovanu Karadžiću\nGrupa građana iz Bijelog Polja pokrenula je peticiju za oduzimanje pjesničke nagrade “Risto Ratković” Radovanu Karadžiću, osuđenom od strane Haškog tribunal za ratne zločine i zločine protiv humanosti, prenosi portal pcnen.\nVrijeme je pokazalo da to ne žele i neće svojom voljom učiniti, stoga želimo da ih građanskim protestom i peticijom prisilimo na to”, saopštili su inicijatori peticije.\nRadovan Karadžić je nagradu “Risto Ratković” dobio 1993. godine.\nNagrade su se, zbog toga što je dobio Karadžić, odrekli raniji dobitnici Jevrem Brković i Sreten Perović, a iz istog razloga odbio je da je primi Marko Vešović 2008. godine.\nPredsjednik žirija koji je nagradio Karadžića bio je Ranko Jovović, pjesnik i tadašnji poslanik Narodne stranke, a članovi Želidrag Nikčević, pjesnik i tada portparol Naradone stranke, i Stevan Kordić, koji je nakon toga izabran za direktora Crnogorskog narodnog pozorišta.\nCrnadak: Želimo što manje tenzija u našem regionu


RTS :: Futsal - EP: Srbija - Ukrajina\nRTS 2 Futsal - EP: Srbija - Ukrajina\nnedelja, 23. jan 2022, 14:20\nFutsaleri Srbije sastaju se sa Ukrajinom u meču drugog kola grupe A Evropskog prvenstva u Holandiji.\nPred futsal reprezentacijom Srbije je jedna od najvažnijih utakmica na Evropskom prvenstvu u Holandiji. Naš tim je, posle hrabre igre na startu protiv Portugalaca, pod imperativom pobede na ovom susretu. Ukoliko dođe do trijumfa, Srbija će u poslednjem kolu grupe A igrati u direktnom okršaju sa domaćinom Holandijom za plasman među osam najboljih. Naš nacionalni tim bi i u slučaju poraza mogao da prođe dalje, ali u tom scenariju i Holanđani moraju da izgube u drugom kolu od Portugalaca. Ako se to dogodi, Srbija će morati da pobedi Holandiju u trećem kolu sa određenim brojem golova razlike, jer bi se uoči trećeg kola formirao krug sa tri tima koja imaju po tri boda. Ukrajina će u trećem kolu biti austsajder protiv Portugalije.\nIzabranike selektora Dejana Majesa s toga očekuje direktan okršaj za plasman u četvrtfinale Eura protiv reprezentacije Ukrajine, koji ostavlja Srbiju u dobroj poziciji za prolaz dalje.\nSrbija je na premijeri poražena od aktuelnog evropskog i svetskog šampiona Portugalije sa 4:2, dok su Ukrajinci izgubili od domaćina šampionata Holandije sa 3:2.\nUkrajinci su redovni učesnici Evropskih prvenstava.Na prošlom takmičenju starog kontinenta ispali su u četvrtfinalu od Španije sa 2:1. Ovo im je 11. učešće na Evropskim prvenstvima, a do sada su propustili samo jedan Euro u Španiji 1999. godine. Dva puta su igrali i u finalima kontinentalnih prvenstava: 2001. i 2003. godine ali su oba puta poraženi, najpre od Španije a potom i od Italije.\nSrbija - Ukrajina.\nNa prethodnih pet Evropskih prvenstava svih pet puta su ispadali u četvrtfinalu. Srbija šesti put igra na Evropskim prvenstvima od samostalnosti. Najbolji rezultat naš tim je ostvario 2016. kada je Euro igran u našoj zemlji, kada je Srbija igrala u polufinalu i na kraju osvojila četvrto mesto. Upravo smo te 2016. u Beogradskoj areni igrali poslednji put na velikim takmičenjima sa Ukrajinom to u četvrtfinalu, kada je naš tim slavio sa 2:1 golom Miloša Simića u poslednjoj sekundi utakmice. Sa Ukrajincima smo se sastali poslednji put u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo u Litvaniji koje je igrano prošle godine - naša selekcija je u tim kvalifikacijama slavila protiv Ukrajine u Nišu, u dvorani Čair sa više nego ubedljivih 5:2.\nUkrajina je igrala pet puta na Svetskim prvenstvima a najbolji plasman ostvarili su na Svetskom Kupu u Španiji 1996, kada su zauzeli četvrto mesto.\nNaš tim je dva puta igrao na Svetskim šampionatima, 2012. i 2021. i oba puta eliminisani smo u osmini finala od Argentine i Portugalije.\nU drugom meču drugog kola grupe A sastaju se Portugalija i Holandija od 17.30 časova.\nDirektan prenos meča drugog kola grupe A, iz dvograđe Zigo Dom u Amsterdamu možete pratiti u nedelju od 14 časova i 30 minuta na Drugom programu RTS-a.


Stefanović: Nastavljamo akcije hapšenja narkodilera - Studio B\nStefanović: Nastavljamo akcije hapšenja narkodilera\nStefanović: Nastavljamo akcije hapšenja narkodilera RTS\nHronikaHronika Pocetna 26. 05. 2018. 22:23:14\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović kaže za RTS da policija nastavlja sa aktivnostima hapšenja narkodilera koji ugrožavaju sigurnost građana. Naveo je da država radi na poboljšanju uslova rada pripadnika MUP-a, kao i da će se truditi da obezbedi sredstva za novo povećanje plata. Istakao je da će svi pripadnici bezbednosnih snaga, čak i oni penzionisani, moći da konkurišu za kupovinu stanova po povoljnim uslovima.\nNebojša Stefanović je, gostujući u Dnevniku RTS-a, naveo da su akcije hapšenja narkodilera usmerene na aktivnosti tih grupa u blizini škola, jer je zadatak da se, pre svega, zaštite najmlađi.\n„Naša akcija koja je bila ovde u Srbiji gde su protiv 67 lica koja se sumnjiče za ta dela podnete krivične prijave upravo je bila usmerena na aktivnosti tih grupa u blizini škola, na sve ono što se tiče narkotrafikinga, jer naš posao je da zaštitimo građane Republike Srbije, a pre svega one najmlađe, da ih zaštitimo od trgovaca drogom“, rekao je Stefanović.\nPodsetio je da je u prethodnoj godini zaplenjena 4,1 tona droge, što je najuspešniji rezultat u poslednjih deset godina.\nNaglasio je i važnost međunarodne saradnje, čiji je dokaz najnovija akcija srpske i austrijske policije kada su u Austriji uhapšena 24 državljanina Srbije, jedan austrijski i jedan crnogorski državljanin.\n„Međunarodna saradnja je važna stvar i mi zajedno sa policijom i regiona i Evrope sarađujemo na tome jer hoćemo da štitimo, kako naše državljane, tako i druge države koji su naši partneri u borbi protiv svih oblika kriminala“, dodao je ministar.\n„Gradnja oko 5.000 jeftinih stanova počeće ove godine“\nNaglasio je da je usvajanje Zakona o gradnji jeftinih stanova za pripadnike bezbednosnih snaga veoma važna stvar.\n„Usvajanjem ovog zakona stvorile su se mogućnosti da započnemo izgradnju stanova za policajce, vojnike, propadnike Bezbednosno-informativne agencije i drugih bezbednosnih snaga naše zemlje i to kao jedan važan deo ukazivanja na težinu njihovog posla i ukazivanja poštovanja prema tim ljudima“, rekao je Stefanović.\nTvrdi da će gradnja tih stanova, kao što je najavljeno, početi ove godine.\n„Ja očekujem da će oko 5.000 stanova biti započeto ove godine, ali ono što je veoma važno da ljudi znaju je da svi iz bezbednosnih snaga koji su konkurisali za stanove, odnosno koji će izraziti nameru da kupe te stanove, imaće to pravo da urade, čak i penzionisani pripadnici snaga bezbednosti“, rekao je Stefanović.\n„Ne postoji određena kvota, jer hoćemo da svi dobiju. Nema limita, svako ko bude želeo pod povoljnim uslovima, najskuplja cena će biti 500 evra po kvadratu, u više gradova Srbije i hoćemo da takvim gestom pokažemo da iskreno brinemo i o standardu tih ljudi i o standardu njihovih porodica“, objansio je ministar.