GEA u Parlamentarnoj skupštini BiH | GEA\nU studiji su opisani osnovni problemi u oblasti tržišta rada koji muče društvo u BiH:\nOgromna nezaposlenost mladih koja se u ovom trenutku penje na preko 60% i rekordna je u Evropi;\nIzrazita neaktivnost (više od 50% mladih ljudi je ekonomski neaktivno – nema posao niti ga traži);\nDugotrajna nezaposlenost gdje preko 50% mladih koji traže posao ne mogu doći do zaposlenja duže godinu dana.\nManevarski prostor za početak rješavanja ovih problema je širok i podrazumijeva prije svega združeno djelovanje i bolju saradnju između zvaničnih institucija, javnih i privatnih agencija za zapošljavanje, obrazovnih institucija te drugih organizacija koje se bavi pitanjima mladih. Nadležne državne ustanove i institucije moraju efikasnije da sprovode politike zapošljavanja mladih, kao i da obezbijede konkretnu podršku za sve mlade preduzetnike i to kroz niz mjera i olakšica (podsticaji za početak poslovanja, posebne kreditne linije, bolje iskorištavanje dostupnih EU fondova, itd.). Obrazovni sistem treba da preuzme aktivniju ulogu u promociji preduzetništva za mlade svih uzrasta uvođenjem obaveznih predmeta koji bi se bavili preduzetništvom. Takođe, neophodno je da se upisne politike visokoškolskih institucija kreiraju isključivo na osnovu trenutnih i predviđenih potreba tržišta rada. Dokument studije sa detaljnim nalazima i preporukama možete pronaći ovdje.\nKonferencija je održana 2. 7. 2014. godine u zgradi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u organizaciji Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u saradnji sa predstavništvom Fondacije Friedrich Ebert u BiH i Projektom jačanja institucija vlasti i sistema u Bosni i Hercegovini (USAID SGIP). Cilj konferencije bio je da se relevantnim akterima omogući da na jednom mjestu, zajednički, razmotre trenutnu situaciju i predlože moguće korake ka konkretnom rješenju ovog problema, doprinoseći na taj način stvaranju smjernica za planirani ekonomski razvoj BiH. Konferencija je dio serijala konferencija sa naslovom “Ekonomska i pravna pitanja u kontekstu EU – integracije Bosne i Hercegovine”.\nKonferencija se sastojala iz dvije sesije:\nInstitucionalni pogled na položaj žena i mladih na tržištu rada u Bosni i Hercegovini. U ovom dijelu konferencije izlaganja su imali direktori entitetskih zavoda za zapošljavanje, kao i Agencije za rad i zapošljavanje BiH.\nPogled civilnog društva na položaj žena i mladih na tržištu rada u Bosni i Hercegovini. U ovom dijelu prezentacije su održali predstavnici nekoliko nevladinih organizacija iz BiH, kada je predstavljena i studija „Nezaposlenost mladih: EU i BiH dijele isti problem, mogu li i rješenja biti zajednička?“. Bitno je naglasiti da je i Agencija za rad i zapošljavanje BiH (ARZ BiH), prepoznala i preuzela preporuke ove studije te ih takođe prezentovala svim učesnicima na ovoj konferenciji.\nKonferencija je završena diskusijom učesnika na pomenute teme koja je trajala i nakon isteka vremena predviđenog za održavanje konferencije.\nNovosti\tBiH, eu, gea, mladi, nezaposlenost, skupština, studija


Zoran Predin – saradnja sa užičkim bendom Lude žene i koncert u Beogradu - Rock SvirkeRock Svirke\nZoran Predin – saradnja sa užičkim bendom Lude žene i koncert u Beogradu\nSlovenački muzičar Zoran Predin održaće svoj koncert 14. februara u Kolarčevoj zadužbini u Beogradu.\nOvaj vrhunski muzičar će tom prilikom nastupiti sa svojim triom koji čine Robert Pikl na gitari, Goran Krmac koji svira trubu i Janez Dovč sa harmonikom. Na ovom koncertu publika će moći da čuje njegove najpoznatije pesme poput „Praslovan“, „Čekaj me“, „O mladom studentu i udanoj ženi“, „Za šaku ljubavi“. Pored ovih, izvođači najavljuju i promociju novih numera kao obavezan deo ovog „programa za zaljubljene“. Neke od novih autorskih tema su „Kosa boje srebra“, „Margite“, „Rumba čarolije“. Beogradska publika je imala priliku da čuje njegovu muziku i prošle godine na dan žena, 8. marta, takođe u Kolarčevoj zadužbini kada je uz njega nastupao i džez pijanista Matija Dedić, sin čuvenog muzičara Arsena Dedića.\nOno što je takođe zanimljivo jeste saradnja Zorana Predina sa užičkim bendom Lude žene. Ovaj bend najavljuje izdavanje svog drugog albuma u martu, na kome se nalazi čuvena numera „Moja draga“ čije izvođenje podržano vokalom Zorana Predina. Članovi benda kažu da im se posebno sviđa atmosfera koju slovenački vokal unosi svojim pevanjem u ovu pesmu, te da su zadovoljni ovom saradnjom. Pesma „Moja draga“ se može preuzeti sa fejsbuk stranice na linku http://on.fb.me/1263DXS a takođe se najavljuje i snimanje video spota za ovu numeru.\nUlaznice za koncert Zorana Predina u Kolarčevoj zadužbini se prodaju po cenama od 1200, 1500 i 1700 dinara na biletarnici Kolarca.\nZoran Predin 23. novembra u Tvornici kulture\nLude žene novim video singlom najavile kraj leta\nAna Popović 23. januara u Beogradu\nPolovinom novembra izlazi novi album grupe Gimp


Vesti online / Vesti / Srbija / Serija provala i pljački srpskih kuća u Orahovcu\nZa proteklih nekoliko noći u gornjem, srpskom delu Orahovca obijene su i opljačkane četiri srpske kuće. Prema rečima meštana, opljačkane su kuće Jovana Stankovića, Zlatka Kolašinca, Jovice Nedeljkovića i porodice Grković.\n- Reč je uglavnom o napuštenim kućama, u kojima povremeno borave vlasnici i njihovi naslednici, pa su kao takve bile laka meta za provalnike. Jovan Stanković i unuk pokojne Nadežde Grković su slučaj provale prijavili Kosovskoj policiji, koja je obavila uviđaj, dok vlasnici drugih dveju kuća trenutno nisu u Orahovcu. U kući pokojne Nadežde Grković, rođaci su zatekli slamu prosutu po podu, pa sumnjaju da su provalnici imali nameru i da je zapale - pričaju meštani.\nKako još navode, Srbe u Orahovcu je uznemirila poslednja serija provala srpskih kuća:\n- Zabrinuti smo. Šta još treba da se desi da bi bezbednosni organi preuzeli konkretnije preventivne mere na zaštiti srpske imovine, koja je svakodnevno izložena napadima počinioca, koji nikada ne bivaju otkriveni. To im daje podstrek za nastavak nekažnjenog uništavanja srpske imovine.


RTS :: Mladić iz Plava poginuo u borbama u Siriji\nRegion Mladić iz Plava poginuo u borbama u Siriji\nPRIŠTINA / nedelja, 07. feb 2016, 19:04 -> 22:09\nMladić iz Plava poginuo u borbama u Siriji\nPorodica Huseinović (albanski mediji su pisali da je reč o prezimenu Hisenaj) je ovih dana saznala za smrt svog člana. Podgorički Dan nezvanično saznaje da je mladić poginuo 20. januara i da je više od pola godine proveo na ratištu u Siriji.\nU Siriju je otišao preko Nemačke, a jedno vreme je živeo u Bohumu, gde je stupio u kontakt sa licima koja su mu pomogla da se pridruži džihadistima.\nReč je o četvrtom slučaju pogibije građana Crne Gore na ratištu u Siriji u poslednje dve godine.\n"Huseinović je poginuo 20. januara u bombaškom napadu u Siriji. Porodici je javljeno da je stradao, a posmrtne ostatke nisu mogli da preuzmu zbog načina na koji je stradao. On je u Siriju otišao preko Nemačke, gde je jedno vreme živeo. Više detalja ne možemo saopštiti", potvrđeno je Danu u policiji.\nPrema dostupnim podacima, na ratištu u Siriji poginuli su i Mirza Haklaj iz Podgorice, Adis Salihović iz Rožaja i Damir Slaković iz Bara.\nKako saznaje podgorički list, pre nedelju dana grupa od 20 crnogorskih građana pokušala je da se preko Portugalije prebaci u Siriju. Osujećeni su na aerodromu u Lisabonu i svi su vraćeni u Crnu Goru. Među njima je bila i ćerka jednog uglednog lekara iz Plava a njoj je to bio drugi pokušaj da se domogne Sirije.


Predstavnici Evropske unije i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) doputovali su u sredu u Atinu gde će desetak dana razgovarati sa domaćim zvaničnicima o merama za izlazak iz finansijske krize koja potresa Grčku.\nBiće reči o primeni zajedničkog plana za spasavanje grčke privrede koji je dogovoren početkom ovog meseca, kao i radikalnim rezovima koje Atina mora da preduzme do 2012. godine. Razgovori počinju u trenutku kada su troškovi pozajmljivanja dostigli najviši nivo u poslednjih 12 godina jer investitori traže veće zarade od novca koji pozajmljuju grčkoj vladi.\nVisoka delegacija EU i MMF traži razjašnjenje na koji način Grčka planira da stabilizuje privredu opterećenu ogromnim dugovima kao i da finalizuje stend baj (stand by) aranžman u vrednosti do 45 milijardi evra kako bi potpomogla vladu premijera Georgi Papandreua koja se suočava sa velikim teškoćama.\nKriza u Grčkoj ugrožava i stabilnost evra, pa su međunarodne institucije zainteresovane da joj pomognu. Uprkos velikom zajmu koji je obećan, investitori su skeptični da Atina može da se reši dugova i izbegne bankrot. Te sumnje je dodatno podstakla i izjava Aksela Vebera (Axel Weber) jednog od guvernera Evropske centralne banke, da će Grčkoj možda biti potrebno 80 milijardi evra da bi izbegla bankrot – dakle, dvostuko više od najavljenog kredita.\nSve veće nezadovoljstvo javnosti\nU utorak je prodajom kratkoročnih državnih obveznica, Grčka prikupila dve milijarde evra. Ali, da bi privukla kupce morala je da ponudi 3.65 procenata dobiti, što je dvostruko više nego tokom slične akcije u januaru. Nakon jučerašnje aukcije, ministar finansija Georgi Papakonstantionu je rekao optimistično da Grčka neće doći u nepovoljnu situaciju da ne može da plati velika dugovanja čija naplata stiže u maju.\n„Veoma je značajno što smo prikupili skoro dve milijarde evra, čime smo smanjili potrebu za zaduživanje u maju na ispod deset milijardi“, rekao je on.\nMeđutim, mnogi ekonomisti smatraju da su troškovi zaduživanja Grčke previsoki da bi mogla da ih podnese bez što skorije pozajmice od EU i MMF.\nPapakonstantinou kaže da će se tome pribeći jedino u slučaju krajnje nužde.\n„Grčka vlada će zatražiti aktiviranje ovog mehanizma kada proceni da je to potrebno. To zavisi od uslova pozajmljivanja i napretka u pregovorima sa EU i MMF“, rekao je Papakonstantinou .\nU međuvremenu, sve je veće nezadovoljstvo javnosti. Prema podacima iz januara, stopa nezaposlenosti je dostigla 11,3 odsto i očekuje se njeno povećanje zbog primene mera štednje. Zdravstveni radnici u državnom sektoru započeli su 48-ovni štrajk, a svi zaposleni u javnom sektoru najavili su za četvrtak obustavu rada.


Bakir Izetbegović: BiH neće u NATO ako to ne žele Srbi i Republika Srpska - Sputnjik Srbija\n05:25 02 Decembar 2020\n08:41 01.11.2019 (osveženo 09:28 01.11.2019) Preuzmite kraći link\n„U ovoj zemlji niko nikom više ništa neće nametati. Kada su u pitanju Srbi i Republika Srpska, ako neće u NATO, neće se ići u NATO“, rekao je Izetbegović političkom magazinu „Pečat“ na RTRS-u.\nMeđutim, on naglašava da Godišnji nacionalni program za NATO mora biti poslat u Brisel, jer to predstavlja sprovođenje ranije usvojenih odluka.\n„Ranije usvojeni zakoni i odluke moraju biti ispoštovani i to sam s liderom HDZ-a Draganom Čovićem i liderom SNSD-a Miloradom Dodikom potpisao 5. avgusta. Što se nas tiče, to može biti minimalni aspekt, redukovani ANP u kojem akcenat može biti potpuno stavljen na civilni deo, a možemo koordinisati tempo sa Srbijom i na kraju krajeva, prihvatiti ono što je krucijalno važno za Srbe — da nema članstva u NATO-u bez novog konsenzusa i dogovora, ali se zakoni ove zemlje moraju poštovati“, istakao je Izetbegović.\nIzetbegović tvrdi da SNSD blokira formiranje vlasti, jer ne prihvata nešto što je ranije usaglašeno i time ne poštuje strateški interes i ustavno-pravni konstrukt BiH. Navodi da SDA insistira na kompromisu, koji je, prema njegovim rečima, blizu.\n„Moramo prihvatiti ANP koji znači poštovanje ranijih zakona, a pitanje je do koje mere će biti redukovan. Takođe, moramo prihvatiti da nema članstva u NATO-u bez novog dogovora. To je sasvim dovoljno da izađemo iz ove situacije, pa ćemo se dogovarati dalje. Ja ne znam šta će biti za 10 godina“, istakao je Izetbegović.\nOn je poručio i da Savet ministara neće biti formiran bez izbornih pobednika iz Republike Srpske i odbacio mogućnost formiranja vlasti na nivou BiH sa opozicionim strankama u RS, SDS-om i PDP-om.\n„Kad prihvate da ova zemlja ima Ustav i vladavinu zakona, idemo sa SNSD i čekamo ih“, rekao je on.\nKada je reč o Rezoluciji o vojnoj neutralnosti koju je usvojila Narodna skupština Republike Srpske, Izetbegović smatra da je NSRS donela odluku o pitanju koje ne spada u njenu nadležnost.\n„Građani Republike Srpske imaju svoje predstavnike u Parlamentarnoj skupštini BiH, čija je to nadležnost, jer to nije nadležnost entiteta“, naveo je Izetbegović.\nLider SDA je pojasnio zašto Republiku Srpsku ne naziva punim imenom, već „entitet RS“.\n„Ne volim da se deo BiH zove po jednom narodu, pa recimo i da je to po mom narodu“, rekao je Izetbegović.


Hrvati tuže ako im prodamo imovinu :: NadjiDom.com\nVesti » Region | 23.09.2011.\nHrvati tuže ako im prodamo imovinu\nZa nedelju dana ističe rok do kad bi firme iz Hrvatske, Slovenije i BiH kojima je deo imovine ostao u Srbiji trebalo da reše imovinske odnose sa našom zemljom.\nPosle toga srpske vlasti mogu da privatizuju imovinu koja je nakon raspada SFRJ ostala u Srbiji, a koja samo u slučaju hrvatskih firmi vredi 800 miliona evra.\nU Ministarstvu ekonomije ne znaju da li će rok biti produžen, ali iz Hrvatske najavljuju tužbe u slučaju da im Srbija oduzme imovinu.\nUredba predviđa privatizaciju ako društveno preduzeće u Srbiji, čije je sedište u nekoj od republika bivše Jugoslavije, ne uredi imovinske odnose do 30. septembra. Takvih firmi je ukupno 150, a sporazume je do juče postiglo tek njih dvadesetak.\nU Agenciji za privatizaciju kažu da će po isteku roka privatizovati firme, ali da bi prethodno trebalo tačno utvrditi šta je u čijem vlasništvu. "Biće preduzeća gde ćemo privatizovati celokupnu imovinu u Srbiji. Više će, međutim, biti onih gde će deo imovine pripasti nama, a deo susedima. A šta je čije i u kom procentu, utvrdićemo po osnovu toga ko je koliko uložio", kažu u Agenciji.\nKako navode u Direkciji za imovinu, u Srbiji najviše imovine imaju hrvatske firme poput Ine, Borova, Kraša, te grupacije Rade Končar. Iz Slovenije je to Gorenje, te fabrika rashladnih uređaja LTH i Stari Merkator, a iz BiH firma za proizvodnju nameštaja Šipad.\n"U Srbiji je Ina, iz koje je nastao Beopetrol, imala pumpe i tržište. Ostale firme imaju uglavnom maloprodajne i poslovne objekte, malo je proizvodnih pogona", kaže Srboljub Panić iz Direkcije za imovinu.\nMirko Čavara, direktor Borova iz Vukovara, navodi da ova kompanija u Srbiji ima 88 maloprodajnih objekata i pogon za proizvodnju obuće u Somboru. Tu imovinu, sa kojom sada upravlja srpski Boreli, procenjuje na oko 30 miliona evra.\n"Tvrdimo da Boreli ne može biti pravni naslednik. O tome sa Srbijom nismo postigli sporazum, a znamo da rok ističe za desetak dana. Vašem Ministarstvu ekonomije i Agenciji za privatizaciju poslali smo stav da je pomenuta imovina u vlasništvu Borova, ne Borelija, ali nikakav pisani odgovor nismo dobili. Smatramo da su stvari jasne i da nema prostora ni za kakvo nagađanje, pa smo u slučaju oduzimanja imovine spremni da idemo i pred međunarodni sud", kaže Čavara.\nIz Šipada, najveće firme za proizvodnju od drveta u bivšoj Jugoslaviji, Blic nezvanično saznaje da su pregovori o imovinskim odnosima u toku. Ova sarajevska firma u našoj zemlji ima maloprodajne objekte, od kojih su neki i u najelitnijim delovima Beograda.\nEventualne tužbe protiv Srbije koje najavljuju poslodavci iz Hrvatske ne bi bili prvi sudski postupci za rešavanje imovinskih odnosa. Ina je zbog prodaje Beopetrola pre dve godine pokrenula spor protiv Agencije za privatizaciju Srbije, Akcijskog fonda i ruskog Lukoila, kupca Beopetrola.\nBeopetrol je prodat 2003, a hrvatska kompanija tvrdi da je njena imovina u Srbiji devedesetih godina nezakonito prebačena na Beopetrol. INA traži da joj bude vraćeno 167 benzinskih pumpi i isplaćeno 90 miliona po osnovu izgubljene dobiti.\nUredbu o imovinsko-pravnim odnosima Vlada Srbije je donela pre tri godine. Susedne zemlje su je nekoliko puta osporavale, pa u Privrednoj komori Srbije smatraju da bi rok za uređenje odnosa mogao da bude produžen.\n"Vlada je donela uredbu juna 2008. Nekoliko meseci kasnije je doneta nova uredba, a na koju su protest uložile Hrvatska, Slovenija i BiH. I ovaj akt je nekoliko puta produžavan (poslednji do septembra 2011), pa će najverovatnije biti ponovo prolongiran", smatra Dejan Jovović, savetnik u Birou za regionalnu saradnju Privredne komore.\nU Ministarstvu ekonomije, međutim, ovu procenu nisu mogli ni da potvrde niti da demantuju.


U velikoj akciji "Praznik" 21 uhapšeno zbog droge\nNa području Hercegovačko-neretvanskog, Zapadno-hercegovačkog i Kantona Sarajevo, te Istočnog Sarajeva danas je pretresena 31 lokacija i uhapšeno 21 lice osumnjičeno za proizvodnju i trgovinu droge, saopšteno je iz Agencije za istrage i zaštitu /Sipa/ BiH.\nU ovoj akciji kodnog naziva "Praznik" učestvovalo je više od 300 policijskih službenika Sipe, Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo, MUP-ova Hercegovačko-neretvanskog i Zapadno-hercegovačkog kantona i Centra javne bezbjednosti Istočno Sarajevo.\nOva lica uhapšena su po naredbi Kantonalnog suda u Sarajevu zbog sumnje da su počinila krivično djelo organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelom neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, te posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga, saopšteno je iz Sipe.\nPrilikom pretresa lokacija pronađeni su i privremeno oduzeti predmeti koji će se koristiti kao dokazi u daljem postupku.\nUhapšena lica će tokom dana biće kriminalistički obrađena, nakon čega će postupajući tužilac odlučiti o njihovom statusu.\nU saopštenju MUP-a Kantona Sarajevo, koje je objavljeno ranije, navodi se da je prilikom pretresa pronađena i oduzeta veća količina droge, opreme za proizvodnju i preprodaju droge, mobilni telefoni, računarska oprema, novac, vatreno oružje, municija, eksplozivne naprave, dokumentacija i jedan automobil.


VIP „migrant“ iz Skoplja – BiGportal.ba\nVIP „migrant“ iz Skoplja\nKako se bivši makedonski premijer obreo u Mađarskoj i tamo zatražio azil, i kakve veze s tim ima Džordž Soroš?\nOsuđeni poslanik Sobranja Makedonije, bivši premijer i prethodni lider (a danas počasni predsednik) opozicione VMRO-DPMNE Nikola Gruevski, koji se 8. novembra nije javio na izdržavanje dvogodišnje kazne zatvora, nalazi se u Budimpešti, gde čeka – politički azil.\nPOTERA ZA GRUEVSKIM Nakon bezuspešnog pokušaja da mu se u toku 78 sati od prekoračenja roka za javljanje u zatvor (ponovo) uruči poziv na izdržavanje kazne, makedonske policijske ekipe započele su poteru za (skrivenim) ekspremijerom (osuđenim zbog kupovine blindiranog „mercedesa“ za potrebe njegove vlade koji je koštao 570 hiljada evra). Policija ga je prvo tražila u njegovom stanu u skopskom naselju Crniče, zatim oko zdanja stranke u centru makedonske prestonice, potom u svim sedištima odbora partije širom Makedonije… Po nalogu Krivičnog suda u Skoplju 12. novembra raspisana je nacionalna poternica za Nikolom Gruevskim, a dan kasnije – međunarodna.\nI upravo tog dana, 13. novembra, Gruevski je na svom fejsbuk profilu objavio: „Ja sam u Budimpešti, i zbog desetina pretnji po sopstveni život, zatražio sam politički azil od vlasti u Mađarskoj.“\nŠETNjA S LIČNOM KARTOM Ko je omogućio Nikoli Gruevskom da se, gotovo kao u nekom špijunskom filmu, „prošeta“ kroz tri balkanske zemlje (Albanija, Crna Gora, Srbija) i stigne do članice Evropske unije, Mađarske? I to bez pasoša, budući da su mu još 3. juna prošle godine oduzeta oba pasoša (diplomatski i lični).\nBalkansku „šetnju“ omogućila mu je, prema nekim tvrdnjama, makedonska lična karta. Skoplje ima potpisan ugovor sa zemljama Zapadnog Balkana koji građanima omogućava da granicu prelaze samo s tim dokumentom.\nRuta Gruevskog imala je dve krucijalne nepoznanice. Prva je – kako je Gruevski iz Makedonije ušao u Albaniju? A druga – kada (i čime) je bivši makedonski premijer napustio državnu teritoriju Srbije i ušao u Mađarsku?\nOdgovor (dala ga je albanska policija) na prvu „nepoznanicu“ je da je Nikola Gruevski makedonsko-albansku granicu (najverovatnije) prešao ilegalno i to – peške (11. novembra). I to tamo „gde svako može da je pređe“ – duž Prespanskog jezera ili oko gradića Debar. Policija je još saopštila da je isto veče u 19 časova Gruevski prešao granični prelaz Hani Hotit – Božaj prema Crnoj Gori, a u 22.16 sati istog dana izašao iz te zemlje na graničnom prelazu Dobrakovo, sa Srbijom… I tu se Nikoli Gruevskom gubi svaki trag, sve dok 36 sati kasnije makedonski bivši premijer nije poslao spomenutu fejsbuk poruku da je u Budimpešti.\nORBANOVA POMOĆ I sada – ključni argument da je vlada Viktora Orbana pomogla Gruevskom da pobegne u Mađarsku. U svakoj od tri balkanske države kroz koje je prolazio, Gruevski se nalazio u službenim vozilima mađarskih diplomata (uvek sa po dvojicom) koji su radili u ambasadama Mađarske u Tirani (gde je i podneo zahtev za dobijanjem političkog azila u toj zemlji), Podgorici, Beogradu…\nDrugu „nepoznanicu“ u vezi s napuštanjem Srbije (jer u Mađarsku nije mogao da uđe s makedonskom ličnom kartom) – „rešili“ su mađarski mediji. Oni tvrde, a kažu da imaju i dokaze, da je Nikola Gruevski avionom Orbanove vlade s jednog od VIP terminala beogradskog aerodroma „Nikola Tesla“ tajno prebačen u Budimpeštu (pogledajte okvir „Vučićevo razjašnjenje“)…\nŠef kabineta mađarskog premijera Viktora Orbana Gergelj Guljaš novinarima je 19. novembra rekao samo da „mađarske državne vlasti nemaju ništa s tim kako je Gruevski napustio teritoriju svoje zemlje. Činjenica je, međutim, da je on žrtva progona i pretnji od strane levičarske vlade Zaeva, koja sasvim izvesno uživa podršku Džordža Soroša. Nadležne službe, to najodgovornije tvrdim, sprovešće proceduru za azil u skladu s mađarskim i međunarodnim pravom. Uz to, kao vrlo ozbiljna država, Mađarska je u međunarodnim odnosima partner (i) sadašnje vlade u Skoplju, i ne namerava da se meša u unutrašnja pitanja Makedonije“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u ponedeljak uveče je pružio detaljno razjašnjenje načina na koji je Nikola Gruevski iz Makedonije okolnim putem stigao u Mađarsku.\n„Dana 11. 11. tokom noći, negde između jedan i dva, nemamo zvanične podatke, lice Nikola Gruevski ulazi na teritoriju Albanije, legitimisavši se i u pratnji dva lica mađarske nacionalnosti. Potom ulazi u Crnu Goru na prelazu Božaj, ponovo sa regularnim dokumentima i sa pasavanom (carinska propusnica) izdatim u mađarskoj ambasadi u Tirani. Nakon toga, 11. 11. ulazi u Srbiju sa regularnom ličnom kartom i u pratnji ta ista dva lica, a zatim 12. 11. u 5.11 sati imenovano lice napustilo je Srbiju na prelazu Horgoš sa pasavanom br. 100.501 izdatim u Tirani, sa ličnom kartom i u pratnji lica sa diplomatskim dokumentima i diplomatskim vozilom“, naveo je Vučić i istakao da u tom momentu nikakva poternica za Gruevskim nije postojala: „Tek 13. 11. u 19.35 sati od Interpola Skoplje dostavlja nam se poternica. Dakle, da smo ga zaustavili, to bi bila otmica Gruevskog sa naše strane… Koga vi zavitlavate, tražite da Srbija hapsi ljude bez poternice, da li mislite da smo mi divlje pleme, da li to od Srbije očekujete umesto da se pitate koga ste pustili i zašto ste toliko čekali?!“


Ako nam otmu Kosovo, pitanje je šta će biti sa ostatkom - 12.07.2020, Sputnik Srbija\nUlazak u geta, Orahovac, Veliku Hoču, Gračanicu, za mlade je ogromno iskustvo. Nisu isti kada se vrate sa Kosova, a kosovska tema se ukazuje kao pitanje smisla... 12.07.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, miloš ković, društvo\n07:00 12.07.2020 (Osveženo: 14:52 30.08.2021)\n© Foto : Milan AndrićIako je reč o duhovnoj školi, prisustvovanje liturgiji nije bilo obavezno, ali Nikolić kaže da izvan liturgijskog konteksta i koncepta, razumevanje smisla našeg duhovnog nasleđa, istorije i kulture nije moguće.\n© Foto : Milan AndrićStudenti ispred zadužbine Svetog Stefana Dečanskog, bisera svetske kulturne baštine pod zaštitom Uneska.\n© Foto : Milan AndrićStudenti iz Srbije, Republike Srpske i Crne Gore - duhovni razgovori sa ocem Savom.\n© Foto : Milan AndrićSa decom Orahovca - najlepša uspomena iz Metohije\n© Foto : Milan AndrićVeliki utisak na studente ostavili su sveštenici i monasi koji žive na Kosovu i Metohiji, ali i oni koji gotovo da ne govore, već u tišini obavljaju svoje poslušanje.\nPrizrenska letnja duhovna škola


Toplane: Energetska srca gradova - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Specijalna izdanja»Energetska efikasnost specijal»Toplane: Energetska srca gradova\nToplane: Energetska srca gradova\nZa funkcionisanje bilo kog urbanog naselja u energetskom smislu odgovoran je sistem daljinskog grejanja, odnosno – toplane. Energetska efikasnost, ili njoj veoma sličan (ali manje popularan) pojam koji vodi istom cilju – ušteda energije – nalaze primenu i u velikim energetskim sistemima. Svakako, kao doprinos uspostavljanju održivog razvoja i dugovečnom trajanju urbanih struktura, svoje mesto nalaze i obnovljivi izvori energije. Oni se trenutno kod nas za daljinsko grejanje koriste u zanemarljivoj meri, ali se polako stvaraju uslovi za njihovu širu primenu.\nSistem daljinskog grejanja u Beogradu i Srbiji zasnovan je na korišćenju fosilnih goriva, pre svega prirodnog gasa, ali i mazuta (kao tečnog goriva), a ponegde i uglja (čvrstog goriva). Ova goriva svojim sagorevanjem emituju gasove sa efektom staklene bašte (pre svega CO2), ali se priključenjem individualnih kotlarnica na sistem daljinskog grejanja dobija bolji kvalitet vazduha u gradu. Cena fosilnih goriva zavisi od kretanja cena na svetskom tržištu, uglavnom se uvoze i stvara se zavisnost od gasnih i naftnih kompanija. Ipak, prednost fosilnih goriva je u tome što se garantuje njihova dostupnost i što omogućuju funkcionisanje sistema daljinskog grejanja u svakom trenutku, bez obzira na klimatske uslove i spoljnu temperaturu. Obnovljivi izvori energije (biomasa, sunčeva i geotermalna energija) svoje prednosti mogu da iskoriste uklapanjem u već postojeći sistem koji je zasnovan na korišćenju fosilnih goriva – smanjujući na taj način njihovu potrošnju i zavisnost od uvoza. Prelaz na obnovljive izvore energije treba da bude postepen, sa analizom svake pojedine lokacije, kako bi se maksimalno iskoristile njene pogodnosti. Primena obnovljivih izvora energije u sistemima daljinskog grejanja vezana je i sa energetskom efikasnošću celog energetskog lanca koji obuhvata i proizvođače primarne energije, i preduzeća daljinskog grejanja, i krajnje potrošače – korisnike, odnosno zgrade koje se greju…


Zvanično otvoren kružni tok saobraćaja na Dobrinji - Klix.ba\nUloženo 400.000 KM\nZvanično otvoren kružni tok saobraćaja na Dobrinji\n25.11.2011. u 14:39\nRadovi na kružnom toku izvođeni su u okviru Projekta rekonstrukcije spoja X i G transverzale s primjenom raskrsnice s kružnim tokom, za koje su 400.000 KM izdvojili Ministarstvo saobraćaja i Direkcija za puteve KS-a i Općina Novi Grad.\nIako je izgradnja kružnog toka mogla biti završena za mjesec dana, kako ističe direktor Direkcije za puteve KS-a Adem Zolj, zbog podzemnih instalacija i stupova kontaktne mreže izgradnja je trajala tri mjeseca.\nDirektor Zolj dematirao je i navode da zglobni trolejbusi i autobusi ne mogu skretati, nego da je samo potrebno smanjiti brzinu u kružnom toku, naglašavajući da se bh. vozači trebaju bolje upoznati o kretanju na kružnom toku.\nSaobraćajni kružni tokovi su postali popularni u XX stoljeću širom Evrope, ali je BiH tek prije nekoliko godina počela velike saobraćajnice umjesto semaforima rješavati kružnim tokovima koji su se pokazali kao sigurniji oblik raskrsnice s manje saobraćajnih nesreća sa smrtnim posljedicama, a također i stvaraju manje gužve na gradskim saobraćajnicama.\nNačelnik Općine Novi Grad Damir Hadžić kazao je novinarima da je na ovom lokalitetu trebalo izgraditi kružni tok čime je riješen saobraćaj u ovom sarajevskom naselju te da je urađen dobar posao koji će olakšati vozačima kretanje ovim pravcem.\nTakođer, ministar saobraćaja Kantona Sarajevo Haris Lulić, kao i premijer KS-a Fikret Musić slažu se da su se ovakva rješenja pokazala kao najbolja te da će Vlada KS-a nastaviti izradu projekata za još nekoliko raskrsnica u KS-u na kojima bi se mogao izgraditi kružni tok.\nIzvođači radova bili su Euroasfalt d.o.o i Orman d.o.o, a nadzor nad radovima vršio je Zavod za izgradnju KS-a.


Bosanskohercegovačka kompanija za gas, BH Gas saopštila je da je podnela krivičnu prijavu protiv uvoznika ruskog gasa zbog jednostranog menjanja rute ka novom Turskom toku, optužujući kompaniju da je dopustila da susedna Srbija ima potpunu kontrolu snabdevanja gasom u državi.\nBH Gas je u izjavi od ponedeljka rekao da je uvoznik, sarajevska kompanija Energoinvest, omogućio Transportgasu Srbija i Gas Promet Pale iz Republike Srpske (RS) da od 1. aprila kontrolišu snabdevanje Federacije (FBiH).\nEnergoinvest je ranije tvrdio da je ruski partner Gazprom zatražio preusmeravanje i da stara ruta preko Mađarske i Ukrajine neće biti operativna za BiH.\nGazprom je 1. januara počeo da koristi svoju novu trasu cevovoda preko Turske i Bugarske – alternativu postojećem vodu koji prolazi kroz Ukrajinu i Mađarsku.\nTo je izazvalo svađu u BiH između kompanija uključenih u distribuciju gasa sa BH Gasom, koji optužuje uvoznika Energoinvest da je prouzrokovao otkazivanje dugoročnih ugovora sa Srbijom i Mađarskom, što bi moglo koštati BiH oko 23 miliona američkih dolara kazne.\nBH Gas tvrdi da Gazprom nije tražio preusmeravanje iz “ekonomskih, već iz političkih razloga”, a Energoinvest je pristao na promenu bez konsultacija s vladom ili BH Gasom.\nU stvari, Energoinvest je eliminisao BH Gas iz određenih delova posla, što će dovesti do nestabilne isporuke koja će zavisiti od drugih zemalja, saopštila je kompanija.\n“Suverenitet BiH narušen je svim ovim događajima i Energoinvest je prepustio gasni sistem u ruke druge države i njenog dispečerskog centra”, navodi se u izjavi.\nZbog toga je BH Gas odlučio da slučaj preda sudskim institucijama, rekavši da je u krivičnoj prijavi priložio sve dokaze.\nVlada FBiH je 1. aprila zatražila da se sva dokumentacija obe kompanije dostavi tužilaštvu, a “BH Gas nestrpljivo očekuje da svi igrači budu procesuirani i da se analiziraju događaji u vezi sa transportnim sistemom i ugovornim obavezama”, rekli su iz kompanije.


Posle rekordno loših rezultata na lokalnim izborima u dve pokrajine, Baden-Virtenberg i Rajnlad-Falc, Hrišćansko-demokratska unija (CDU) ili nema strategiju za mesece koji prethode parlamentarnim izborima u septembru, ili Lašet, ne tako davno izabran na čelo stranke, još nije čestito uzeo uzde u svoje ruke.\nČlanovi i simpatizeri demohrišćana očajnički se nadaju da je u pitanju ovo drugo i da će centrala izvući neki adut iz rukava i spasti šta se spasti može. Doduše ne u Baden-Virtenbergu, gde Zeleni nastavljaju svoju vladavinu, niti u Rajnland-Falcu, gde su na poziciji broj jedan ubedljive socijaldemokrate (SPD), ali možda na lokalnim izborima koji dolaze u drugim saveznim pokrajinama.\nUprkos padu procenta koji su demohrišćani inkasirali u Baden-Virtenbergu, nemački Dojče vele smatra da je moguća upravo koalicija njih i Zelenih, kao jedina matematički i politički izvodljiva. Jedno je sigurno, a to je da će se izborni rezultat u obe pokrajine i te kako preliti na federalni nivo 26. septembra, kad se bude birao i novi kancelar.\nNE MORA KANCELAR BITI NAŠ\nPOŠTO je došao do daha, Armin Lašet je pozvao stranačke kolege na borbu, jer, kako je kazao, "nije bogomdano da demohrišćani postave kancelara". Lašet je, na sednici čelnika CDU, prema pisanju tabloida "Bild", kritikovao koalicionog partnera na saveznom nivou, Socijaldemokratsku partiju (SPD). Sa druge strane, šef SPD i kandidat za kancelara, Olaf Šolc izjavio je da je moguća većina i bez demohrišćana. "Želim da budem kancelar", nije okolišao on.\nVeliki ceh došao je, naime, na naplatu demohrišćanima. Korupcionaška afera sa zaštitnim maskama otežala je za šestocifrene sume buđelare njihova dva poslanika u Bundestagu, od kojih je jedan ni manje ni više nego šef poslaničkog kluba CDU-CSU Georg Nuslajn. Dakle, skandal je krenuo "od glave", a obiće se, po svoj prilici, o izborni rejting bavarskog premijera Markusa Zodera, lidera Hrišćansko-socijalne unije (CSU), sestrinske stranke CDU, kojoj pripada odlazeća Angela Merkel, kancelarka sa 16-godišnjim stažom.\nPROBLEMI Armin Lašet, Foto AP\nAfera sa primanjem mita, u kojoj se dvojici stranačkih kolega pridružio i Mark Hauptman, nije jedino što je srozalo šanse CDU-CSU. Deo "zasluge" pripada samoj Merkelovoj i njenim partijskim saradnicima, pre svih Jensu Španu, ministru zdravlja.\nANKETE pokazuju da, na saveznom nivou, demohrišćani trenutno imaju oko trećine biračkog tela, dok su, pre samo nekoliko meseci, "držali" oko 40 procenata. Ovo srozavanje CDU pred odlazak Angele Merkel podseća na poslednje godine Helmuta Kola koji je, takođe posle četiri uzastopna mandata, 1998. godine otišao, ostavivši ovu stranku u dubokim problemima.\nNJihova strategija borbe protiv pandemije virusa korona u ovoj zemlji sa više od 83 miliona stanovnika potpuno je pala na ispitu.\nVišemesečno zaključavanje čitavih regiona, zatvaranje vrtića, škola i univerziteta, kao i manjak vakcina, neuspelo rangiranje građanstva u redu za imunizaciju, izazvalo je talas protesta širom Nemačke. Doslednost svojim principima s početka pandemije, koju je Merkelova neprekidno demonstrirala, nije naišla na razumevanje kod birača.\nŠto pre dvojac CDU-CSU donese odluku i u javnost izađe sa imenom svog kancelarskog kandidata, "to će se pre probiti kroz negativne napise o svom kriznom menadžmentu tokom pandemije".\nUKIDAJU 4.000 RADNIH MESTA: Folksvagen planira da se oslobodi radnika u fabrikama u Nemačkoj\n14. 03. 2021. u 18:27\nNemačka Angela Merkel izborni rezultat Armin Lašet


Nema sufinansiranja studenata, za zaposlene duže studiranje\nautor: Novosti.rs 29.01.2017 567 pregleda\nRanije najavljivano sufinansiranje studenata, prema kojem bi neko plaćao školovanje deset a neko 90 odsto, u zavisnosti od uspeha, za sada neće biti uvedeno.\nNacrt zakona o visokom obrazovanju, koji je završen u Ministarstvu prosvete, u februaru će se naći na javnoj raspravi, nakon čega će krenuti u skupštinsku proceduru. Prema pisanju “Novosti”, najavljivane izmene u načinu finansiranja obrazovanja ostaće isto, kako za studente, tako i za državu.\nPrema rečima profesorke Vesne Mandić, način finansiranja će se menjati iz temelja, ali novim zakonom.\n– Svaki univerzitet potpisivaće govor sa vladom, a biće određeni i kriterijumi z afinansiranje. Realno je da taj model uspostavimo za dve godine, kada budemo imali jedinstveni informacioni sistem prosvet, sa podacima o broju studenata, uspešnosti studiranja, zapošljivosti i ostalim podacima za vrednovanje ustanova i studijskih programa – navela je Mandić.\nNacrtom je predviđeno i to da svi koje rade dobiju duži rok za studiranje. Pa bi tako zaposleni studenti četvorogodišnje studije trebalo da završe za 12 godine. Isto će se odnositi i na student sa hendikepom.\nUkoliko ga Skupština odobri, novinu će predstavljati studije u kratkim ciklusima, koje će trajati jedan ili dva semestra, a nosiće 30, odnosno 60 bodova. To će biti pre svega stručna usavršavanja za one koji žele da specijalizuju neku oblast.\nNacrt predviđa i mogućnost da fakulteti osnivaju preduzeća i pružaju usluge, a na tim projektima moći će da angažuju i studente. Za fakultete je značajno i to što će donacije biti izuzete iz kategorije sopstvenih prihoda.


Mladi iz Novog Bečeja uspešno završili obuke za povećanje zapošljivosti | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nMladi iz Novog Bečeja uspešno završili obuke za povećanje zapošljivosti\nKoordinator Kancelarije za mlade opštine Novi Bečej Dejan Vuletaš i koordinatorka projekta „Jednaka šansa za sve mlade 2 – Egyenlő esély minden fiatalnak 2“ Bojana Pejović uručili su sertifikate polaznicima koji su uspešno završili obuke za povećanje zapošljivosti.\nSeminar je bio podeljen na tri tematske celine: aktivno traženje posla, komunikacija i javni nastup i pokretanje sopstvenog biznisa.\n– Ovde smo se okupili da i zvanično dodelimo sertifikate polaznicima. Drago mi je što smo uspešno sarađivali na ovom projektu i sa organizacijama koje nisu iz našeg lokala. Mi smo tu da prepoznamo potrebe mladih, rekao je Dejan Vuletaš, koordinator Kancelarije za mlade opštine Novi Bečej.\nBečejsko udruženje mladih, nevladina i neprofitna organizacija je jedan od partnera koji su učestvovali u realizaciji ovog projekta. Udruženje se između ostalog bavi razvojem lokalne zajednice, omladinskim radom i javnim informisanjem.\n-Održane su tri obuke za povećanje zapošljivosti. Jedna je bila obuka aktivnog traženja posla, gde su mladi učili kako da napišu cv, motivaciono i propratno pismo, kao i simulacija poslovnog intervjua. Druga obuka je bila o komunikaciji i javnom nastupu, a treća je bila obuka za pokretanje sopstvenog biznisa, pisanje biznis plana i o pravnom aspektu pokretanja novog biznisa. Pošto je ovo nastavak projekta, prošle godine smo sarađivali sa Srbobranom, a uglavnom gledamo da uključimo okolne opštine, tako je došlo i do toga da ovog puta obuku realizujemo u Novom Bečeju, navela je Bojana Pejović iz Bečejskog udruženja mladih.\nIgor Hajdu jedan od polaznika podelio je sa nama utiske sa obuka koje je prošao u okviru projekta „Jednaka šansa za sve mlade 2”.\n– Edukacije su bile dobre, uživao sam i naučio mnogo toga. Prijavio sam se za ove obuke jer sam hteo da naučim nešto što će mi poslužiti da lakše nađem posao i da se zaposlim u Srbiji. Možda jednog dana pokrenem svoj biznis i otvorim neku firmu i pomognem drugim mladima da se zaposle. Najviše mi se dopala obuka pisanja biznis plana, gde je sve detaljno objašnjeno kako i šta treba i kome treba da se obratim za pomoć, objasnio je Igor Hajdu.\nDvadesetosmogodišnji Dragan Martinović je uspešno završio sve tri obuke. Kaže da je predznanja imao iz svih oblasti o kojima je bilo reči, ali da je ipak uspeo da stekne i nove veštine i proširi znanja.\nObuke su realizovane tokom septembra i oktobra meseca 2015. god. na srpskom i mađarskom jeziku i samo su deo aktivnosti projekta „Egyenlő esély minden fiatalnak 2 – Jednaka šansa za sve mlade 2“. Realizuje ga udruženje građana Tako cool u partnerstvu sa Bečejskim udruženjem mladih, Opštim udruženjem preduzetnika Bečej i Kancelarijom za mlade opštine Novi Bečej, a finansira Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije.


Zavod za javno zdravstvo FBiH: Potvrđena 52 slučaja zaraze korona virusom, tri osobe preminule\nIz Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH objavili su podatke o epidemiološkom stanju u srijedu do deset sati. Navodi se da su do sada u Federaciji BiH potvrđena 52 slučaja zaraze korona virusom, te da su tri osobe preminule. Ističe se da je u FBiH obavljena 464 testa na korona virus, prenosi Anadolu Agency (AA).\nOd 52 slučaja, u odnosu na posljednji izvještaj u utorak u 18 sati, četiri su nova, kažu iz ZJZ FBiH. Najviše slučajeva zaraze korona virusom 24 zabilježeno je u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, slijede Zeničko-dobojski kanton sa osam, Unsko-sanski kanton sa šest, te Kanton Sarajevo sa pet. U Bosansko-podrinjskom kantonu imaju četiri slučaja oboljenja COVID-19, Zapadnohercegovačkom tri, a po jedan u Posavskom i Srednjobosanskom.\nNajviše testova na korona virus, 177, obavljeno je Hercegovačko-neretvanskom kantonu, a potom u Tuzlanskom, gdje je urađeno 107 testiranja i svi su bili negativni. U Kantonu Sarajevo urađeno je 69 testova na korona virus.\nLIFE: Otišla na trčanje: Dobila otkaz i deportaciju jer je prekršila izolaciju\nOd COVID-19 u svijetu je umrlo više od 18.900 ljudi, a potvrđeno je preko 420.000 slučajeva zaraze korona virusom u više od 170 zemalja, govore podaci američkog Univerziteta Johns Hopkins. Do sada se oporavilo više od 110.000 ljudi.


ZAPOSLENI NA ODREĐENO VREME U KLINIČKOM CENTRU TRI MESECA NA PRIMAJU PLATE - Glas Šumadije\nHome > Društvo > ZAPOSLENI NA ODREĐENO VREME U KLINIČKOM CENTRU TRI MESECA NA PRIMAJU PLATE\n12/02/2019 374Leave a Comment on ZAPOSLENI NA ODREĐENO VREME U KLINIČKOM CENTRU TRI MESECA NA PRIMAJU PLATE\nZaposleni na odredjeno vreme u kragujevačkom Kliničkom centru, njih 134, već tri meseca ne primaju plate. Nekolicina njih koji su se tim povodom javno oglasili, tvrde da im je nedavno ukinuta i nadoknada za prevoz. Reč je, inače, o nemedicinskom osoblju, odnosno pomoćnim radnicima u zdravtsvu, čije plate se, za razliku od stalno zaposlenih, finansiraju iz kase Kliničkog centra, a čiji je račun, kao što je naš list već i pisao, u blokadi još od sredine decembra prošle godine.\nPoslednji put, deo zarade isplaćen nam je početkom decembra, i od tada nas nedeljama, sada već i mesecima obmanjuju u vezi sa našim platama. Najgore je što ne znamo kad ćemo da počnemo ponovo da ih iprimamo, ističu pomoćni radnici u KC Kragujevcu, koji, u najvećem broju, sa tom zdravstvenom ustanovom imaju ugovore o radu na rok od 24 meseca, i koji ovih dana apeluju na medije da im pomognuda izadju iz, kako kažu, lavirinta i besparice, u kojoj su se našli mimo svoje krivice.\nNapomunju da je njihove navode nedavno potvrdila i Inspekcija rada kojoj su se obratili za pomoć.\nU kragujevačkom Kliničkom centru potvrdjeno nam je da pomoćnim radnicima zarade nisu isplaćene od decembra, te da je razlog tome blokada računa te zdravstvene uistanove. Ističu i da se novac za isplatu zarada toj kategoriji zaposlenih nalazi na zaštićenom računu, te da će im zaostale zarade i ostale proinadležnosti biti islaćene čim račun KC-a bude deblokiran.\nRačun naše zdravstvene ustanove u blokadi je od 18. decembra prošle godine, zbog dugova kompaniji Velefarm koji datiraju iz 2010. i 2011. godine. Novac za isplatu zarada radnicima koji su pogodjeni blokadom, nalazi se na zaštićenom računu, tako da će plate toj katergoriji zaposlenihe biti isplaćen odmah posle deblokade računa. Očekujem da će račun naše ustanove da bude deblokiran u najskorije vreme rekao nam je v.d. direktora Kliničkog centra u Kragujevcu dr Predrag Sazdanović, napominjući da blokada računa nije ugrozila osnovnu delatnost te ustanove.\nKragujevački KC, prema njegovim rečima, uprkos blokadi tredovno pruža sve zdravstvene ustanove pacijentima koji mu gravitiraju. Inače, prema rešenju Privrednog apelacionog suda u Beogradu, koje je Kliničkom centru Kragujevcu dostavljeno 18. decembra 2018., ukupan dug te zdravstvene ustanove, u prethodnih sedam godina, narastao je, sa kamatama i troškovima sudskog postupka koji je 2015. pokrenuo Velefarm, sa 88,6 na 182.765.400 dinara, koliko je iznosio sredinom decembra. Vlada Srbije je, krajem decembra, KC u Kragujevcu uplatila 99,5 miliona dinara za otplatu dela tog duga.\nTagged dr Predrag Sazdanović Klinički centar Kragujevac račun u blokadi


Bjelorusija ugasila internet nakon kontroverznih predsjedničkih izbora – Bankar.me\nAugust 12, 2020 PLANETA, SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nProtesti su izbili zbog rezultata izbora koji su pokazali da je Lukašenko osvojio svoj šesti uzastopni mandat sa oko 80 procenata glasova, opozicioni kandidati i demonstranti kažu da su izbori bili namješteni i smatraju da su rezultati lažni.\nŠirom zemlje protesti protiv Lukašenkove administracije, uključujući kritike njegove spoljne politike i postupanja sa pandemijom eksplodirali su u nedjelju uveče kada su rezultati objavljeni, a vlada je na proteste odgovorila mobilizacijom policije i vojnih snaga, posebno u Minsku, glavnom gradu.\nLukašenko je u jučerašnjem intervjuu izjavio da gašenje internet konekcije i mobilnih usluga nije djelo njegove vlade, već da to „dolazi iz inostranstva“.\nBjeloruski tim za hitne slučajeve u zajednici (CERT) takođe je saopštio u nedjelju da su za gašenje interneta odgovorni „napadi iz inostranstva“ koji su bili usmjereni protiv Državnog komiteta za državnu bezbjednost i Ministarstva unutrašnjih poslova.\nBjeloruski Beltelecom rekao je u ponedjeljak da radi na rješavanju kvarova i obnavljanju usluga nakon “višestrukih sajber napada različitih intenziteta”. Spoljni posmatrači ne vjeruju u ove tvrdnje.\n“Istina o onome što se događa u Belorusiji trenutno zaista nije jasna, ali nema naznaka bilo kakvog sajber napada. To se ne može isključiti, ali ne postoje nikakve naznake da se to desilo”, kaže Alp Toker, direktor nestranačke grupe za praćenje povezanosti, NetBloks.\nSmetnje su se proširile čak i na virtualne privatne mreže (VPN), koje su uobičajeno rješenje za nestanak interneta ili cenzuru. “Bjelorusija nije imala mnogo ulaganja u tehnologije zaobilaska cenzure, jer ljudi tamo nisu imali potrebu”, kaže Toker.\nPOJMOVIAleksandar Lukašenko Bjelorusija\nPrevious Najave vakcina ruše vrijednost zlata\nSljedeći Među 500 najuspješnijih kompanija na svijetu prednjače Kineske


Nemački ambasador: Kosovo pripada Savetu Evrope\n"Čestitamo na prijavi za članstvo", poručio je u kratkoj objavi na Tviteru nemački ambasador na Kosovu, Jern Rode, komentarišući tvit kosovskog premijera – da je ministarka spoljnih poslova Donika Gervala predala prijavu za članstvo u Savetu Evrope.\nAmbasador Jern Rode (Foto Tviter@GermanAmbKOS)\nNemački ambasador je naveo da Kosovo pripada Savetu Evrope.\n"Radujem se što ću Kosovo videti kao deo porodice Saveta Evrope koja zajedno radi na promovisanju ljudskih prava, demokratije i vladavine prava", poručio je Rode.\nPodršku Kosovu na putu ka Savetu Evrope danas je uputio i predsednik Albanije Iljir Meta.\nOn je pozvao sve albanske institucije da se mobilišu i ulože napore da "ovu istorijsku priliku pretvore u uspeh".\n"Kosovo - članica Saveta Evrope, biće dodatna vrednost za mir, bezbednost i demokratiju u našem regionu i Evropi", naznačio je Meta.\nPodsetimo, Priština je juče preduzela prvi korak u prijavljivanju za članstvo u Savet Evrope. Odluka je donešena na elektronskom sastanku Vlade u Prištini. Prema ovoj odluci Vlade Ministarstvo za spoljne poslove i dijasporu se obavezuje da sprovede sve zakonski zasnovane procedure za članstvo. Odlukom je „u načelu“ odobrena inicijativa za članstvo u ovu međunarodnu organizaciju. Ubrzo zatim, Kosovo je predalo i aplikaciju za članstvo.\nPotom su usledile reakcije najviših prištinskih zvaničnika među kojima su bili ministarka spoljnih poslova, premijer i kosovska predsednica, koji su poručivali da Kosovo "zaslužuje" da postane član Saveta Evrope.\nKosovska predsednica, Vjosa Osmani, koja boravi u Litvaniji ujedno je juče i danas u dva navrata zatražila od predstavnika ove države podršku u procesu u vezi sa prijavom za članstvo.\nSa druge strane, Beograd se protivi ovakvom potezu Prištine.\n"To je kršenje svih, ne samo principa, međunarodnog javnog prava, već direktno normi iz pojedinih sporazuma, dakle, od Rezolucije 1244, do Vašingtonskog sporazuma", prokomentarisao je zahtev Prištine predsednik Srbije u jednom od više obraćanja u prethodnim danima.\nU Srbiji je danas ujedno održana sednica Saveta za nacionalnu bezbednost, a upravo povodom prijave Prištine.\nNakon višednevnih upozorenja Prištini o tome da će Beograd nastaviti sa kampanjom otpriznavanja kosovske nezavisnosti, ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković poručio je nakon završene sednice da su četiri države povukle priznanje Kosova, te da je diplomatske note prosledio predsedniku Srbije.\nZvaničnici u institucijama EU i zemlje članice Unije snažno zahtevaju od vlasti Kosova da suštinski obnove dijalog s Beogradom i stavljaju vrlo jasno do znanja da ni Srbija, a svakako ni Kosovo ne mogu napredovati ka ugrađivanju u EU bez opipljivog napretka ka normalizaciji odnosa u vidu celovitog međunarodno priznatog sporazuma.\nAmbasador Kube: Kosovo je deo Srbije\nIstraživanje NSPM: Većina protiv priznanja Kosova\nVećina ispitanika istraživanja Nove srpske političke misli ne bi priznalo Kosovo u zamenu za prijem Srbije u Evropsku uniju, protivi se ulasku u NATO i nije za uvođenje sankcija Rusiji - podaci su objavljenog istraživanja.\nVjosa Osmani na sastanku sa predstavnicima Venecijanske komisije\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani sastala se sa predstavnicima Venecijanske komisije koju su činili izvestilac Graini Mekmorov, zamenik sekretara Šnuc Dur, kao i šef Kancelarije Saveta Evrope na Kosovu Frenk Pauer.\n22.05.2022 Otac Ilarion novi vladika SPC na Kosovu (1558)


Štefi Graf - Golden Slem - Sportska sećanja\nŠtefi Graf – Golden Slem\nHome » Grend Slem » Štefi Graf – Golden Slem\nŠtefi Graf je po mnogima najbolja teniserka svih vremena, u karijeri je osvojila 22 Grend Slem titule i Olimpijsko zlato. Pet puta je birana za najbolju sportistkinju Nemačke, a 1999. godine dobila je nagradu za najbolju teniserku 20. veka. Ipak, jedna godina u njenoj karijeri se posebno izdvaja.\nŠtefi je u 1988. godinu ušla kao prva teniserka sveta, posle sjajne 1987. godine mnogi su se pitali da li može da ponovi rezultate iz prošle godine, ali ne samo da ih je ponovila, već ih je nadmašila i ispisala istoriju tenisa. Zablistala je odmah na startu sezone u Melburnu, osvojila je Australian open pobedivši u finalu Kris Evert sa 6 : 1, 7 : 6, ne izgubivši na putu do titule niti jedan set.\nTokom proleća je na manjim turnirima zabeležila nekoliko poraza uglavnom od Evertove, ali je spremna došla u Pariz na drugi Grend Slem sezone. Na Rolan Garosu je briljirala, u finalu je počistila Natašu Zverevu sa 6 : 0, 6 : 0, za nezapamćena 34 minuta, u do tada najkraćem Grend Slem finalu u istoriji. Nataša, koja je na putu do finala savladala i veliku Martinu Navratilovu je u finalu uspela da osvoji samo 13 poena u 12 odigranih gemova. Najteži posao u toj sezoni Grafova je imala na Vimbldonu, gde je u finalu igrala sa u tom trenutku šestostrukom uzastopnom Vimbldonskom šampionkom Martinom Navratilovom. Vodila je Martina u finalu sa 7 : 5 i 2 : 0, ali je Štefi od tog trenutka zaigrala perfektno i na kraju slavila sa 5 : 7, 6 : 2, 6 : 1, uzevši 12 od poslednjih 13 gemova. Slavila je i na poslednjem Grend Slemu sezone, na US Openu, gde je u finalu savladala Gabrijelu Sabatini sa 6 : 3, 3 : 6, 6 : 1. Tom poobedom je osvojila kalendarski Grend Slem, što su pre nje uradile samo Margaret Kort i Morin Konoli Brinker. Ipak da bude jedinstvena, Štefi se potrudila na Olimpijskim igrama u Seulu, gde je Grend Slem titulama dodala i olimpijsko zlato, pobedivši u finalu Sabatinijevu sa 6 : 3, 6 : 3.\nŠtefi Graf je uradila nešto neverovatno 1988. godine, nešto što nikada pre nije učinjeno a verovatno će teško biti ponovljeno. Osvajanje 4 Grend Slem titule i olimpijskog zlata u istoj sezoni, od te godine zahvaljujući Štefi Graf nazvano je “Golden Slem”.


UEFA priprema plan: Bude li ijedan igrač pozitivan na koronu, klub gubi meč 0:3 i ispada iz Evrope? - mojusk.ba\nPandemija koronavirusa promijenila je fudbal širom Evrope, ispraznila tribine i nanijela klubovima ogromne finansijske gubitke.\nProblem je ozbiljan, rijetke su države koje su omogućile (djelomičan) povratak fanova na stadione, a zdravstveni protokoli uglavnom su rigorozni.\nAktuelne sezone u Ligi prvaka i Evropskoj ligi nisu završene, a kvalifikacije za narednu tek treba da počnu. Poznato je da će se u kvalifikacijama, u kojima Bosnu i Hercegovinu predstavljaju Sarajevo, Željezničar, Zrinjski i Borac, u svakom pretkolu igrati po jedan meč, umjesto dosadašnja dva.\nNepoznanica je kako će ekipe putovati jer i dalje postoje restrikcije, naročito za “treće zemlje”, odnosno države van Evropske unije. Iz UEFA-e još nema konkretnih smjernica, a Jutarnji list je iz Hrvatskog nogometnog saveza dobio neslužbeno informaciju da krovna kuća evropskog fudbala ozbiljno razmatra jedan slučaj.\n– Ako ijedan igrač ekipe koja se takmiči u nekom od tih takmičenja bude pozitivan na koronavirus, njegov klub gubi utakmicu 0:3!?\nKada bi se to, primjera radi, dogodilo u nekom od pretkola u kojima se igra jedan meč, to bi automatski značilo ispadanje iz Evrope.\nMeđutim, to je zasad jedan od prijedloga, ali je jasno da UEFA ide u smjeru strogih propisa za međunarodne utakmice. Vjerovatno će klubovi uoči svakog meča morati testirati svoje igrače, članove stručnog štaba, osoblja…


Assad dolazi u prvu posjetu arapskoj zemlji od početka rata u Siriji - Najnovije Vijesti\nSirijski predsjednik otputovao je u UAE na razgovore sa liderima zemlje o proširenju bilateralnih odnosa.\nSirijski predsjednik Bashar al Assad pojačao je napore da odmrzne odnose sa arapskim zemljama koje su mu se suprotstavljale tokom rata koji je pustošio njegovu zemlju 11 godina, putujući u Ujedinjene Arapske Emirate na razgovore o poboljšanju veza sa naftom bogatom državom.\nAssad se u petak u Dubaiju sastao sa prestolonasljednikom Mohamedom bin Zayedom u Abu Dabiju i sa prestolonasljednikom Mohamedom bin Rashidom Al Maktumom u Dubaiju, u njegovoj prvoj posjeti drugoj arapskoj zemlji od početka borbi u Siriji 2011. Lideri su razgovarali o proširenju bilateralne saradnje – posebno u smislu investicija i ekonomskih odnosa – promociji „težnji dva bratska naroda“, saopštila je Assadova administracija.\nBin Zayed je navodno potvrdio podršku UAE teritorijalnom integritetu Sirije i potvrdio potrebu za povlačenjem „svih stranih snaga koje nelegitimno postoje na sirijskim teritorijama“. Assad je rekao da s obzirom na sve veću nestabilnost širom svijeta, „moramo nastaviti da se pridržavamo naših principa, suvereniteta naših zemalja i interesa naših naroda“.\nAdministracija predsjednika Joea Bidena reagovala je na razgovore rekavši da je „duboko razočarana i uznemirena ovim očiglednim pokušajem legitimisanja“ Assada. „Pozivamo države koje razmatraju angažman sa Assadovim režimom da pažljivo odmjere užasne zločine koje je režim počinio nad Sirijcima tokom posljednje decenije, kao i stalne napore režima da uskrati velikom dijelu zemlje pristup humanitarnoj pomoći i bezbjednosti“, navodi se u saopštenju portparola State departmenta Ned Price.\nWashington je podržao pobunjeničke borce, uključujući islamiste koji putuju u Siriju iz drugih zemalja, u nastojanju da iznude promjenu režima u Damasku. Assad se takođe suočio sa opozicijom bliže svojoj kući. Sirija je izbačena iz Arapske lige nakon što je izbio građanski rat, a neki od njenih susjeda, uključujući Saudijsku Arabiju i Tursku, podržali su borce opozicije.\nAssad je dobio prednost u ratu, uglavnom zahvaljujući pomoći saveznika Rusije i Irana, ali djelovi njegove zemlje su i dalje u ruševinama, dok su neki od regiona bogatih naftom i dalje pod kontrolom pobunjenika koje podržavaju SAD. Više od 500.000 ljudi je ubijeno, a milioni su pobjegli iz Sirije kao izbjeglice.\nAssad je rijetko napuštao Siriju tokom sukoba, navodno je putovao samo u Rusiju i Iran. Ministar spoljnih poslova UAE sastao se sa Assadom u Damasku prošlog novembra. Baš ovog mjeseca, Assad je bio domaćin posjete iračkog političara Faleh al Fayyada, predsjednika Bagdadskih narodnih mobilizacionih snaga.\nNevjerovatnu pometnju su stvorili ameri u Arapskom svijetu. Sa podmičivanjem, prodajom oružja, političkom podrškom, kojom su omogučavali i čak sami, pobijali one, koji su se protivili… Znamo, Kashoggi, Sulejmani, da ne zalazimo u priču sa Osamom, u SAD školovanim … Asad je preživio, kao i mnogo drugih, demokratsko izabranih voditelja… Pročitaj više »\nArapi su počeli međusobno razgovarati…\nSjedinjene Američke Države su time ”duboko razočarane i uznemirene”…\nIznenadjene i uvrijedjene, rekao bi Šojić.\nNemojte reći Bidenu, herc će ga strefiti…\nRusi su zauzeli New York.\nTako su prije nekoliko godina Ukrajinci preimenovali nekadašnje selo Novgorodskoye u Donbasu.\nIzuzetan covek, dobar predsednik, od onih koji se brinu o svom narodu…\nTko je pratio rat u Siryi od početka (prije 10 godina) vidjeti će puno sličnosti rukopisa postupanja USA i NATO „nacista“ u slučaju Ukraine, Libiye, Sirye… ( menzes revolucija, instalacija oktroiranih vlada, koja omogućuje pljačku prirodnih resursa, proxy vojne snage koje provode vojnu diktaturu (multinacionalni plaćenici i domaće ideologizirane budale)… Pročitaj više »\nOd Dekadentnog Zapada priznati: Svetlana Tihanovska (Belorusija) i Huan Gvaido (Venecuela) lagano i opušteno posećuju dućane po Londonu?!\n“Hugo, pazi novičok !!!!”\n“Hvala ti Svetlana, spasila si mi život”\nAssad se održao i svi ga priznaju.\nDa poslije ovog rata svijet neće biti isti . Svi oni koje je Amerika izmanipulirala doći će sebi i popraviti odnose , zato je Amerika nervozna , trče po svijetu i prisiljavaju druge da osuđuju Rusiju . Jedino su Evropu ubijedili da je jedino ispravno što oni kažu i žele.… Pročitaj više »


Lokalne samouprave - aktivna politika zapošljavanja - Ozon Media\nNacionalana služba za zapošljavanje pozvala je lokalne samouprave da se uključe u sufinansiranje programa i mera aktivne politike zapošljavanja u 2011 godini, kojim bi se podstakao razvoj lokalnih i regionalnih politika zapošljavanja.\nDanas je u prostorijama filijale Sremska Mitrovica održan okrugli sto kojem su prisustvovali predstavnici ispostava Nacionalne službe za zapošljavenje Sremskog okruga. Cilj okruglog stola je da se lokalnim samoupravama omogući unapređenje rada procesa izrade lokalnog akcionog plana za zapošljavanje. Donošenjem lokalnih akcionih planova zapošljavanja, lokalne samouprave, dobijaju novu ulogu koja podrazumeva implementaciju centralne politike na lokalnom nivou.\nNacionalnim akcionim planom zapošljavanja za 2011. godinu planirano je sufinansiranje programa pripravnika, obuka kao i subvencija za samozapošljavanje i subvencija poslodavcima za zapošljavanje na novootvorenim radnim mestima.\nU subotu odbojka: Srem – Zrenjanin


May 28, 2020 blockchain, knjigovodstvo, LG\nPridruživanje upravljačkom telu omogućava kompaniji LG da prevaziđe Blockchain i započne novo doba brzih, pravičnih i sigurnih aplikacija. Pridruživanje upravljačkom telu Hedera Hashgraph omogućava kompaniji LG da prevaziđe Blockchain i započne novo doba brzih, pravičnih i sigurnih aplikacija.\nSavet, koncipiran da omogući najviši stepen decentralizovanog modela upravljanja javnim knjigovodstvom, obuhvataće do 39 globalih organizacija iz različitih industrija i zemalja.\nHedera Hashgraph upravni savet\nLG je 14ti član saveta, čime se pridružuje kompanijama kao što su Boeing, Deutsche Telekom, DLA Piper, FIS (WorldPay), Google, IBM, Magalu, Nomura, Swirlds, Swisscom Blockchain, Tata Communications, University College London (UCL) i Wipro. Kao jedini proizvođač kućnih uređaja koji se prikljućio upravnom savetu, LG će blisko sarađivati sa Hederom i drugim članicama saveta u pronalaženju načina kako distributivno knigovodstvo može koristiti potrošačima i partnerima u lancu snabdevanja tako što će omogućavati neometane transakcije.\nSvi članovi Upravnog Saveta Hedera će upravljati čvorom javne mreže Hedera Hashgraph-a i biće odgovorni su za odobravanje pravca u kome se Hedera kreće i ažuriranja kodne baze platforme. Članovi osiguravaju decentralizaciju i raznolikost Saveta.\nDobrodošlica lideru industrije LG u Upravni Savet Hedere\nMance Harmon, izvršni direktor i suosnivač Hedera Hashgraph-a, rekao je: „Oduševljeni smo što možemo poželeti dobrodošlicu lideru industrije LG u Upravni Savet Hedere. Već dugi niz godina, LG je imao vizionarski pristup u usvajanju novih tehnologija kako bi unapredio kvalitet života svojih kupaca i partnera širom sveta. Radujemo se što ćemo sarađivati sa kompanijom LG i njihovim ekosistemom kako bi istražili mnoštvo potencijalnih načina na koji se tehnologija distributivnog knjigovodstva slično može primeniti u korist njihovih klijenata.”\nTehnologija distributivnog knjigovodstva\n„Tehnologija distributivnog knjigovodstva ima potencijal da klijentima pruži dodatnu vrednost i omogući preduzećima iz različitih sektora da ponude nove usluge koje će iskoristiti poverenje, sigurnost i brzinu koju tehnologija pruža“, rekao je Cho Taeg-il, stariji potpredsednik kompanije LG Electronics. „Radujemo se što ćemo biti deo Upravnog Saveta Hedera i mogućnosti da sarađujemo sa drugim vodećim organizacijama u širokom spektru industrija kako bismo dalje razvijali primenu tehnologije distribuiranog knigovodstva u korist preduzeća i potrošača.“


februar 2019. – Sakurabana Beograd\nMesec: februar 2019.\nGledamo zajedno „Garden of words“\n24. februara 2019. 24. februara 2019. Vladimir Jovanović\tLeave a comment\nMakoto Šinkai, koga često opisuju kao „naslednika Hajao Mijazakija“ važi za jednog od najpoznatijih reditelja iz sveta animea, između ostalog i zbog toga što je njegov film, „Kimi no na wa“ od 2016. godine prvi na spisku najuspešnijih anime filmova. Kratki film koji ga je proslavio, „Voices of a Distant Star”, u celosti je animirao […]\n22. februara 2019. 23. februara 2019. Vladimir Jovanović\tLeave a comment\nU subotu, 23. marta u Domu omladine Beograda će se održati peta konvencija posvećena priči o Hariju Poteru i svetu magije koju je stvorila Džej Kej Rouling, a koja iz godine u godinu nastavlja da raste. Prijavljeni učesnici će biti sortirani u jednu od četiri hogvortskih kuća, ali će i svi ostali posetioci imati priliku […]\nGledamo zajedno: „A silent voice“\n16. februara 2019. 16. februara 2019. Vladimir Jovanović\tLeave a comment\n„Koe no Katachi“ je ostvarenje iza kojeg stoji isti studio koji je napravio „K-on“ animirane serije i filmove (a stoje i iza Haruhi Suzumije, „Free!“ franšize, i još bogaoca komercijalnih moe naslova), a za režiju je zaslužna Naoko Jamada. Doduše za razliku od „K-on“ i drugih KyoAni limunada, „Koe no Katachi“ se dotiče nešto ozbiljnijih […]\nPotter Mania 2019 (23.03.2019.) Prijava programa\n16. februara 2019. 16. februara 2019. Bojan Vukadinović\tLeave a comment\nPotter Mania 2019 (23.03.2019.) Prijava programa Vreme je da se krene u pripreme za sledeći događaj kome se radujemo svi mi koji volimo magiju i čarobna dela o Hariju Poteru. Spremamo nove i obnavljamo stare igre, ali pružamo priliku i Vama, a znamo da vas ima mnogo, koji možete da upotpunite događaj Vašim radionicama, […]\nVVI – “Jump Force” casual turnir\n12. februara 2019. 12. februara 2019. Bojan Vukadinović\tLeave a comment\nVVI – “Jump Force” casual turnir ŠTA: VVI: “Jump Force” casual turnir KADA: 16/2/2019 (subota) Prijave traju od 18:30h do 18:50h Početak turnira je u 19:00h GDE: Klub Sakurabana [Dom omladine Beograda] – 2 sprat Od prijavljenih se traži da tokom turnira ne odlutaju negde da ne bi došlo do nepotrebnih diskvalifikacija. Igra se […]\nManga radionica UPIS Februar 2019\n11. februara 2019. 11. februara 2019. Mina Petrovic\t3 Comments\nManga radionica UPIS Februar 2019 NAPOMENA: Čas počinje odmah po upisu učenika na kurs, od opreme, početnicima treba samo olovka, prazna sveska, i 350 din za vežbanku . Očekuju vas: -serija lekcija po uzoru na lekcije japanskih akademija za animaciju -svetleći stolovi za detaljnu obradu crteža -štampane reference, internet, pomagala za rad i grafikoni -3 […]\nChibiCon 2019 – Kratak izveštaj\n3. februara 2019. 6. februara 2019. Bojan Vukadinović\tLeave a comment\nChibiCon 2019: Mini Japanizam – Kratak izveštaj Sedmi ChibiCon je održan u periodu od 1-3. februara 2019. godine u Domu omladine Beograda. Glavni grad Srbije je još jednom bio stecište mladih kreativnih ljudi koji uživaju u japanskoj pop kulturi. Ljubitelji animea i mangi su tokom tri dana uživali u predavanjima, tribinama, radionicama i takmičenjima. […]\nChibiCon 2019 – Kompletan program\n1. februara 2019. 1. februara 2019. Bojan Vukadinović\tLeave a comment\nChibiCon 2019 – Kompletan program >>Preuzmite ChibiCon 2019 – Tabelarni program<< ChibiCon 2019 – Prvi dan Bioskopska sala 15:00 – 16.00h – „Castlevania“ – Od igre do serije Davne 1986. godine se pojavila prva igra pod nazivom „Castlevania”, a koju je izdala kompanija Konami za Nintendo Entertainment System (NES) i od tada počinje […]


Sindikat: Imovina Željeznica RS se uništava - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 10 Avgust 2020 00:46\n"Perspektivna imovina Željeznica Srpske se uništava, a broj radnih mjesta se smanjuje", tvrde predstavnici tri sindikata radnika Željeznica navodeći da okupljaju skoro 600 članova.\nIz Uprave odgovaraju da se imovina ne uništava, već da se razdvaja infrastruktura na dva dijela u procesu restrukturisanja Željeznica.\nPredstavnici tri sindikata Željeznica Republike Srpske, koji broje blizu 600 članova, optužili su rukovodstvo ovog preduzeća da svjesno i namjerno uništava perspektivnu imovinu Željeznica Srpske, u sklopu procesa restrukturisanja.\nPredsjednik Samostalnog sindikata radnika koji rade na održavanju šinskih vozila kaže da je sve pod velom tajne, ali da informacije koje imaju govore da je u pripremi, kako kaže Goran Čamdžić, "potpuna likvidacija pojedinih organizacionih šema u Željeznicama".\nČamdžić kaže da su tri sindikata, od postojećih osam, potpuno isključena iz procesa restrukturisanja Željeznica Srpske, te da rukovodstvo izbjegava bilo kakvu komunikaciju sa njima.\nIz Željeznica Srpske u pismenom dopisu kažu da bi od sledeće godine trebalo da počnu da posluju po novom sistemu. To podrazumijeva i sistematizaciju radnih mjesta, ali uz, kako tvrde iz Željeznica Srpske, saglasnost tri reprezentativna sindikata u ovom preduzeću.\n"Uprava Željeznica Republike Srpske, redovno na mesečnom nivou održava radne sastanke sa predstavnicima tri reprezentativna sindikata koji su zaključkom usvojenim u mesecu maju, direktno uključeni u odvijanje procesa restrukturisanja, u smislu praćenja aktivnosti projekta na pripremi nove organizacije preduzeća, kako bi o svemu biti blagovremeno informisani", naveli su iz ŽRS-a.\nIz Željeznica Srpske tvrde da predstavnici tri reprezentativna sindikata imaju obavezu da obavijeste ostale sindikalne predstavnike o svim promjenama unutar preduzeća.\n"Te promjene podrazumijevaju razdvajanje infrastrukture na dvije računovodstveno i upravljački potpuno razdvojene organizacione jedinice unutar jednog privrednog društva", poručuju iz Željeznica.


Gripa još nema, povećan broj obolelih od respiratornih infekcija - www.lobi-info.rs\nMarija K. 11. decembra 2018., 11:15 5.8k Views\nEpidemija gripa u Srbiji još nije prijavljena, ali je povećan broj akutnih respiratornih infekcija, objavljeno je u Gradskom zavodu za javno zdravlje Beograd.\nU Zavodu su istakli da je broj obolelih od akutno respiratornih infekcija u Beogradu povećan i da je zabeleženo 16.804 slučajeva, što je povećanje u odnosu na prethodni period kada je bilo 14.278.\nKada je reč o imunizacije, vakcinacija još uvek traje i do sada je potrošeno 93 odsto distribuiranih vakcina.\nU Zavodu su pozvali građane da se vakcinišu, jer tvrde da je to najefikasnija mera prevencije protiv virusa gripa.\nZa predstojeći period iz Gradskog zavoda savetuju građane da se čuvaju, da se vakcinišu, da izbegavaju kontakt sa obolelim osobama, da provetravaju prostorije. Savetuju se i topli napici, redovno pranje ruku i održavanje higijene.\nPrethodna objava Autobus udario u automobil u Borči (FOTO)\nSledeća objava Od subote 15. decembra, klizalište na Trgu Nikole Pašića


ĐUKANOVIĆ: Cilj Rusije je da uništi evropski sistem vrednosti - Naša Borba\nĐUKANOVIĆ: Cilj Rusije je da uništi evropski sistem vrednosti\nNije bitno gde ću biti i šta ću, ali jedno je sigurno, daću sve od sebe da pomognem Crnoj Gori da dostigne svoj cilj, poručio je predsednik.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović učestvuje na bezbednosnom forumu GLOBSEC u Bratislavi, gde je odgovarao na pitanja moderatora u vezi sa aktuelnom situacijom u regionu i svetu.\n– Objektivno, Crna Gora je najdalje u pregovorima sa EU i najbliža je zatvaranju poglavlja, a kada Unija odluči da primi naredne članice, Crna Gora bi mogla da bude prva – rekao je Đukanović i istakao da „ono što smo najviše napredovali u pregovorima ne sme da zamagli pogled sa ključnih pitanja“.\n– Očigledno je da je EU u proteklih pet-šest godina imala nedostatak entuzijazma i posvećenosti proširenju na Zapadni Balkan, a to je, logično, rezultiralo manjom motivacijom za reforme u regionu. Došli smo u situaciju da smo mi optužili EU, oni su optužili nas a profitirali su samo treći, koji su, očekivano, ušli u geopolitički prostor u kome ne sme biti vakuuma – naveo je predsednik.\nUpitan da li vidi više volje EU da pogura proces integracija nakon rata u Ukrajini, Đukanović je rekao da je činjenica da je Crna Gora lider u integracijama.\n– Očigledno je da je u EU nedostajalo entuzijazma po pitanju proširenja. Oni su krivili SB, mi smo okrivili EU, a treće zemlje su to iskoristile. Zapadni Balkan nije primarni cilj ruskog uništenja, već evropski sistem vrednosti. Cilj je zaustaviti zemlje na putu ka EU. Kao rezultat tog nemara EU, na kraju smo dobili agresiju Rusije na Ukrajinu. Rusija je pokušala državni udar u Crnoj Gori 2016. godine, ali nije uspela – naglašava predsednik.\nĐukanović smatra da „danas Rusija koristi brutalnije instrumente u Ukrajini, ali ima isti cilj, želi da ih spreči da budu deo EU. On smatra da je sada SB potrebna jedinstvena poruka EU“.\nUpitan da li će se kandidovati na sledećim izborima, predsednik je rekao da trenutno ne razmišlja o svojoj političkoj budućnosti.\n– Ali ja svakodnevno radim sa Vladom kako bismo deblokirali pregovaračke procese i dobili konačne kriterijume za poglavlja 23 i 24. Moje uverenje je da u ozbiljnom radu Vlade verujem da bi Crna Gora 2024. godine mogla da kaže „mi smo spremni“ – smatra Đukanović.\nPrema njegovim rečima, „najmanje je važno ko će biti na kojoj funkciji”.\n– Nije bitno gde ću biti i šta ću, ali jedno je sigurno, daću sve od sebe da pomognem Crnoj Gori da dođe do cilja – poručio je on.\nPrema njegovim rečima, šestogodišnja hibridna operacija Rusije ostavila je posledice.\n– Želim da upozorim da EU često govori o ZB kao da je reč samo o balkanskom pitanju. Mislim da je ovo evropsko pitanje, jer ako Evropa ostavi prostor za akciju trećih strana u vezi sa Svetskom bankom, to će učiniti Evropu manje konkurentnom. Ako Evropa nije ujedinjena, imamo problem – rekao je predsednik.\nPrethodni tekstALEKSANDAR VUČIĆ: Iz Hrvatske stižu tutorsko-naredbodavni tonovi, a ne komšijski i prijateljski\nSledeći tekstANGELA MERKEL O ISKUSTVIMA: Nikada nisam bila naivna s Putinom


ROBERT KENEDI JUNIOR ZALEDIO ELITU I NAROD AMERIKE: Nisu bombardovali Siriju zbog pravde nego zbog nečega što im treba, evo šta ... | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA ROBERT KENEDI JUNIOR ZALEDIO ELITU I NAROD AMERIKE: Nisu bombardovali Siriju zbog pravde nego zbog nečega što im treba, evo šta …\nPosted date: април 12, 2017 In: IZA OGLEDALA\nKako se navodi u zapanjujućem eseju napisanom 6 nedelja pre gasnog napada na sirijske građane, Kenedi objašnjava kako SAD finansira i upravlja ISIS-om da bi destabilizovali region sa ciljem da na kraju preuzmu kontrolu nad snabdevanjem nafte u regionu.\n“S obzirom da je naš fokus usmeren ka tome da razumemo uspon Islamske države kao i izvore divljaštva koje je uzelo toliko nevinih života u Parizu i San Bernandinu, verovatno da bismo želeli da odgovore potražimo izvan odgovarajućih religijskih i ideoloških objašnjenja. Umesto toga, trebalo bi odgovore tražiti u kompleksnoj istoriji puta nafte.\nVrlo neprijatan zapis američkih nasilnih intervencija u Siriji-manje poznat Amerikancima, ali dobro znan Sirijcima-posejao je plodno tlo za nastanak nasilnog islamskog džihadizma, koji danas komplikuje bilo kakav efikasan odgovor naše vlade kako bi se pozabavila izazovom kakav je ISIS. Sve dok je američkoj javnosti, kao i političarima, nepoznata, ili daleko od svesti ova strana istorije, sve naredne intervencije samo će pojačavati krizu.\nKako je New York Times objavio 8. decembra 2015. godine na naslovnoj strani, politički lideri i strateški planeri ISIS-a rade na tome da izazovu američku vojnu intervenciju koja će, znaju iz iskustva, preplaviti njihove redove dobrovoljcima, ugušiti glasove umerenih i ujediniti islamski svet protiv Amerike.\nDa bi razumeli ovu dinamiku, istoriju bi trebalo sagledati iz sirijske perspektive i iz ugla samog korena trenutnog sukoba. Mnogo pre naše okupacije Iraka, 2003. godine, koja je bila okidač Sunitske revolucije koja je sada prerasla u Islamsku državu, CIA je džihadizam negovala kao hladnoratovsko oružje i tako relaciju SAD-Sirija učinila opterećenu otrovnim prtljagom.\nTokom 1950-ih, predsednik Ajzenhauer i braća Dul, direktor CIA-e Alen Dul i državni sekretar Džon Foster Dul, odbili su predlog ugovora Sovjeta, da Bliski Istok bude neutralna zona Hladnog rata i da se Arapima dozvoli da vladaju arapskim svetom. Umesto toga poveli su tajni rat protiv arapskih nacionalista – koje je Alan Dul izjednačavao s komunistima – pogotovo kada je arapsko samoopredeljenje ugrozilo naftne koncesije.\nUpumpavali su tajno vojnu pomoć tiranima iz Saudijske Arabije, Jordana, Iraka i Libana. Na jednom sastanku u Beloj kući, kojem su prisustvovali direktor planiranja CIA, Frenk Vizner i Džon Foster Dul, septembra 1957, Ajzenhauer je savetovao Agenciji “Trebalo bi da učinimo sve što je moguće da istaknemo aspekt “svetog rata“.“\nCIA je počela svoje aktivno mešanje u sirijske stvari, 1949 godine – jedva godinu dana nakon formiranja Agencije. Sirijske patriote objavile su nacistima rat, isterale kolonijalne vladare Višijevske Francuske i stvorile lako lomljivu sekularističku demokratiju zasnovanu na američkom modelu. Marta 1949, sirijski demokratski izabrani predsednik Šukri al Kuvajti, oklevao je s odobrenjem Trans-Arabijskog gasovoda, američkog projekta koji je trebalo da poveže naftna polja Saudijske Arabije sa lukama u Libanu preko Sirije.\nU svojoj knjizi, “Nasleđe iz pepela,“ istoričar Tim Viner koji je pratio rad CIA-e, seća se da je u znak odmazde za Al Kuvajtijev “nedostatak entuzijazma“ za projekat američkog gasovoda, CIA organizovala udar smenjujući Al Kuvajtija sa “izabranim“ diktatorom, osuđivanim kriminalcem Husni al Zaimom. Al Zaim je jedva imao vremena da raspusti Parlament i odobri američki gasovod, već su ga njegovi sunarodnici svrgnuli s vlasti samo četiri i po meseca pošto je doveden na “vlast“.\nUsledilo je nekoliko kontra-udra u novoj destabilizovanoj državi. Sirijski narod ponovo se okušao u demokratiji 1955, ponovo birajući al Kuvajtija i njegovu Narodnu partiju. Al Kuvajti je još uvek bio neutralan u odnosu na Hladni rat, ali s iskustvom poput američkog mešanja u njegovom dvorištu, sada je naginjao Sovjetima. To je navelo direktora CIA-e, Dula, da objavi da je “Sirija zrela za udar“ i pošalje svoju dvojicu čarobnjaka kada je reč o državnim udarima, Kima Ruzvelta i Rokija Stouna u Damask.\nDve godine ranije, Ruzvelt i Stoun, su organizovali udar u Iranu protiv demokratski izabranog predsednika Mohameda Mosadega pošto je Mosadeg pokušao da ponovo pregovara nesrazmerne uslove ugovora između britanskog naftnog giganta, BP. Mosadeg je bio prvi izabrani predsednik u istoriji Irana dugoj 4.000 godina i vrlo popularni zaštitnik demokratije sveta u razvoju. Mosadeg je proterao sve britanske diplomate pošto je otkrio pokušaj organizovanja državnog udara britanskih obaveštajaca koji su radili u okviru BP.\nMosadeg je, ipak, napravio grešku, jer se odupreo molbama svojih savetnika da protera i CIA, koja je prema njihovim, opravdanim sumnjama bila saveznik u britanskoj nameri. Uprkos tome što je Dul gnajvio, predsednik Truman je zabranio da se CIA aktivno uključi u britansku nameru da obore Mosadega.\nKada je Ajzenhauer preuzeo kabinet, januara 1953, istog trena je “pustio“ Dulove i pošto su svrgli Mosadega u operaciji “Ajaks,“ Stoun i Ruzvelt su instalirali šaha Rezu Pahlavija, koji je favorizovao američke naftne kompanije. Njegove dve decenije iživljavanja nad njegovim sunarodnicima konačno su i inicirale islamsku revoluciju 1979, koja je opterećivala našu spoljnu politiku 35 godina.\nPosle uspeha u Operaciji “Ajaks“, u Iranu, Stoun stiže u Damask, aprila 1957. godine sa tri miliona dolara kako bi naoružao i podigao islamske militante i podmitio sirijske vojne oficire i političare da svrgnu al Kuvajtijev demokratski izabrani režim. Prema knjizi “Tajni ratovi CIA“, Džona Pradosa, radeći s muslimanskim bratstvom i sa milionima dolara, Roki Stoun je osmislio da ubije sirijskog šefa obaveštajne službe, načelnika Generalštaba i šefa komunističke partije i da proizvede „nacionalnu konspiraciju“ širom Iraka, Libana i Jordana, a za to okrivi Sirijske Baasiste.\nCIA je planirala da destabilizuje Siriju i napravi uvod u invaziju koju bi proveli Irak i Jordan, čije su vlade bile pod kontrolom CIA. Ruzvelt je tada predvideo da će se novopostavljena marionetska vlast “oslanjati na represivne mere i arbitrarnu izvršnu vlast.“\nMeđutim, svi ti novci CIA-e nisu imali uspeha u korumpiranju sirijskih vojnih oficira. Vojnici su izvestili Baasistički režim o pokušajima podmićivanja. Za odmazdu sirijska vojska je napala američku ambasadu, zarobivši Stouna. Posle žestokog ispitivanja, Stoun je na TV-u priznao svoju ulogu u iranskom državnom udaru i pokušaju CIA-e da svrgne sirijsku demokratski izabranu vladu.\nSirijci su proterali Stouna i još dva službenika ambasade i to je bio prvi put da su službenici američke ambasade bili proterani iz jedne arapske zemlje. Ajzenhaurova Bela Kuća, naravno, odbacila je sve sirisjke tvrdnje, Stounovo televizijsko priznanje kao “fabrikacije“, i sve je to američka štampa progutala predvođena New York Times-om uz veliko poverenje američkog naroda koji su, kao i Mosadeg, delili idealističke poglede na njihovu vladu.\nSirija je očistila sve političare koji su simpatisali SAD i pogubila sve vojne oficire koji su bili povezani s državnim udarom. U znak odmazde Amerika je dovela Šestu flotu u Mediteran, pretila ratom i huškala Tursku da napadne Siriju. Turci su stacionirali 50.000 vojnika na granici sa Sirijom pa se povukli pred ujedinjenom arapskom ligom besnom zbog američkih intervencija.\nČak i posle proterivanja, CIA je nastavila sa svojim naporima da svrgne demokratski izabranu Baas režim.\nPosle drugog pokušaja državnog udara u Siriji, antiamerički neredi potresli su Bliski Istok: od Libana do Alžira. Među događajima bio je i udar 14. jula 1958, predvođen od strane novih antiamerički nastrojenih vojnih oficira koji su oborili iračkog proameričkog monarha Nuri al Saida. Organizatori udara objavili su tajne vladine dokumente razotkrivajući tako da je Nuri al Said bio dobro plaćena CIA marioneta. Kao odgovor američkim igrama, nova iračka vlada pozvala je sovjetske diplomate i ekonomske savetnike u Irak i okrenula leđa Zapadu.\nKim Ruzvelt je potom otišao na Bliski Istok da radi za naftnu industriju kojoj je uzgred i služio tokom svoje karijere u CIA. Ruzveltova zamena na mestu šefa CIA stanice, Džejms Kričfild, pokušao je da organizuje atentat na novog iračkog predsednika koristeći otrovnu maramicu. Tek posle pet godina CIA je konačno uspela da smeni iračkog predsednika i da instalira Baas partiju na vlast u Iraku.\nHarizmatični mladi ubica, poznatiji kao Sadam Husein, bio je jedan od istaknutih ljudi CIA-e i lider njihovog novog Baas tima. Partijski sekretar, Ali Saleh Saadi, koji je došao zajedno sa Sadamom Huseinom, kasnije bi govorio “Na vlast smo došli snagom voza zvani CIA“. Prema sećanju Saida Aburiša, novinara i pisca, CIA je Sadamu poslala “listu za odstrel“ ljudi “koje je trebalo likvidirati odmah kako bi se obezbedio uspeh“.\nKričfild je kasnije priznao da je CIA u suštini “stvorila Sadama Huseina.“ Tokom Reganove ere, CIA je snabdevala Huseina milijardama dolara kroz obuku, podršku specijalnih snaga, oružjem i obaveštajnim podacima sa terena iako su znali da je koristio nervni gas i biološko oružje – čak i antraks koji je dobio od vlade SAD – u ratu protiv Irana.\nRegan i njegov direktor CIA-e, Bil Kejsi, u Sadamu su videli potencijalnog prijatelja američke naftne industrije i važnu prepreku u širenju iranske islamske revolucije. Njihov emisar Donald Ramsfeld, tokom posete Bagdadu 1983, doneo je Sadamu par zlatnih kaubojskih mamuza i meni hemijsko-biološkog i konvencionalnog oružja. Istovremeno CIA je nelegalno snabdevala Sadamovog neprijatelja, Iran, sa hiljadama protvitenkovskih i protivavionskih raketa kako bi se borili sa Irakom. Džihadisti s obe strane kasnije su iskoristili većinu tog naoružanja koje je CIA dopremila protiv američkog naroda.\nČak i kada je Amerika razmišljala o još jednoj nasilnoj intervenciji na Bliskom Istoku, većina Amerikanaca nije znala da su brojne greške CIA-e, koje su proizvele “povratne udarce“, pomogle sadašnju krizu. Decenije agencijinih “igara“ i danas odjekuju Bliskim Istokom, u njihovim glavnim gradovima, od džamija do madrasa preko svih tih portreta demokratija i umerenog Islama koje je CIA direktno svojim igrarijama uništila.\nParade iranskih i sirijskih diktatora, uključujući Bašara al Asada i njegovog oca čine istoriju Agencijinih krvavih državnih udara kao uvod za njihovu autoritarnu vladavinu, represivne taktike i njihovu potrebu za savezom sa Rusijom. Ove priče su dobro poznate narodima Sirije i Irana koji američke intervencije interpretiraju kao sastavni deo njihovih nacionalnih istorija.\nS druge strane, dok narativi američkih medijskih papagaja, našu vojnu podršku pobunjenicima u Siriji prevode isključivo kao humanitarnu, mnogi Arapi sadašnju krizu vide kao još jedan posrednički rat zbog gasovoda i geopolitike. Pre bilo kakve dublje analize trebalo bi, onda, da se pozabavimo i nekim od postojećih činjenica koje zaista podržavaju njihov ugao posmatranja.\nZa njih, naš rat protiv Bašara Asada nije počeo mirnim protestima tokom arapskog proleća 2011. godine. On je za njih počeo 2000. godine, kada je Katar predložio izgradnju 1.500 kilometara dugog gasovoda u vredosti od 10 milijardi dolara, koji je trebalo da ide preko Saudijske Arabije, Jordana, Sirije i Turske.\nKatar deli s Iranom Južni Pars-Severno polje, gasna nalazišta koja su i najbogatija nalazišta gasa na svetu. Međunarodni trgovinski embargo koji je do nedavno bio na snazi zabranjivao je Iranu da prodaje gas. U međuvremenu katarski gas mogao je da dođe do evropskog tržišta samo u tečnom stanju, dopreman morskim putevima. To je prilično ograničen u količinama i izuzetno skup energent.\nPredloženi gasovod trebalo je da direktno poveže Katar s evropskim tržištem preko distribucionih terminala u Turskoj, koja bi debelo naplaćivala tranzit. Katarsko-turski gasovod bi tako kraljevstvima Persijskog zaliva doneo dominaciju na svetskom tržištu prirodnog gasa i ojačao Katar, inače američkog najbližeg saveznika u arapskom svetu. U Kataru se nalaze dve američke vojne baze i centralna komanda SAD za Bliski Istok.\nEU koja dobija 30 odsto gasa iz Rusije, takođe je bila podjednako zainteresovana za gasovod, koji bi njenim članicama doneo jeftiniji gas i odušak od ruskog ekonomskog i političkog uticaja.\nNaravno, Rusi koji 70 odsto svog izvoza gasa prodaju Evropi, gasovod Katar-Turska razumeli su kao egzistencijalnu pretnju. Iz Putinove perspektive, katarski gasovod, je NATO plan u korist promene statusa kvo koji bi Rusiji oduzeo njeno uporište na Bliskom Istoku, udavio rusku privredu i okončao rusku moć na evropskom energetskom tržištu. Godine 2009., Asad je izjavio da će odbiti da potpiše sporazum koji bi omogućio da gasovod ide preko Sirije “kako bi zaštitio interse naših ruskih saveznika.“\nDalje, Asad je razbesneo zalivske monarhije predlogom koji su odobrili Rusi da se izgradi “Islamski gasovod“ koji bi išao iz Irana preko Sirije do luka u Libanu. Islamski gasovod bi šitski Iran učinio dominantnim snabdevačem evropskog energetskog tržišta a ne sunitski Katar, i istovremeno dramatično povećao uticaj Teherana u regionu Bliskog Istoka, pa tako i sveta. Izrael je, takođe, odlučno krenuo u opstrukciju Islamskog gasovoda koji bi ojačao Iran i Siriju, a tako i njihove saveznike: Hezbolah i Hamas.\nTajni telegrami i izveštaji obaveštajnih agencija SAD, Saudijske Arabije i Izraela pokazali su da je u momentu kada je Asad odbacio predlog izgradnje Katarskog gasovoda, da su se vojni i obaveštajni planeri ubrzo dogovorili da izazovu sunitski ustanak u Siriji kako bi zbacili Bašara Asada s vlasti zbog njegove nekooperativnosti. Kako navodi WikiLeaks, 2009. godine, ubrzo pošto je Asad odbio katarski predlog, CIA je počela da finansira opozicione grupe u Siriji.\nPorodica Bašara Asada pripada Alavitima, muslimanskoj sekti koja je bliža šitima. “Bašar Asad nikada nije trebalo da bude predsednik,“ kaže novinar Simon Herš. “Njegov otac ga je vratio sa školovanja, medicinskog fakulteta u Londonu, kada je njegov stariji brat i naslednik trona ubijen u automobilskoj nesreći.“\nAsadov režim je vrlo svesno i namerno bio uspostavljen kao sekularistički i imresivno raznolik. Sirijska vlada i vojska, bila je, primera radi, u više od 80 odsto sastavljena od Sunita. Asad je uspevao da osigura mir među svojim tako raznolikim narodom, preko jake i disciplinovane vojske lojalne Asadovoj porodici. Vojni činovi bili su izuzetno plaćeni, obaveštajne strukture dobro opremljene, izuzetno hladne u sprovođenju zadataka s visokom stopom uspeha.\nNiko, nije mogao da poveruje da će režim tako skliznuti u anarhiju koja je zbrisala Egipat, Libiju, Jemen i Tunis. Do proleća 2011. godine, postojala je mala grupa mirnih demonstranata u Damasku koja je protestovala protiv Asadove “represije.“ To je više bio eho arapskog proleća od prošlog leta koji se širio društvenim mrežama kroz celu arapsku ligu. Ipak, prema objavljenim tajnim telegramima WikiLeaks-a, CIA je već bila na terenu u Siriji.\nSunitska kraljevstva, bogata petrodolarima, želela su dublje da se umešaju i da u to uključe Ameriku. 4. septembra 2013. godine, državni sekretar SAD-a, Džon Keri rekao je tokom kongresnog saslušanja da su sunitska kraljevstva spremna da snose troškove američke invazije na Siriju kako bi zbacili Asada.\nUprkos pritiscima Republikanaca, Barak Obama uspeo je da odbije predlog da vojska uđe u Siriju i da mladi američki plaćenici ginu ponovo zbog gasovoda. I ne samo to, odbio je i dalje finansiranje takozvanih “umerenih.“ Ali već krajem 2011. godine, republikanski pritisak i naši sunitski saveznici ipak su uvukli Ameriku u sukob.\nI 2011. godine, SAD se priključuje Francuskoj, Kataru, Saudijskoj Arabiji, Turskoj i Velikoj Britaniji u formiranju Koalicije “Prijatelji Sirije,“ koja je zvanično tražila uklanjanje Asada s vlasti. CIA je obezbedila 6 miliona dolara za Baradu, britansku TV stanicu, koja bi dala medijsku logistiku u rušenju Asada. Saudijska obaveštajna dokumenta koja je objavio WikiLeaks, pokazala su da su 2012. godine, Turska, Katar i Saudijska Arabija naoružavale, obučavale i finansirale radikalne džihadističke borce iz Sirije i Iraka, kao i ostalih delova, da zbace Asada i njegov režim blizak Šitima. Katar koji je trebalo najviše i da dobije, uložio je 3 milijarde dolara u formiranje i jačanje pobunjenika i pozvao Pentagon da obuči pobunjenike u američkim bazama u Kataru.\nI, kako je predviđeno, Asadova reakcija na uvezenu krizu, bombardovanjem sunitskih uporišta, polarizovala je sunitsko-šitski svet još dublje i omogućila američkim političarima da Amerikancima prodaju ideju da je borba za gasovod u stvari humanitarni rat.\nPentagonovi autori dokumenta na sedam stranica su, čini se, predvideli uspon Islamskog kalifata:\n“Ukoliko se situacija bude razvijala, postoji mogućnost uspostavljanja proklamovane ili ne, Salafističke uprave u Istočnoj Siriji (Hasaka i Der Zor) i ovo je upravo ono što sile koje daju podršku opoziciji žele kako bi izolovali Asadov režim.“ Pentagonov izveštaj upozorava da ova nova uprava može da se proširi do Iračke granice, Mosula i Ramadija i “proglasi Islamsku državu i ujedinjenje s ostalim terorističkim organizacijama u Iraku i Siriji“.“\nNaravno, upravo je ovo ono što se zaista i dogodilo. Ne slučajno, delovi Sirije koje je okupirala Islamska država su upravo oni delovi rute kojom je trebalo da prođe katarski gasovod.\nAli tada, sunitski “ratnici” užasnuli su američki narod obezglavljivanjem i proterivanjem miliona izbeglica prema Evropi. “Strategija zasnovana na tezi neprijatelj mog neprijatelja je moj prijatelj, ipak je vrsta zaslepljivanja,” kaže Tim Clemente, koji je predsedavao zejedničkim antiterorističkim jedinicama u periodu 2004-2008 i bio oficir za vezu između FBI, iračke narodne milicije i američke vojske. “Napravili smo istu grešku kao kada smo obučavali mudžahedine u Avganistanu. U momentu kada su Rusi otišli, naši navodni prijatelji počeli su da ruše antikvitete, porobljavaju žene, otkidaju delove tela i pucaju na nas,” rekao je Klemete u jednom intervjuu.\nKada je “Džihadista Džon” počeo da ubija zarobljenike na TV, Bela kuća je krenula da spinuje, ređe priča o rušenju Asada, češće o regionalnoj stabilnosti. Obamina administacija je počela da dodaje više “svetla” u prostoru između nje i pobunjenika koje smo finansirali.\nŠirom Bliskog Istoka, arapski lideri su već rutinski optuživali SAD za formiranje Islamske države s vrlo jasnom namerom. Suštinski, većina boraca Islamske države i njihovih komandanata su ideološki naslednici džihadista koje je CIA negovala tokom više od tri decenije od Sirije i Egipta do Avganistana i Iraka.\nPre američke invazije na Irak, nije postojala al Kaida u Sadamovom Iraku. Predsednik Džordž V. Buš, uništio je Sadamov sekularistički režim i njegov satrap, Pol Bremer, u monumentalnom činu lošeg upravljanja, zapravo je vrlo efikasno stvorio sunitsku vojsku, sada poznatiju kao ISIS.\nTim Klemente, bivši predsednik zajedničke specijalne jedinice FBI, rekao mi je da je razlika između konflikta u Iraku i Siriji, u tome što milioni vojno sposobnih muškaraca beže s ratišta za Evropu, jer ne žele da vode tuđi rat.\nOčigledno objašnjenje je da oni umereni delovi populacije beže od rata koji nije njihova stvar. Jednostavno žele da pobegnu sudbini koja ih dovodi u prostor između čekića i nakovnja: između Asadovog režima koji podržava Rusija, s jedne strane; i zlih sunitskih džihadista koje smo mi napravili u ovom globalnom ratu oko gasovoda. Ne možete kriviti Sirijce što ne vide svoj interes u ovom planu bilo s moskovske ili vašingtonske strane. Supersilama nije preostalo više opcija za izgradnju idealističke budućnosti koje umereni Sirijci mogu videti kao svoju i za koju se vredi boriti. Jer, niko ne želi da gine zbog gasovoda.\nGde je odgovor? Ukoliko je naš dugoročni cilj: mir na Bliskom Istoku, samouprava arapskih naroda i nacionalna bezbednost kod kuće, svaku novu intervenciju moramo sagledavati kroj ovaj istorijski kontekst uz jaku želju da konačno naučimo svoje lekcije. Samo onda kada, mi Amerikaci, razumemo istorijski i politički kontekst ovog sukoba, tek tada ćemo dati odgovarajući odgovor na političke odluke koje donosi naše političko vođstvo.\nKada ovaj konflikt oslobodimo te “humaitarne” patine i priznamo da je sirijski konflikt u stvari naftni rat, naša spoljnopolitička strategija tada dobija na jasnoći. Kao što Sirijci beže u Evropu, nijedan Amerikanac neće hteti da svoju decu šalje da umiru za gasovode. Umesto toga, naš prvi prioritet treba da bude onaj koji se uopšte i ne spominje – treba da napustimo naše bliskoistočne naftne igre, što je vrlo ostvarivo s obzirom da po pitanju resursa Amerika postaje sve nezavisnija. Sledeće, moramo značajno da smanjimo svoj vojni profil na Bliskom Istoku i dozvolimo Arapima da upravljaju arapskim svetom.\nVreme je da Amerikanci preotmu Ameriku iz ruku ovog novog imperijalizma i vrate se na stazu idealizma i demokratije. Treba Arapima da ostavimo njihov svet na upravu i svoju energiju usmerimo na obnovu naše nacionalne države. Treba da započnemo ovaj process, ne invazijom na Siriju, već okončanjem ovisnosti o nafti I gasu.“


petak, 30 mart 2018 11:21\nU Zadružnom savezu Vojvodine dana 30.03.2018. godine održan je sastanak na kojem su učestovovali ministar bez portfelja zadužen za regionalni razvoj i rad javnih preduzeća, Milan Krkobabić sa saradnicima, pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević sa saradnicima, akademik Dragan Škorić, prof. dr Zoran Keserović, i rukovodstvo Zadružnog saveza Vojvodine i Zadružnog saveza Srbije. Sastanak je organizovan u cilju razmatranja predstojećih mera podrške Republičke i Pokrajiske vlade razvoju zadrugarstva, poljoprivrede i sela za 2018. godinu.\nMinistar Krkobabić izjavio je da je Zadružni savez Vojvodine pravo mesto za razgovor o obnovi i razvoju zadrugarstva, uz uključivanje najkompetentnijih predstavnika struke, državnih i pokrajinskih organa, kao i predstavnika zadružnog pokreta. Najavio je za 2018. godinu nastavak programa podrške sprovođenju mera ravnomernog regionalnog razvoja kroz učešće države u ekonomsko-finansijskim podsticajima za zadruge, pri čemu će ove godine biti raspoloživa značajno veća sredstva za ovu namenu, i to 823.515.000,00 dinara. Novina u odnosu na program iz prethodne godine, je podsticanje rada složenih zadruga, za čiji razvoj su predviđena bespovratna sredstva u iznosu do pola miliona evra po jednoj složenoj zadruzi. Ministar Milan Krkobabić je naveo da se od ukupno raspoloživih sredstava planira ulaganje bespovratnih sredstava u 60-70 novih i postojećih zadruga, i do 5 složenih zadruga. Nakon usvajanja programa, sledi javni poziv, odnosno konkurs po kojem će zadruge imati pravo podnošenja prijava za dodelu bespovratnih sredstava.\nVuk Radojević je izjavio da je Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo još prilikom projektovanja budzeta za 2017. godinu, posebno prepoznao zemljoradničke zadruge kao potencijalne korisnike bespovratnih finansijskih sredstava i da je uspostavljena izuzetno kvalitetna saradnja sa zadružnim sektorom. Podržao je republički program za razvoj zadrugarstva, i najavio da će pokrajina i u 2018. godini nastaviti sa podsticajima koje zadruge treba da koriste u što većem obimu.\nRadislav Jovanov, predsednik Zadružnog saveza Vojvodine je podržao mere Republičke i Pokrajinske vlade namenjene razvoju zadrugarstva, pri čemu je zaključio da je ovaj sastanak na kojem aktivno učestvuju predstavnici Republičke i Pokrajinske vlade koji su do sada najbolje prepoznali značaj zadruga, dokaz da zadružni sektor polako dobija ulogu koju zaslužuje sa svojim potencijalima. Istakao je da će Savez na svim nivoima dati maksimalan doprinos prilikom kreiranja i sprovođenja mera za unapređenje ekonomskog položaja zemljoradničkih zadruga kroz programe podrške razvoju zadrugarstva.


Završena obuka iz Programiranja u C++ jeziku | Razvojna agencija grada Prijedora – PREDA\nHomeEinfoDruštveni razvojZavršena obuka iz Programiranja u C++ jeziku\nZavršena obuka iz Programiranja u C++ jeziku\nU protekla tri mjeseca, u okviru redovnih aktivnosti Kreativnog centra Agencija za ekonomski razvoj grada Prijedora PREDA-PD je u saradnji sa projektom Partnerstvo za inovacije – PI realizovala napredni kurs „Programiranje u C/C++ jeziku“. Kurs je podržan od Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\nTokom obuke polaznici obuke su kroz učenje programskog jezika C++, savladali osnovne i napredne koncepte objektno-orijentisanog programiranja: enkapsulacija, polimorfizam, nasljeđivanje, te rad sa standardnom bibliotekom šablona u C++-u. Stekli su znanja da sami mogu da kreiraju složene baze podataka na MSSQL i MySQL serverima, te su savladali kreiranje windows desktop aplikacija koje komuniciraju sa bazom podataka.\nRadeći u specifičnom C++/CLI okruženju u Visual studio razvojnom alatu, stekli su znanja da sa podjednakim uspjehom razvijaju aplikacije i u drugim objektno-orijentisanim programskim jezicima, kao što je C#.\nTokom obuke su realizovana po 4 projektna zadatke, te su za kraj izradili završni rad sa ciljem provjere usvojenog znanja kojeg su stekli tokom obuke.\nC jezik programiranje završena obuka


Vesti online / Vesti / Svet / Kriminalna pozadina Grčke krize (3): Sudbina EU u rukama prevaranata\nKriminalna pozadina Grčke krize (3): Sudbina EU u rukama prevaranata\nJedan od razloga oživljavanja nacionalizma i rasizma u Evropi, za šta je Grčka samo povod - pre svega je gubljenje poverenja u EU. Postalo je očigledno da su se evropska politička elita i evropske vlade podredili privatnim bankama i korporacijama. Kada se pogleda ko ovih dana kroji sudbinu ne samo Grčke, već i EU na videlo izađe galerija portreta ambicioznih prevaranata.\nŽan Klod Junker: Tokom dve decenije bio je ili ministar finansija ili premijer Luksemburga. Poreklom iz radničke porodice, ima najveću zaslugu zbog toga što je njegova minijaturna zemlja bez značajnih sirovina postala bogata kao petrolejski Katar. U vreme Junkerove "vladavine", Luksemburg je tokom dve decenije razvijao pravu industriju utaje poreza.\nJeron Dijselblom, mladi ambiciozni ministar finansija Holandije, pokazao je da ništa ne može da ga spreči da pomiri svoje članstvo u Radničkoj partiji i surovi neoliberalizam. Tvrdio je za Kipar da je dobar primer kako treba rešavati dužničku krizu - drugim rečima, kada finansijska piramida padne - ceh plaćaju građani. Dijselblom je pre nekoliko godina bio primoran da koriguje svoju zvaničnu biografiju jer su novinari ustanovili da on nikada nije dobio master-diplomu na Irskom univerzitetu gde je pohađao samo kurs. Master je dobio u Holandiji.\nKriminalna pozadina Grčke krize:\n1. EU i MMF spasavali banke, a ne Grčku\n2. Stros Kanov "puč" u MMF-u\nDominik Stros Kan, nekadašnji francuski ministar ekonomije, sebi je uz pomoć svojih veza u medijima, isfabrikovao imidž vrsnog ekonomskog stručnjaka. U suštini, uspešno se u više navrata, izvukao iz finansijsko-političkih afera i bio jedva prosečan ministar.\nNi njega pripadnost socijalistima nije sprečavala da kao direktor MMF-a praktikuje krajnje neoliberalnu politiku. Pod pritiskom privatnih nemačkih i francuskih banaka, prenebregnuo je činjenicu da je Grčka nesolventna i protivno statutu MMF-a, dao joj kredit koji je na dug rok gurnuo još dublje u dužničku krizu, a evro-zonu do ivice ambisa gde se danas nalazi.\nStros Kan bio je primoran da 2013. godine podnese ostavku u MMF-u, a na njegovo mesto došla je Kristin Lagard, bivša ministarka finansija u vreme predsedničkog mandata Nikole Sarkozija. Lane se Lagardova našla pod istragom zbog "nemarnog" vođenja državnih poslova u vreme ministarskog mandata. Naime, istražne sudije ne mogu da shvate kako je francuski tajkun Bernar Tapi dobio od države odštetu od 400 miliona evra i to po presudi arbitražnog, dakle privatnog suda u kome sede poslovni advokati. Istragu zanima kako i zašto ministarka Lagard tada nije imala ništa protiv da o tolikom državnom novcu presudu donosi privatni sud.\nKako se Junker izvukao\nAfera "Luksliks" pokazala je da više od 300 najbogatijih korporacija na svetu nije decenijama plaćalo porez u svojim zemljama. Svoju dobit i adrese prijavljivali su fiktivno u Luksemburgu. Kada je postao predsednik Evropske komisije, Junker je bez ikakvog problema tvrdio da on sa aferom nema ništa i uspešno blokirao istražnu komisiju Evropskog parlamenta. Njegovi povremeni ispadi i neobično ponašanje sa prenaglašenim emocijama, navode mnoge da veruju u glasine da Junker ima problema s alkoholom.\nStros Kan bi verovatno postao predsednik Francuske da nije bio optužen za napastvovanje sobarice u hotelu u Njujorku. Nastavio je karijeru kao finansijski savetnik, između ostalog, srpske vlade. Kažu da je finansijski fond koji je lane osnovao - propao, a da je Stros Kan raskinuo partnerski odnos sa suosnivačem fonda dan pre nego što se ovaj ubio.\nSVET Kriminalna pozadina Grčke krize (2): Stros Kanov "puč" u MMF-u\nSVET "Situacija u Grčkoj podseća na početak Velikog rata"\nSVET Kriminalna pozadina Grčke krize (1): EU i MMF spasavali banke, a ne Grčku