Agrarna politika: "Šta je trulo u državi..."? - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nNatasa Trajkovic je komentarisala fotografiju na KLUB-u pre 23 minuta\nNatasa Trajkovic je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 23 minuta\nSanja Dovečer je dodala fotografiju na KLUB pre 45 minuta\nAgrarna politika: "Šta je trulo u državi..."?\nVeć duži niz godina agrarna politika pokazuje lutanja u pogledu strateških pravaca i mera podrške kojima se nastoji da se oni ostvare, smatra profesorka sa Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu Natalija Bogdanov.\nUlaganje u mala i srednja preduzeća, mlade proizvođače, razvoj ruralnih sredina i ostale oblasti poljoprivrede, deo su mera i ciljeva nadležnih institucija, a sve u cilju razvoja srpskog agrara. Iako se čini da iz dana u dan srpska poljoprivreda napreduje, prema mišljenju profesorke Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu Natalije Bogdanov, agrarna politika koja se sprovodi u našoj zemlji, u ovom momentu, nema jasan pravac.\n"Već duži niz godina agrarna politika pokazuje lutanja u pogledu strateških pravaca i mera podrške kojima se nastoji da se oni ostvare. Strateški dokumenti koji regulišu agrarnu politiku se ne poštuju. Politika se ne realizuje u skladu sa njima", smatra Bogdanov.\nVeliki deo sredstava odlazi na zaostala plaćanja\nSrbiji, kaže, u tom smislu, nedostaju jasne "trase" za pojedine elemente te politike da bi korisnici tih mera, odnosno poljoprivrednici, znali šta mogu da očekuju. To je posebno važno u sektoru agrara jer, prema njenom mišljenju, bilo kakva odstupanja mogu imati snažne efekte.\n"Efekti nekih mera ne mogu se videti odmah ili u skorijem periodu, već je ponekad potrebno da prođe nekoliko godina kako bi bili uočljivi. Ako svake godine menjate, bilo dostupne mere, bilo iznose podsticaja, onda to sigurno ne šalje jasnu poruku i stvara jedan proizvodni i ekonomski ambijent, koji apsolutno nije naklonjen rastu i razvoju."\nUkazuje da agrarni budžet iz godine u godinu raste, ali smatra da ogroman deo tih sredstava odlazi na zaostala plaćanja, te da tu nastaje i problem.\n"To nisu sredstva koja su izdvojena za nove mere, već država vraća ono što je ostala dužna. To demotiviše proizvođače kada su u pitanju nove investicije, a uzročno-posledično doprinosi proizvodnim i ekonomskim rizicima, pa i siromaštvu", navodi sagovornica Agrokluba.\nNema sigurnog tržišta\nSmatra da ni visine subvencija nisu prilagođene potrebama malih i srednjih preduzeća.\n"Lepeza tih mera podrške jeste velika. Ali, najveći deo novca ide u direktna plaćanja po hektaru, grlu i tako dalje. Ta plaćanja su sa jedne strane niska, a sa druge strane ograničena na gazdinstva veličine 20 hektara. To je malo da pokriju svoje proizvodne troškove. Nemamo utisak da je ambijent za razvoj gazdinstava male i srednje veličine posebno u fokusu. Ta gazdinstva imaju sve što imaju i drugi."\nOcenjuje da je država obezbedila set mera koje jesu podrška investicijama za uvođenje novih tehnologija, dostizanje standarda kvaliteta i slično. Međutim, nije uspostavila sistem i instrumente koji obezbeđuju sigurno tržište.\n"Agrarnim budžetom se kreditiraju proizvođači i dobijaju bespovratna sredstva, ali nije kreiran ambijent za izvlačenje proizvođača na tržište. Poljoprivrednik proizvede, ali izlazi na tržište gde je ucenjen različitim lobijima ili nema priliku da proda po pristojnoj ceni. Ciklus podrške time nije zaokružen, što de-facto znači da novac koji je država dala za podršku nije potpuno valorizovan", objašnjava Bogdanov.\nEkonomska, ekološka i socijalna održivost\nA da bi poljoprivreda bila održiva smatra da mora da postoji koncept održivog razvoja koji se sastoji od tri konstitutivna elementa - ekonomske, ekološke i socijalne održivosti.\n"Tu je obično akcenat na ekološkim aspektima gde se insistira na potrebi održivog korišćenja resursa. Ipak, jednako važne su i ekonomska održivost koja se odnosi na to da je potrebno kreirati ambijent kojim će se obezbediti da dohodak poljoprivrednih proizvođača bude stabilan ili da bude konkurentan dohotcima u drugim sektorima."\nOdrživa poljoprivreda i ekonomija moguće uz usvajanje novih znanja i poštovanje tradicije\nA kada je u pitanju socijalna komponenta, kaže da se ona odnosi na, pre svega, potrebu održavanja vitalnosti socijalnih zajednica, mlade poljoprivrednike i njihove porodice, na problem siromaštva u ruralnim sredinama i probleme u vezi sa kvalitetom života u ruralnim sredinama.\n"Tu mislim na stvaranje prilika za generacijsku obnovu i to se u novom programskom periodu stavlja u sam vrh evropske agende u poljoprivredi. Ovo pitanje se aktuelizuje, kao i druge dimenzije u vezi sa socijalnim apsektom ruralnog razvoja", ukazuje naša sagovornica.\nBudućnost nije ohrabrujuća\nGovoreći o budućnosti ruralnih domaćinstava u Srbiji, navodi da su, po tom pitanju, po pravili u fokusu demografske promene u poljoprivredi i na selu, koje da nisu ohrabrujuće ni u našoj zemlji ni u inostranstvu.\n"To je posledica razvoja i migracija. Imamo problem sa budućom radnom snagom na selu, a iz toga proizilaze i ekološki izazovi. Kao posledica migracija javlja se problem održivog upravljanja prirodnim resursima i njihovog održanja u dobroj proizvodnoj formi. To se, pre svega, odnosi na napušteno obradivo zemljište i šume."\nZaključuje da bi promene u agrarnoj politici trebalo da idu u pravcu investiranja u logističku podršku proizvođačima, za boji pristup tržištu, u opremu, objekte, znanje, nove tehnologije.\n"Nedostaju nam i firme, mala i srednja preduzeća u IT sektoru, u sektoru trgovine, usluga, savetodavstva i tako dalje, koje bi tim proizvođačima u selima i ruralnim sredinama bile na usluzi", navodi Bogdanov i napominje da je velika odgovornost ne samo na državi, već i na lokalnim samoupravama.\nAgrarna politika Subvencije Ruralni razvoj Natalija Bogdanov Zaostale subvencije Mali poljoprivrednici


Brčko: Javni poziv za dodjelu stipendija naredne sedmice – Treba da znaš\nNakon pribavljanja svih mišljenja, Vlada Brčko distrikta već ove ili naredne sedmice bi trebala usvojiti odluke o kriterijumima, broju i vrsti stipendija za studente, nakon čega bi trebao biti raspisan i Javni poziv za njihovu dodjelu.\nŠef Odjeljenja za obrazovanje Senad Osmanović istakao je da su prošle godine, prvi put od osnivanja Distrikta, svi studenti druge i starijih godina ostvarili pravo na stipendiranje koje će uživati dok studiraju prvi ciklus studija.\n“Ove godine procijenjeno je da neće biti više od 160 aplikanata, za šta je Vlada obezbijedila 300.000 maraka, odnosno za nove studente. Stipendije će se isplaćivati u 10 mjesečnih obroka po 200 KM za sve studente koji redovno upišu narednu akademsku godinu”, dodao je Osmanović.\n“Samim tim produžiće se i proces objave konačne rang liste. Međutim, studenti koju budu prošli će dobiti stipendije, kao i prethodnih godina, retroaktivno od 1. januara 2020. godine. Realno je da do naredne akademske godine, odnosno najdalje do kraja oktobra, rang-lista bude usvojena, te tako i da bude isplata na računima studenata. Naravno osim isplate novim studentima u ukupnom iznosu od 300.000 maraka, odnosno po 2.000 maraka po studentu, plus one stipendije koje se isplaćuju iz prethodnih godina”, kazao je Osmanović.\nTakođe, odvojene su i stipendije za učenike ometene u razvoju.\n“Nakon zatvaranja tog poziva, pojavila se studentkinja koja je tek tad dobila potvrdu, pa smo ponovo raspisali Javni poziv. I to se privodi kraju, rang lista je objavljena i očekujemo da se isplate i nagrade tim studentima koji su na svojim univerzitetima bili najbolji od najboljih”, rekao je šef Odjeljenja za obrazovanje.


12-05-2021 12:12 Svet Region\n- Stiče se utisak da zvaničnom Zagrebu i tamošnjim medijima Srbija postaje glavna tema, i to na dnevnom nivou. Ipak, ono što je činjenica to je da Republika Srbija sprovodi politiku vojne neutralnosti. U tom pogledu mi sarađujemo, pa i nabavljamo naoružanje i sa Istoka i sa Zapada. A što se tiče stabilnosti u regionu, očigledno da jednom delu hrvatskih medija promiče činjenica da Srbija čini sve da pomogne čitavom regionu. Inicijativa „mini-šengen“, pomoć u vakcinama, vakcinisanje stranih državljana, pa čak i onih iz Hrvatske najbolje pokazuju poziciju Srbije. Ali očigledno to nekima nije bitno, već ponavljaju stereotipe iz devedesetih godina 20. veka - objašnjava Radulović za Alo!, i dodaje da ako neko želi da ugrozi stabilnost regiona, onda to upravo čini zvanični Zagreb svojim političkim porukama i podrškom koju pruža privremenim kosovskim institucijama.\n- Srbija je bez ikakvog dodatnog naoružanja dovoljno snažna da može u roku od dva dana da zauzme Prištinu ili bilo koji grad na Kosovu i Metohiji. Ne radi se tu o vojnoj snazi, već o geopolitičkom kontekstu, činjenici da postoji rezolucija 1244 da je Kosovo pod zaštitom UN-a. Kao što je protivpravno proglašenje lažne nezavisnosti, tako Srbija ne bi smela jednostrano da interveniše. Srbija se pridržava međunarodnih aranžmana i ne postoji nikakva pretnja ni za koga, niti ćemo intervenisati. Jedino ako neko ugrozi srpsko stanovništvo i pogazi međunarodne dogovore - kaže Anđelković.


Linta: U Crnoj Gori ugrožena osnovna prava Srba\nJul 18, 2018 16:13\nLinta je naglasio da prema poslednjem popisu stanovništava u Crnoj Gori srpskim jezikom govori najveći broj građana te zemlje, ali da srpski jezik u Ustavu nije službeni, već se tretira kao jezik drugog reda.\n"Ta situacija se direktno odrazila i na obrazovni sistem, a srpski jezik je praktično izbačen iz osnovnih i srednjih škola, nastavnih planova i programa", rekao je Linta, a navodi se u saopštenju.\nDodaje da je u Crnoj Gori na udaru i Srpska pravoslavna crkva, da se napada njena imovina a da je vlast u Crnoj Gori pokazala spremnost da hramove kanonske pravoslavne crkve otme i preda jednoj pseudoreligioznoj organizaciji - "Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi", ili da se objekti koji pripadaju SPC silom zavedu kao kulturno-istorijski spomenici kojima raspolaže država.\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije, kako kaže Linta, izložen je negativnoj kampanji, a sveštenstvu se onemogućavaju bogosluženja, poslednji put u mestu Svač kod Ulcinja.\nSrbi su diskriminisani i prilikom zapošljavanja, podseća on, jer u državnoj službi radi sedam odsto građana srpske nacionalnosti, a prema popisu stanovništva Srbi čine blizu trećinu stanovnika Crne Gore.\n"U nekim ministarstvima, javnim preduzećima i policiji, procenat Srba je ispod dva odsto ili ih uopšte nema. Frapantan je podatak da među direktorima osnovnih i srednjih škola nema ni jednog Srbina. Ista situacija je u zdravstvu", pojašnjava on.\nI na polju kulture, dodaje, krše se prava Srba te su srpski pisci i stvaraoci na margini, a na konkursima Ministarstva kulture Crne Gore izdavači koji objavljuju knjige na srpskom jeziku ne mogu dobiti ni najminimalnija sredstva.\n"Bojim se da se radi o sistematskom ugrožavanju prava srpskog naroda, a da je konačni cilj takvog postupanja i pritiska vlasti u Crnoj Gori da se na narednom popisu stanovništva značajno smanji procenat Srba u toj državi", rekao je Linta.\nOdron u rudniku kod Srebrenice, zatrpana dva rudara 3\nBiH: Broj umrlih od gripa porastao na 72 8\nKukasti krst na spomeniku palim borcima NOR-a u CG 9\nBačena ručna bomba na konzulat Rusije u Atini 6\nPotvrđene kandidature za predsednika Severne Makedonije 6


Ribarima osam puta manje premije | SWOT\nVlasnik ribnjaka “Saničani” iz Prijedora Lazo Marčetić kaže da smanjenje premija nije pratilo smanjenje naknada za vodosnabdijevanje, koje su u 2009. godini povećane za više od 300 odsto.\n“Premije su smanjene sa 0,40 maraka na pet feninga, koliko se maksimalno može dobiti za kilogram proizvedene ribe, a opterećenje za vodosnabdijevanje iznosi od 17 do 18 feninga po kilogramu ribe, što je apsurd. U FBiH naknada za kilogram proizvedene i prodate ribe je 40 feninga”, naglasio je Marčetić i dodao da u Hrvatskoj podsticaji iznose više od jedne marke plus naknade za štetočine, koje se ribarima u RS ne daju.\nU Grupaciji ribara pri Privrednoj komori RS kažu da bi se na nivou Ministarstva trebali stvoriti uslovi za organizovanu proizvodnje ribe, te dugoročnu strategiju razvoja.\n“Kod nas je ribarstvo izvozno orijentisana grana privrede, a nisu predviđeni podsticaji za izvoz. Ovogodišnjim Pravilnikom za raspodjelu podsticaja poljoprivrednici ne mogu da dobiju naknade za izvoz ribe ukoliko već primaju podsticaje po osnovu poljoprivredne proizvodnje”, rekli su u ovoj grupaciji.\nDirektor “Tropic ribarstva” koji je jedini ovlašćeni izvoznik ribe iz RS u EU, Dragana Radošević, kaže da se ribarstvo u RS susreće sa nelikvidnom proizvodnjom, prvenstveno zbog visokih naknada za vodu.\n“U odnosu na Evropu i svijet u RS imamo nezapamćeno visoke naknade za vodu. Na godišnjem nivou imamo maksimalno 60.000 maraka podsticaja, a godišnje proizvedemo 1.200 tona ribe, što je zanemarljivo na kilogram ribe”, rekla je Radoševićeva.\nRiba se iz RS, naglašava Radoševićeva, najviše izvozi u Srbiju i Hrvatsku, te Crnu Goru gdje se izvozi isključivo živa riba.\nUzgajivači smatraju da su podsticaji za proizvodnju ribe ono što bi RS moglo dovesti u ravnopravan položaj sa bilo kojom konkurencijom.\nU Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS kažu da se u RS godišnje proizvede oko 3.500 tona ribe, od čega se 60 odsto izvozi. Srpska ima 32 ovlašćena uzgajivača, a ove godine za podsticaj uzgoja ribe predviđeno je 213.000 maraka. Jedan proizvođač, navode, za jednu godinu može da dobije maksimalno 60.000 maraka podsticaja.


SUZANA PERIĆ I DECA KOJA POMAŽU DECI: Lepota života je u različitosti | Afera\nSUZANA PERIĆ I DECA KOJA POMAŽU DECI: Lepota života je u različitosti\n16. јула 2019. 16. јула 2019. Gradiša Katić\t0 Comments\nSa svojim društveno odgovornim projektom, ciklusom radionica “Deca pomažu deci”, modna dizajnerka Suzana Perić i njen tim do sada su obišli mnogo gradova u Srbiji, ali nedavno druženje sa mališanima u Subotici ostaće upamćeno kao posebno.\nNaime, popularna kreatorka organizovala je ovu krativnu radionicu za učenike dve subotičke škole. U druženju sa vršnjacima, kreativnoj igri kroz pravljenje i ukrašavanje šešira i kačketa imali su priliku da uživaju đaci Osnovne i srednje škole za decu sa posebnim potrebama “Žarko Zrenjanin”, kao i Osnovne škole “Matko Vuković”, koja je posebna po tome što neguje različitost.\n“Lepota života ogleda se upravo u različitosti i zato bi smo svi mi trebalo da je negujemo”, rekla je između ostalog kreatorka Suzana Perić. Prisutnima su se obratili Dragana Vučković, direktorka Osnovne i srednje škole za decu sa posebnim potrebama “Žarko Zrenjanin”, kao i Mirjana Stevanović, direktorka Osnovne škole “Matko Vuković”.\nNakon što su deca uz pomoć dizajnerke Suzane Perić i njenog tima napravili šešire i kačkete koje će posle moći da koriste u toku letnjih meseci, pesmom ih je pozdravio i dao im podršku njihov vršnjak Žarko Pribaković, koji je veliku popularnost stekao takmičeći se u muzičkom talent šou program “Pinkove zvezdice”.\nCiklus radionica “Deca pomažu deci” posle Subotice nastavlja se i u ostalim gradovima Srbije, u kojima će Suzana Perić sa svojim timom deci sa posebnim potrebama letnji raspust učiniti što kreativnijim i zanimljivijim.\n← AMERIČKI MEDIJI HITNO OBAVEŠTAVAJU: Vrhovni komandant NATO pakta KRENUO U SRBIJU!\nDragan Đilas u policiji: DRAMA u 29. novembra! →\nAlbert Bakić najharizmatičniji glas „Pinkovih zvezda“\nZeri: Vojska Kosova će imati 8.000 vojnika\n19. марта 2017. 19. марта 2017. Srećko Milovanović 0


Evropska unija i Rusija: Bliski saradnici Vladimira Putina na crnoj listi EU zbog trovanja Navaljnog - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Evropska unija i Rusija: Bliski saradnici Vladimira Putina na crnoj listi EU zbog trovanja Navaljnog\n0Piše: BBC News na srpskom 15. oktobra 2020. 15.52\nDvojica glavnih Putinovih pomoćnika – Andrej Jarin i Sergej Kirijenko – takođe su na EU listi za sankcije zbog navodne uloge u suprotstavljanju političkom uticaju Navaljnog.\n„Uzimajući u obzir da je Aleksej Navaljni bio pod nadzorom u vreme trovanja, razumno je zaključiti da je ono bilo moguće samo uz učešće Federalne službe bezbednosti“, piše u saopštenju EU od četvrtka, 15. oktobra.\nU saopštenju EU se, međutim, ističe da su sankcije deo akcije protiv „širenja i upotrebe hemijskog oružja“.\nU izjavi se navodi da je „razumno zaključiti da je trovanje Alekseja Navaljnog bilo moguće samo uz saglasnost izvršne kancelarije predsednika“.\nRanije je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov optužio EU da nije razumela ono što je nazvao „potrebom dijaloga uz uzajamno poštovanje“ i poručio da će Rusija uzvratiti kontrasankcijama.\nU intervjuu za BBC Navaljni je rekao da „sve ukazuje da iza trovanja stoji Vladimir Putin“.\nU ponedeljak su ministri EU odlučili su i da predsednika Belorusije Aleksandra Lukašenka stave na listu političara te zemlje koji su već pod sankcijama zbog „brutalnog obračuna“ sa demonstrantima koji se protive njegovom reizboru za šefa države i koji nedeljama protestuju tvrdeći da su izbori 9. avgusta bili namešteni.\nBelorusija: Demonstrant pobegao policiji uskočivši u taksi\nRusija: Zabrana ulaska u zemlju za osam državljana zemalja EU


Gradonačlenik poziva zainteresovane na tender za beogradsku gondolu\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić pozvao je sve zainteresovane firme da učestvuju na tenderu za izgradnju beogradske gondole „Kalemegdan–Ušće”. Otvoreni postupak javne nabavke traje do 30. novembra, a procenjena vrednost investicije je oko 1,8 milijardi dinara, bez PDV-a. Za realizaciju projekta, Grad Beograd će izdvojiti 600 miliona, a ostatak Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, na čijem sajtu je i objavljen tender.\n„Nadamo se dobrim ponudama i potpisanom ugovoru sa izvođačem radova do kraja godine. Očekujemo da sa radovima krenemo početkom građevinske sezone 2019. godine. Ako vremenski uslovi budu povoljni, realno je da beogradska gondola bude gotova do kraja naredne godine“, izjavio je Radojičić. Gradonačelnik je izrazio nadu da će se na tender prijaviti veliki broj ponuđača ističući da je velika čast učestvovati u realizaciji ovakvog projekta i da je graditi u Beogradu privilegija. Kako je zaključio, gondola će pozitivno uticati na razvoj prestonice, od turizma do saobraćaja.


ZVEZDA U KREMU EVROPSKOG FUDBALA: Veliki uspeh crveno-belih | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.06.2019. • 20:27 Srbija Danas\nCrvena zvezda je prethodne sezone igrala u grupnoj fazi Lige šampiona gde je u grupi smrti sa šampionom Evrope Liverpulom, Pari Sen Žermenom i Napolijem osvojila četiri boda. Zahvaljujući tim rezultatima crveno-beli su se našli na 46. poziciji UEFA gosišnje rang liste.\nŠampion Srbije je prethodne sezone popravio svoj koeficijent za 7.000, što je bilo dovoljno da se zauzme 46. mesto za prošlu sezonu u međunarodnim takmičenjima. Najviše poena su prethodne sezone osvojili Barselona i Čelsi, po 30.000, dok je Liverpul uzeo 29.000.\nSezonu ranije, kada je Crvena zvezda prošla u nokaut fazu Lige Evrope, crveno-beli su osvojili 8.000 poena, pa će zahvaljujući rezultatima iz prethodne dve godine novu sezonu dočekati na 88. mestu na ukupnoj listi koja se pravi na osnovu petogodišnjih rezultata.\nCrveno-beli će u sezoni pred nama imati priliku da dodatno poboljšaju bodovni saldo, jer se od naredne godine neće računati sezona 2014/2015 kada Crvena zvezda nije imala pravo nastupa u evropskim takmičenjima.\nTagovi: FK Crvena zvezda, UEFA, Liga šampiona


Šteta ili korist bh privredi – EU pritišće BiH da se otvori Hrvatskoj – Haber.ba\nŠteta ili korist bh privredi – EU pritišće BiH da se otvori Hrvatskoj\nEvropska komisija ponovo će pozvati BiH i Srbiju da što prije pristanu na promjene svojih sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kako bi se zadržao "tradicionalni obim trgovine" između članica Evropske unije i CEFTA nakon ulaska Hrvatske u EU.\nKupovina (Foto: Haber.ba)\nU izvještaju o napretku zemalja kandidata i potencijalnih kandidata, koji će biti objavljen danas, Komisija poziva Srbiju i BiH “da hitno revidiraju svoje stavove” kako bi se što prije njihovi sporazumi o stabilizaciji pridruživanju (SSP) prilagodili novoj činjenici, ulasku Hrvatske u EU, kako bi se zadržao tradicionalni obim trgovine.\nNaime, Evropska komisija će danas objaviti strategiju o proširenju i glavne izazove za period 2013 – 2014. te izvještaje o napretku zemalja zapadnog Balkana – BiH, Crne Gore, Albanije, Makedonije, Srbije i samoproglašene države Kosovo, te Turske i Islanda, koji je ove godine samoinicijativno prekinuo pristupne pregovore.\nHrvatska je od 1. jula sa ulaskom u EU pooštrila uvozni tretman robe iz BiH i Srbije zahtijevajući ispunjenje evropskih standarda, na šta su ove zemlje odgovorile reciprocitetom i ukidanjem dotadašnjih bescarinskih povlastica CEFTA, što je naljutilo Brisel koji u ime Zagreba vodi pregovore sa Sarajevom i Beogradom.\nBh. privrednici i ekonomisti ocijenili su da je riječ o “jednostranom i neprincipijelnom” pritisku Evropske komisije koji bi naštetio domaćoj privredi. Metodologija Brisela podrazumijeva da se trgovinski ustupci koji su se primjenjivali na EU bez Hrvatske koriguje prema trgovačkim tokovima BiH i Hrvatske kao nove članice EU. Ako je, na primjer, za dati proizvod na osnovu SSP-a kvota iznosila 1.000 tona, na koje se ne plaćaju carina, i ako je obim trgovine BiH s Hrvatskom na osnovu CEFTA iznosio 100 tona, nova kvota za taj proizvod bi nakon tehničkog prilagođavanja iznosila 1.100 tona bez carinskih dažbina.\nDuljko Hasić, ekonomski analitičar Spoljnotrgovinske komore (STK) BiH, kaže da Brisel želi da se naša zemlja otvori za robu iz Hrvatske koja ne ispunjava standarde EU, dok, sa druge strane, bh. proizvodima bez tih standarda ne dozvoljavaju “preko Save”.\nOn kaže da su preliminarne analize STK pokazale da je zabrana uvoza četiri grupe prehrambenih proizvoda iz BiH u Hrvatsku (mlijeko i mliječni proizvodi i meso i mesni proizvodi) već pričinila štete od 90 do 100 miliona KM, posebno izvoznicima sa područja zapadne Hercegovine, Posavine i bijeljinske regije.\n“Tretman ‘tradicionalne trgovine’ koji zahtijeva EU nije objektivan i realan. Jednostrani stav Brisela škodi trgovinskoj razmjeni BiH i Srbije sa Hrvatskom, odnosno EU, prije svega u pogledu izvoza. Predstavnici BiH su sa svoje strane predlagali da se razmotre modaliteti, ali na dvostran način, u smislu da se utvrdi prelazni period u kojem će se roba nastaviti izvoziti sa obje strane, ali se tome nije udovoljilo”, istakao je Hasić.\nPregovarači BiH, takođe, kažu da ni u jednom članu SSP nema odredbe koja pominje “tradicionalnu trgovinu”. BiH je, međutim, ponudila rješenje kroz model “kvota za kvotu”, odnosno uzajamno povećanje količine bescarinskih kvota za ribu, vino i šećer u visini prosječnih količina izvoza i uvoza u Hrvatsku, na šta i dalje ne pristaju u Briselu.


Zaječarski rukometaši u subotu dočekuju ekipu iz Bujanovca | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Sport / Zaječarski rukometaši u subotu dočekuju ekipu iz Bujanovca\nZaječarski rukometaši u subotu dočekuju ekipu iz Bujanovca\nRukometašice Srbije ovog vikenda igraju poslednje kolo ligaškog dela takmičenja u Superligi. Zaječar je svoju utakmicu sa liderom Jagodinom odigrao u petak, dok Boranke u subotu gostuju Vojvodini.\nOvog vikenda bi, posle dva odlaganjana, trebalo da krene i takmičenje muškaraca u Prvoj ligi, grupa „Istok“, gde nastupaju Zaječar i Bor. Zaječarci su u prvom delu prvenstva bili ubedljivi sve do poslednjeg, 11. kola, a onda su pred svojom publikom izgubili od Jagodine i prepustili im prvo mesto na tabeli. Sada sve kreće iz početka, a ako žele da ostvare cilj i plasiraju se u Super B ligu, moraju da nastave pobednički niz.\nPrva prepreka je Heba, sa kojom u subotu od 19 sati igraju u Zaječaru. To ne bi trebalo da bude veći problem, jer su je na startu prvenstva u Bujanovcu porazili sa 33:21. Zimska pauza je iskorišćena da se ekipa maksimalno pripremi za ostvarenje zacrtanog plana, pa bi publika trebalo da gleda dobar meč. I Borani su ovog vikenda domaćini i mogli bi da komšijama učine veliku uslugu ako uzmu bodove Jagodini. Na tabeli vodi Jagodina sa 19 bodova, Zaječar je drugi sa 18, a ORK Bor peti sa 10.


Stefanović: Srbija šalje dodatne policijske snage na granicu sa Mađarskom\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović saopštio je danas da će uputiti dodatne policijske snage na granicu sa Mađarskom kako bi bili spriječeni dalji napadi na mađarsku policiju, kao i da je Srbija uputila protestnu notu Mađarskoj zbog upotrebe suzavca protiv migranata koji je zahvatio i dio teritorije Srbije.\n"Cilj je da se spriječe dalji napadi na mađarsku policiju sa naše teritorije i da se na human i pristojan način odvoje migranti od ograde od mađarske policije. Učinićemo sve da incidenata više ne bude, ali voleli bismo i kada bi mađarske kolege manje agresivno postupale prema migrantima. Tada bi situacija bila lakša za kontrolu", navodi se u saopštenju MUP-a.\nMinistar je reako i da sa mađarskim kolegama pregovara u cilju uspostavljanja potpunog mira i stabilnosti u graničnom pojasu i kako se incidenti sa bacanjem suzavca i upotrebom vodenih topova ne bi ponovio.\nStefanović je kazao da Srbija od Evropske unije (EU) očekuje odgovor za rješenje ove krize i da je to nešto na čemu insistira, jer ne može sama da se nosi sa ovim problemom.\n"Od Evrope očekujemo odgovor, kako ćemo ovaj problem zidova, žica, nasilja, riješiti što prije, jer je to ne samo u interesu Srbije i Mađarske, koje nemaju međusobni bilateralni problem, već u interesu čitave Evrope", naveo je Stefanović.\nOn je dodao da policija Srbije vraća izbjeglice, koji to žele u prihvatni centar u Kanjiži, odakle mogu da krenu bilo kojim drugim pravcem koji izaberu.\nMađarska je danas tražila od vlasti u Srbiji da preduzmu mjere protiv izbjeglica koji napadaju mađarsku policiju na granici sa Srbijom.\nPolicija s mađarske strane granice upotrijebila je suzavac i vodene topove pošto je više stotina izbjeglica probilo ogradu od bodljikave žice.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun izjavio je da je šokiran upotrebom vodenih topova i suzavca protiv izbjeglica.


Popović: Zdravstveni sistem pred izazovima, gubitak poverenja jedan od njih | Autonomija\n„Izazovi su vrlo ozbiljni. Mi smo svedoci da se duže vremena razgovara o pucanju zdravstvenog sistema, a vrlo često se terminologija koristi pogrešno, i treba to razjasniti, a istoremeno pandemija pokazuje koje su to slabe tačke zdravstvenog sistema. Opteretili smo bolnice teškim pacijentima koji traže skupu terapiju, zdravstveni radnici su takođe izloženi bolesti, jednim delom zbog nedostatka opreme, naročito u početku. A postajemo svesni i da se lista onih koji odlažu razne intervencije produžava i to postaje jedan od glavnih problema“, smatra Popović.\n„Skoro šest meseci imamo situaciju da zdravstvenim sistemom upravlja krizni štab“, kaže on.\n„Da, mi smo zaboravili da je to krizni štab Vlade. I oni nisu ti koji su donosioci odluka, oni su davali preporuke, ja pretpostavlajm da je tako. Ali, kad imate vanredno stanje, zaboravljate na transparentnost i na redovno funkcionisanje nekih sistema, u ovom slučaju zdravstvenog“, izjavio je Popović.\nNa pitanje ko onda upravlja krizom, kaže: „Mi se trenutno nalazimo u vakuumu, u kojem ćemo narednih dana znati ko je ministar i premijer. Želeo bih da naglasim, vrlo često mešamo pojmove – ono što kod nas predstavljaju domovi zdravlja, instituti, bolnice, to je zdravstveni sektor. Tek kad se taj sektor ukopča s privredenim sektorom, sa obrazovanjem, s medijima, sa zaštitom na radi i zaštitom životne sredine, tek onda dobijemo sistem. I posao pravog ministra zdravlja je da radi na tim konekcijama, na sistemu koji će biti na dobrobit građana“.\nA posao premijera, prema Popoviću, je da „bilo koja politika koja se vodi mora da za prioritet ima doprinos zdravlju stanovništva, a ne da doprinosi rizicima“.\n„To je jedan od ključnih propusta. Od 2014. godine, od onih poplava, govorilo se o planu za krizne situacije, to je nesto što ne sme da se ponovi. I ja bih želeo da vidim u nekoj sličnoj situaciji u budućnosti, da ministarstvo zdravlja preuzme upravljanje zdravstvenom krizom. Mi znamo da je nedavno vanredno stanje uvedeno na osnovu pisma koje je poslao ministar odbrane, a ne zdravlja“, podsetio je Popović.\nO tome da li je najveći gubitak poverenja građana, kaže da je to najveći propust Kriznog štaba.\n„Moje je mišljenje da je najveći propust kriznog štaba što su ignorisali inteligenciju građana i oslonili su se na to da mere prevencije mogu da se usvoje samo ako bude pritiska na građane, a to se pokazalo pogrešnim onda kada je vanredno stanje ukinuto i zaboravili smo na preporuke koje su i dalje ostale. Štab je propustio da u sve uključi psihologe, oni bi pomogli tom kriznom štabu da napravi prave poruke koje su stanovništvu bile prijemčive i da proizvedu prihvatljivo ponašanje“, ocenio je doktor Popović.\nPrema njegovim rečima, zbog pandemije promenjen je način ponašanja svih. „Svačiji život se promenio, kako šetamo, kako ulazimo i izlazimo iz autobusa, to je moralo da se uradi na drugačiji način kako bismo mogli da dobijemo jači efekat od ovoga što imamo danas, i to je neka lekcija za budućnost“, dodao je.


Dvije osobe uhapšene zbog krijumčarenja migranata u BiH\nPripadnici granične policije Bosne i Hercegovine (BiH) u petak , 23. aprila 2021. godine u spriječili su pokušaj krijumčarenja grupe migranata na području općine Zvornik, u mjestu Kozluk, na istoku BiH i uhapsili dvije osobe koje se sumnjiče za ovo krivično djelo.\n“Nakon što su, prilikom nadzora državne granice i uz korištenje specijalističke opreme, uočili čamac iz Republike Srbije, koji je plovio rijekom Drinom prema teritoriju BiH, pripadnici JGP (jedinice granične policije) Zvornik zaustavili su čamac u kojem se nalazilo 13 osoba afroazijskog porijekla,” navela je u saopštenju Granična policija BiH.\nPod nadzorom dežurnog tužioca Tužilaštva BiH i prema naredbi sudije za prethodni postupak Suda BiH, obavljen je pretres dvije osobe koje su prema datim izjavama državljani Afganistana, a upravljale su čamcem, navodi se u saopštenju.\nObje osobe, koje su osumnjičene za počinjenje krivičnog djela „krijumčarenje osoba“, su lišene slobode i u zakonskom roku će biti predate tužiocu Tužilaštva BiH uz Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu.\nPreostalih 11 krijumčarenih osoba koje su izjavile da dolaze iz Eritreje, Afganistana, Sudana, Pakistana, Toga i Sirije, bit će saslušane u svojstvu svjedoka uz pomoć ovlaštenog prevoditelja, te predate nadležnoj Službi za poslove sa strancima na daljnje postupanje, naveli su iz Granične službe.\nU prihvatnim centrima u BiH smješteno je oko 4.500 migranata, tražilaca azila i izbjeglica.\nPrema podacima Međunarodne organizacije za migracije (IOM) u BIH, od ukupno 1.927 migranata koja su identifikovana u periodu od 17. marta 2021. do 19. aprila, 1.754 su izjavila da nisu smješteni ni u jednom prihvatnom centru u BiH.


Zanimljive Destinacije - Meksiko Siti\nProstirući se u dolini okruženoj ohlađenim vulkanima i planinama, povrh antičke civilizacije Asteka, Meksiko Siti je najviši grad Severne Amerike i jedan od najnaseljenijih gradova na svetu. Sa dugom i fascinantnom istorijom, koja polazi od antičkih domaćih civilizacija, preko invazija Konkviskadora i kolonijalnih sila, Meksiko Siti ima veliki broj fascinantnih simbola i atrakcija.\nU centru grada, konstruisan izvan stena antičkih palata i hramova, nalazi se ogroman otvoreni prostor Zokalo, trg Meksiko Sitija, kažu da je drugi po velićini u svetu, posle moskovskog Crvenog trga. U La Merkedu ćete otkriti najveći i najživlji gradški market, sa velikim prostorom punim uzbudljivih dućana, dok je orgoman prostor Capultepek parka ima Nacionalni muzej antropologije, sa fascinantnom kolekcijom umetnina iz pre-Hispanskog doba. Posetioci Teotihuane će otkriti najimpresivnije i najmisterioznije arheološko mesto u Meksiku, koje je konstruisano u antičkoj i davno zaboravljenoj kulturi. Prostrana prestonica je mesto i za ljubav i za mržnju, sa svim onim što možete da pretpostavite za veliki grad. Ona ima muzeje i galerije svetske klase, značajne arhitektonske vrednosti i elegantne zgrade, palate i katedrale, otvorene zelene površine i kolonijalne ostatke, istorijske ruine, atraktivne trgove, moderne oblakodere i veliku ekonomsku, kulturnu i politicku važnost. Ona isto tako ima i prenaseljenost, saobracajne gužve, kriminal, nezaposlenost i konstantnu kakofoniju od ljudi i buke.\nBez obzira na njegove probleme i neke nedostatke, Meksiko Siti je magnet za Meksikance i turiste podjednako: moderan, kosmopolitški i stalno rastući grad je atraktivan na različite načine. I bez obzira na probleme, nebo Meksiko Sitija je uvek vidljivo jasno i vedro i pruža neverovatne zalaske sunca.\nEl Zokalo U sredini istorijskog centra grada nalazi se ogromna Plaza de la Konstitucion ili Zokalo, drugi po veličini trg na svetu i centar vlade i religije u Meksiko Sitiju. Palata predsednika dominira jednom stranom trga a fantastične kolonijalne zgrade koje su izgrađene na mestu bivše Astek palate, sa prelepim unutrašnjim muralima, pričaju priču o meksičkoj istoriji. Na drugoj strani trga dominira velika Metropoliten katedrala, prikazujući bogatstvo arhitektonških stilova i zauzima mesto otkrivenog antičkog terena Asteka. Ukrašena unutrašnjost sadrži i trezor, kraljevu zastavu i oltar. Sam trg je pun dešavanja i kretanja sa trgovcima, performansama neformalnog tradicionalnog plesa, porodicama, radnicima na pauzi za ručak i prolazećim turistima. Ovo je i mesto za demonstracije, vladine povorke i protesne marševe isto kao i za festivale i javne kulturne događaje. Svako veče predsednička garda u obliku velike ceremonije, spušta nacionalnu zastavu sa centralnog postolja. I na kraju, trg konstantno vrvi od neobično zelenih Volkcvagen taksija.


RTS :: Detalji o vakcinaciji – ko, kako, kada, gde\nKoronavirus u Srbiji Detalji o vakcinaciji – ko, kako, kada, gde\nutorak, 12. jan 2021, 19:00 -> 19:12\nDetalji o vakcinaciji – ko, kako, kada, gde\nDirektor kancelarije za e-Upravu Mihajlo Jovanović rekao je za RTS da je očekivao da se prijavi i veći broj građana jer je to način da se uđe u logistički sistem za vakcinaciju.\nBrojkom od 110.000 za 36 sati nije iznenađena ni direktorka Instituta "Batut" Verica Jovanović koja je rekla da veruje da će taj broj uskoro biti veći i da to govori da smo prepoznali značaj sigurne strategije borbe protiv kovida.\nGovoreći o statistici, Mihajlo Jovanović je rekao da je 19 odsto onih koji su se do sada prijavili starije od 75 godina.\nNavodi da je bilo skeptika koji su mislili da stariji ne mogu elektronski da se prijave, ali je usluga napravljena jednostavno, da mogu i ukućani da prijave najstarije i da nije potrebna registracija na portalu.\nJovanović je dodao da je skoro polovina do sada prijavljenih iz Beograda, a da je oko 30 odsto građana navelo da želi da primi bilo koju vakcinu koja je dostupna.\nDirektorka "Batuta" kaže da će biti dovoljno vakcina za sve i da je država učinila sve da bi započela vakcinaciju i obezbedila dovoljne količine za one koji izraze zainteresovanost.\nDodaje da je elektronska prijava savremen način komunikacije sa stanovništvom i da nas je pandemija naučila da možemo da komuniciramo i nekim drugim načinima.\nKaže da su Domovi zdravlja prema zakonu ustanove gde se vrši vakcinacija, ali da će biti formirani i posebni punktovi za to.\nDodaje da će to na efikasan način omogućiti da svi mogu bez gužve da priđu punktu, a prethodno će svi biti obavešteni o načinu korišćenja punkta i proći će proceduru od lekara, administracije do dobijanja vakcine.\nMihajlo Jovanović je rekao da se za drugu doze vakcine građani ne prijavljuju i da će biti napravljeni odgovarajući kalendari.\nVerica Jovanović dodaje da u državi ima 158 domova zdravlja sa više od 950 vakcinalnih punktova i da će svaki veliki grad imati mogućnost da ima jedan ili više vakcinalnih punktova, da se ne bi stvarale gužve.\nTo će zavisiti od veličine grada i zainteresovanosti građana.\n"Svaka vakcina je dobra i prihvatljiva"\nMihajlo Jovanović očekuje da će se prijaviti svi koji su zainteresovani i da će vakcinisanje populacije organizovati u skladu sa pristizanjem vakcina.\nIstiče da su u toku intenzivne pripreme da stariji od 75 godina budu do kraja nedelje pozvani na vakcinaciju.


Koji su naši osnovni principi delovanja? | CPE - Centar za politike emancipacije\nRad Clean Clothes Campaign mreže je zasnovan na sledećim principima:\nSve radnice i radnici – nezavisno od pola, starosti, zemlje porekla, prebivališta, pravnog statusa, oblika zaposlenja, itd. – treba da imaju pravo na dobre i sigurne uslove rada. Na svom radnom mestu radnice i radnici treba da imaju pravo da se sindikalno udružuju i vode kolektivne pregovore, kao i da zarađuju platu koja će im omogućiti dostojanstven život.\nRadništvo treba da bude upoznato sa svojim pravima, kako u okviru nacionalnih i međunarodnih zakona i sporazma, tako i u okviru dobrovoljnih sporazuma i inicijativa koje su kompanije potpisale. Radnice imaju pravo na obrazovanje i obuku iz domena prava koji se tiču njihovog radnog odnosa.\nJavnost treba da bude upoznata sa činjenicom gde i kako se proizvodi odeća i obuća koju kupujemo.\nJavno je moguće i potrebno sprovoditi akcije u cilju podrške borbi za bolje radne uslove tekstilnih radnica i radnika.\nU cilju potpunog i dugoročnog ostvarivanja radnih prava mora se adresirati kršenje radnih prava na rodnoj osnovi, što je od posebnog značaja za tekstilnu industriju gde 80% zaposlenih na svetskom nivou čine žene.\nNacionalne vlade i međunarodne institucije imaju obavezu da kontrolišu sporovođenje zakonodavstva i sankcionišu one koji krše zakon. Trebalo bi da postoje obavezujuće zakonske stavke u skladu sa konvencijama Međunarodne organizacije rada.\nIndustrija odevnih predmeta i obuće (uključujući vlasnike fabrika, agente prodaje, proizvođače, kompanije koje poseduju brendove, trgovce i druge) ima odgovornost da primenjuje dobre radne prakse kao normu na svim proizvodnim nivoima.\nKompanije koje poseduju brendove i trgovački lanci treba aktivno da podstiču socijalni dijalog sa sindikatima i potpisuju međunarodne sporazume u cilju poboljšanja socijalnog dijaloga\nKompanije koje poseduju brendove moraju biti transparentne po pitanju strukture svojih lanaca snabdevanja i uslova rada koji postoje na svim nivoima proizvodnje, kao i po pitanju mera koje preduzimaju da bi se stvorile i održale dobre radne prakse.\nKompanije koje poseduju brendove i trgovački lanci treba da usvoje “kodeks ponašanja” prema modelu kodeksa predloženom od strane CCC, da se obavežu da će ga primenjivati duž celog lanca snabdevanja i da će učestvovati u verodostojnoj, transparentnoj i participativnoj verifikaciji sprovođenja ovog kodeksa.\nSindikati i nevladine organizacije treba da sarađuju na nacionalnom, regionalnom i globalnom nivou kako bi se poboljšali uslovi rada u tekstilnoj industriji. Saradnja između sindikata i nevladinih organizacija treba da se zasniva na međusobnom uvažavanju različitih uloga i metoda, otvorenoj i aktivnoj komunikaciji, iznalaženju konsenzusa i na konstruktivnoj kritici.


Faradž: Nisam povezan sa Rusijom\nBritanski političar Najdžel Faradž, jedan od lidera kampanje za "Bregzit", demantovao je danas da je na bilo koji način povezan sa Rusijom, posle medijskih izveštaja o tome da je obuhvaćen istragom u SAD o tajnim vezama sa Moskvom, prenosi Rojters.\nFaradž je napisao na Tviteru da mu je trebalo dosta vremena da pročita “Gardijanov” tekst jer se “dugo smejao zbog lažnih vesti”.\n“Taj histerični pokušaj da me povežu sa Putinovim režimom je posledica nespremnosti liberalne elite da prihvati Bregzit i Trampa”, istako je Faradž.\nOn je dodao da nikada nije bio u Rusiji niti je imao bilo kakve poslove povezane sa tom zemljom.\n"Gardijan" je ranije izvestio da je Faradž, bivši lider Britanske stranke za nezavisnost, postao osoba za koju se interesuje američki Federalni istražni biro zbog veza sa predizbornom kampanjom Donalda Trampa i osnivačem "Vikiliksa" Džulijanom Asanžom.\nList je preneo da Faradž nije osumnjičen da je prekršio zakon i da nije direktan predmet istrage, ali da je u “središtu odnosa” koji se analiziraju.


Održano savetovanje ministara kultura i umetnika iz regiona – Nadlanu.com\nOdržano savetovanje ministara kultura i umetnika iz regiona\nObjavljeno 2. sep 2011. / 08:00:00\nNakon održane sesije u Legatu Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića, prisutnima se obratio predsednik Srbije Boris Tadić koji je izrazio zadovoljstvo što je ovom prilikom umetnost upotrebljena “na drugačiji i možda malo neobičan način“.\n“Predložio bih i da politiku upotrebimo u pozitivnom smislu te reči, a to znači pomirenje među ljudima, bolji život i stvaranje šansi za ljude”, rekao je Tadić.\nPrema njegovim rečima, Balkan je prostor na kome su se dešavali sukobi, često i zločini, ali ponekad i velika dostignuća u umetnosti.\nMinistar kulture Srbije Predrag Marković rekao je novinarima da su se na okruglom stolu sastali umetnici i političari, kao i da umetnike koji su prisustvovali skupu, nisu birale države iz kojih dolaze, već umetnička udruženja.\nPrema ministrovim rečima, ključna tema susreta bila je pomirenje i savremena umetnost, a učesnici su se složili da država treba da edukuje korisnike umetnosti, ali i da obezbedi uslove i bezbedan rad umetnika.\nMinistar kulture Hrvatske Jasen Mesić rekao je da je današnje savetovanje dobra inicijativa i prilika da politčari čuju mišljenje umetnika i njihove probleme.\n“Smatram da je dosadašnja saradnja umetnika iz regiona dobra, da ima puno programa i zajedničkih projekata, i mislim da što se tiče umetnika tu problema nema. Potrebno je da država stvori uslove za rad modernih umetnika”, rekao je Mesić.\nNa skupu su sa umetnicima iz regiona razgovarali ministri kulture Moldavije, Grčke, Hrvatske, Crne Gore, Srbije, kao i predstavnici Albanije i Turske i Saveta Evrope i Uneska.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: CEDIS zaposlenima dotira troškove ljetovanja\n03. 07. 2020. 12:42 >> 12:45 1\nPOMAŽU CG TURIZAM\nCrnogorski elektrodistributivni sistem (CEDIS) akcijom "Ljetujmo u Crnoj Gori", pokušaće da podrži domaću turističku privredu i, u granicama raspoloživih mogućnosti, diskretno ublaži negativne efekte epidemije novog korona virusa.\nNaime, CEDIS svojim zaposlenima nudi participiranje u troškovima za boravak u crnogorskim hotelima, sa kojima posredstvom sindikalnih organizacija ima ugovorni odnos, u visini od 30 odsto.\nOsim učešća u troškovima, zaposlenima je omogućeno i da ostatak troškova otplate na deset mjesečnih rata, dok će CEDIS hotelijerima kompletan iznos uplatiti u vrijeme realizacije aranžmana.\n"CEDIS sa oko 1.350 zaposlenih, jedna je od najvećih kompanija u Crnoj Gori i u tome smo, prilikom osmišljavanja akcije, prepoznali potencijal. Stimulisati finansijskim olakšicama ovako brojan kolektiv kako bi dane odmora proveli u crnogorskim hotelima je, istovremeno, s obzim na razmjere krize u turizmu, podsticaj za hotelijere, ali i za zaposlene dodatna potvrda odgovornog odnosa kompanije. 'Ljetujmo u Crnoj Gori' je proizvod iskrene želje da, u granicama naših mogućnosti, stanje u turizmu poguramo na bolje", istakao je izvršni direktor CEDIS–a Zoran Đukanović.\nIz sindikalnih organizacija SOZ i SO CEDIS, uz čije posredovanje se akcija i organizuje, ističu izuzetnu zainteresovanost hotela za učešće u akciji.\nSudeći po prvim reakcijama zaposlenih i broju realizovanih aranžmana svega nekoliko dana od početka akcije, može se očekivati da će značajan dio CEDIS kolektiva iskoristiti ove benefite.\nU Nacionalnoj turističkoj organizaciji prepoznaju značaj akcije koja ima za cilj da se građanima omogući ljetovanje po povoljnim uslovima, i ističu da je "Ljetujmo u Crnoj Gori"dobar primjer, kako društvene odgovornosti prema zaposlenima, tako i doprinosa domaćoj turističkoj privredi u ovim vanrednim okolnostima.\n"Važno je da u ovoj godini podržimo nacionalnu ekonomiju, kako kroz promociju, tako i kroz posebne povoljnosti i akcije kojim ćemo stimulisati građane Crne Gore da provedu odmor u svojoj zemlji", naglasili su iz NTO.\nŽarko Radulović, predsjednik Crnogorskog turističkog udruženja (CTU) kaže da su ovakve akcije višestruko značajne.\n"Upravo se na ovaj način potvrđuje da je brza i sinhronizovana reakcija na novonastale okolnosti kroz saradnju sindikalnih organizacija, kompanija poput CEDIS-a, NTO i turističkih privrednika, nužna za ublažavanje ekonomske krize sa kojom se suočava, ne samo turizam, nego i cjelokupan ekonomski sistem države. Ono što je važnije od svega je da će se novac trošiti u Crnoj Gori, a kroz pripadajuće poreze velikim dijelom vratiti u državnu kasu", zaključio je Radulović.


Burek u novom ruhu | PC Press\n25. februar 2009. 7. avgust 2017. PC Press\nPrateći svetske trendove, i sveopštu popularnost društvenih mreža, razvojni tim Burek foruma predstavio je novu, moderno dizajniranu verziju svog sajta. Korisnici sada, pored nezaobilaznih diskusija, na kojima mogu da traže i dobiju pomoć kao i diskutuju o širokom spektru tema, od tehničkih pitanja, do društvenih pojava, imaju čitav set novih mogućnosti za izražavanje sopstvene kreativnosti i upoznavanje novih ljudi.\nCentralni deo novog koncepta Burek foruma su profilne strane korisnika, koje predstavljaju agregaciju njihovih društveno-kreativnih aktivnosti na samom sajtu i podataka koji ih bliže opisuju. S obzirom na ogromnu postojeću bazu korisnika, Burek forum, zahvaljujući ovoj funkcionalnosti, postaje jedinstvena baza podataka dobrog dela aktivnih korisnika Interneta u Srbiji.\nBurek forum je najveća Internet zajednica u Srbiji, sa više od 700.000 registrovanih članova, osnovana 2002. godine. Prema relevantnim Internet servisima za merenje posećenosti web sajtova, poput Google Analyticsa, Alexe, Competea i drugih, strane Burek Foruma svakog meseca pregleda više od 1.100.000 ljudi što ga čini jedinstvenim na Internet nebu Srbije.\nTagovi: Burek, Google, Internet\n← “Vip Mobile” u Srbiji zabeležio poslovni gubitak od 88,7 mil EUR u 2008.\nNovi muzički servisi stigli na Squeezebox →


Obuka osoba koje brinu o starijima u kućnim uslovima (Crveni krst Beograda) - Penzin\nPočetna Magazin Godine Obuka osoba koje brinu o starijima u kućnim uslovima (Crveni krst Beograda)\nCrveni krst Beograda dva puta godišnje organizuje praktičnu Obuku osoba koje pomažu starijim osobama u kućnim uslovima. Te osobe su članovi porodice, komšije, prijatelji.\nObuku “Podrška pomagačima” Crveni krst Srbije realizuje u sredu, 19. aprila 2017. godine i u četvrtak, 20. aprila 2017. godine od 10 do 15 časova u sali Crvenog krsta Beograda, ulica Simina 19, sala na trećem spratu.\nRealizatori obuke će biti saradnici Crvenog krsta iz Gradskog zavoda za gerontologiju i palijativno zbrinjavanje Beograd, Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu i Crvenog krsta Beograda.\nTelefoni na koje se do 18. aprila mogu javiti zainteresovani građani Juliji Kotal Jevrić su: 011/2620-616 i 011/3032-127/lokal 410 ili poslati poruku na mejl: julija@redcross.org.rs.\nGradski zavod za gerontologiju i palijativno zbrinjavanje Beograd\n13:30 – 14:15 Savet+\nDr Irena Dželetović Milošević, Gradski zavod za javno zdravlje Beograd – Kancelarija za starije\nSlobodanka Zelić, viša medicinska sestra, Klinika za hematologiju Kliničkog centra Srbije\n12:40 – 13:00 Predstavljanje Programa Crvenog krsta u radu sa starijima i njihovim pomagačima Savetovalište “Podrška pomagačima” Grupe samopomoći u Crvenom krstu Savski venac, drugi programi, Priručnik\nDanica Šmic, Crveni krst Savski venac, Julija Kotal Jevrić, Crveni krst Beograd\n13:00 – 14:50 Tehnike relaksacije\nVolonteri Crvenog krsta Beograd, fizioterapeuti\nTags:Aleksandra Milićević KalašićCrveni krst BeogradaCrveni krst Savski venacDanica ŠmicGradski centar za socijalni rad u BeograduGradski zavod za gerontologiju i palijativno zbrinjavanjeGradski zavod za javno zdravlje BeogradIrena Dželetović MiloševićJulija Kotal JevrićKancelarija za starijeKlinički centar SrbijeKlinika za hematologijukućna negaobukaSlobodanka Zelić


Momenti u realnosti koji demantuju (njegova) osećanja - Page 2 of 2 - WANNABE MAGAZINE\nŽelite sasvim različite stvari\nTi želiš da zasnuješ porodicu, a on planira da putuje oko sveta. On želi da bude slobodan i da menja poslove, a tebi treba stabilnost i ne želiš da ga pratiš u njegovim lutanjima.\nČeste su i obrnute situacije – on je pronašao posao i smatra da je pravi trenutak da se venčate i da pravite decu, a tebi ne pada na pamet da se skrasiš, jer želiš da završiš fakultet, da odradiš specijalizaciju u inostranstvu, da pronalaziš i realizuješ sebe u još mnogim stvarima i ne želiš da se zarobiš.\nNjegova porodica ne može da te smisli\nPostoji samo jedan način na koji se ovaj horor rešava – on potpuno staje na tvoju stranu i ako treba, potpuno prekida odnose sa svojom porodicom, jer oni drugačije neće shvatiti i prihvatiti činjenicu da je izabrao tebe i neće prestati da mu se mešaju u život.\nMeđutim, ako su u svojoj mržnji i primitivnosti toliko agresivni, vrlo je verovatno da je on sasvim zbunjen i da ne može da se otme njihovom uticaju, iako se trudi. Možda vredi boriti se protiv zle porodice svog dečka, a možda su tvoji živci, zdravlje i duševni mir, ipak važniji.


Advokat Jovanović tvrdi da je izbačen is srpske ambasade u Podgorici - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Advokat Jovanović tvrdi da je izbačen is srpske ambasade u Podgorici\nAdvokat Jovanović tvrdi da je izbačen is srpske ambasade u Podgorici\nSrpski advokat Miroje Jovanović saopštio je danas da je izbačen iz ambasade Srbije u Podgorici, gdje je u 10 sati trebalo da se održi saslušanje Branke Milić, osuđene u slučaju pokušaja terorizma.\n0Piše: Beta 21. novembra 2019. 13.18\nJovanović tvrdi da mu je ambasador Bingulac zabranio saslušanje.\n„Saslušanje je određeno za 10 časova za dan 21.11.2019. godine putem video linka iz ambasade Republike Srbije u Podgorici. O svemu su blagovremeno obavešteni i Vlada RS, i Ministarstvo inostranih poslova i ambasada. Uprkos sudskom rešenju tačno u 9:25 mi je naloženo da napustim prostorije ambasade jer je ambasador Bingulac zabranio saslušanje“, napisao je advokat na svom Fejsbuk profilu.\nDodao je da je o ovome obavešten Osnovni sud u Novom Sadu.\nAmbasada se o ovom incidentu još nije oglasila.\nBranka Milić osuđena je prvostepeno na tri godine zatvora, po optužnici za terorizam u pokušaju.\nOd novembra prošle godine ona se krije u ambasadi Srbije u Podgorici.\nNjoj sud nije ukinuo pritvor, odnosno uopšte se nije izjašnjavao o njenom pritvoru, tako da se ona i dalje nalazi u ambasadi gde je našla utočište nakon što je svojevoljno napustila sudjenje nezadovoljna nalazom veštaka o njenom zdravstvenom stanju i odlukom suda da odbije zahtev za njegovo izuzeće.\nambasada srbije, branka milic, Crna Gora, Miroje JovanovićBeograd\nBožović pozvao građane Srbije da dođu u Crnu Goru na letovanje\nMitropolit Onufrije u Podgorici: U Crnoj Gori i Ukrajini progon crkve


“Der Standard”: Mediji u BiH su instrumenti političkih i ekonomskih grupa – Hrvatska riječ\n“Der Standard”: Mediji u BiH su instrumenti političkih i ekonomskih grupa\nBečki dnevni list “Der Standard”, u online izdanju u srijedu donosi tekst o medijima u Bosni i Hercegovini. Ističe se da su sredstva informiranja instrumenat političkih i ekonomskih grupa, koje vladaju zemljom.\n“Urednici koji djeluju kao marionete njihovih vlasnika, mediji kao instrumenti političkih i ekonomskih grupa, koji uz pomoć propagandne bitke žele ostvariti svoje interese, novinari bez iluzija te publika koja im sve manje vjeruje”, piše “Standard” i navodi da “građani stalno moraju razmišljati o interesima te o upletenosti medija koje konzumiraju. Dakle, nedostaju informacije bez manipulativnog ukusa što dijelom stvara apatiju, u koju su mnogi upali – ali ne svi”, piše list.\nNovinarka “Standarda” potom piše o Vijeću za tisak u BiH i prenosi dijelove razgovora sa izvršnom direktoricom Vijeća Ljiljanom Zurovac.\nList navodi da je nakon izbora, koji su održani protekle jeseni, izvještavanje postalo još lošije te prenosi riječi Ljiljane Zurovac, koja kaže da “iza svega stoji medijski rat, prije svega između javnih servisa dva entiteta”.\nPored suradnje sa pravosudnim institucijama, Ljiljana Zurovac radi i na edukaciji mladih novinara sa sva četiri sveučilišta u BiH. Riječ je o edukaciji novinara studenata o etici i kodeksima profesije u etnički podijeljenjoj zemlji. “Većina njih do tada nije imala nikakav kontakt sa drugom nacionalnošću”, navodi, pored ostalog, list “Der Standard”. [Deutsche Welle]\nIstraživanje pokazalo: Građani BiH smatraju da BiH ovakva kakva je sada - nema budućnost\n“Le Havre” Akija Kaurismäkija otvara 17. Sarajevo film festival


Na Gradini sprečen pokušaj šverca anabolika - Far\nCarinici su na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada u saradnji sa policijom otkrili automobil, koji je u bukvalnom smislu bio „nafilovan“ anaboličkim steroidima, navodi Uprava Carine.\nU saopštenju se kaže da je prekršaj otkriven 26. februara na ulazu u zemlju u automobilu „opel omega“ pirotskih registarskih oznaka, kojim je upravljao srpski državljanin star 54 godine.\nDetaljnom kontrolom automobila, najpre u šupljinama bočnih stranica prtljažnika pronađene su kutije anabolika. Potom se ispostavilo da su tim preparatima, koji se koriste u bodibildingu, ispunjene i šupljine levih i desnih zadnjih vrata. Na kraju su kutije steroida pronađene i u šupljinama oko motora, kao i u fijoci za dokumentaciju ispred suvozačkog sedišta.\nTako je pronađeno oko 350 kutija različitih skupih preparata (Propmax, Tren mix, Decamax, Stronba, Proviron, Testmax, Zymoplex, Boldmax i dr…), koje su zajedno sa vozačem i automobilom preuzeli u dalju nadležnost policija i tužilaštvo, stoji u saopštenju.\nGradina: Sprečeno krijumčarenje preko 1.000 satova i nakita od bižuterije Gradina: Sprečen pokušaj krijumčarenja zlatnog nakita i narkotika Na Gradini zaplenjene etikete poznate robne marke Gradina: Sprečeno krijumčarenje više od 13.500 pojedinačnih doza različitih lekova i suplemenata\nAnabolicicaribrodDimitrovgradGranični prelaz GradinakrijumčarenjeŠverc


Stefanović i Čen Bo razgovarali o saradnji, uzajamnoj podršci, pandemiji - Informer\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane Nebojša Stefanović sastao se danas sa ambasadorkom Kine u Beogradu Čen Bo, kojoj je zahvalio na koju njena zemlja pruža očuvanju teritorijalnog integriteta Srbije i njenih nacionalnih interesa\nOn je ponovio da Srbija principijelno podržava politiku jedne Kine.\nStefanović je preneo iskrenu zahvalnost za upućivanje kineskih lekara i medicinske pomoći radi sprečavanja daljeg širenja i suzbijanja virusa COVID-19 u Srbiji, čime je potvrđena solidarnost Kine u teškim trenucima za obe zemlje.\nČen Bo je uručila pismo državnog savetnika i ministra nacionalne odbrane Kine generala Vei Fenghea kojim čestita ministru Stefanoviću imenovanje na novu dužnost naglasivši čvrstu podršku Kine Srbiji u njenim legitimnim zahtevima za očuvanje nacionalnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta te dodala da su izuzetni odnosi dva predsednika Si Ðinpinga i Aleksandra Vučića odlična osnova za dalji razvoj saradnje i strateških odnosa dve zemlje.\nAbasadorka Kine poželela je ministru Stefanoviću uspeh u daljem radu i izrazila očekivanje za nastavak uspešne saradnje koju su imali tokom njegovog prethodnog mandata.\nMinistar Stefanović Nebojša Stefanović Čen Bo Srbija Kina


Rekonstruisan vrtić „Crvčak“ u Bačkom Dobrom Polju | Oko Nas\nRekonstruisan vrtić „Crvčak“ u Bačkom Dobrom Polju\n15/10/2018 Oko nas\nRekonstruisani objekat PU „Boško Buha“, vrtić „Cvrčak“ u Bačkom Dobrom Polju, svečano je predat na upotrebu deci i zaposlenima. Objekat su tom prilikom posetili, i upoznali se sa izvedenim radovima, Milan Glušac predsednik opštine Vrbas sa saradnicima i Marina Marinković direktorica PU „Boško Buha“. Ukupna vrednost sanacije iznosila je 9,7 miliona dinara, a obezbeđena je iz sredstava Fonda za kapitalna ulaganja AP Vojvodina.\n„Na ovaj način, obezbeđivanjem ovih sredstava, potrudili smo se da poboljšamo kvalitet uslova u kojima naši najmlađi pohađaju vrtić, ali i zaposlenima. U narednom periodu nastavićemo sa izradom projektno-tehničke dokumentacije kako bismo unapredili objekte predškolske i školske namene. Kada je u pitanju Bačko Dobro Polje, takođe smo naišli na razumevanje Pokrajinske vlade da se raši problem grejanja sportske hale u OŠ ‘Vuk Kradžić’ i to veoma skoro“, rekao je Glušac.\nDirektorica Predškolske ustanove upoznala je medije i sa renovitranjem objekta „Zvezdica“ u vrbaskom naselju Vinogradi, završetkom popravke krova na vrtiću „Suncokret“ u Starom Vrbasu i ulaganjima u objekat „Livadica“ na Jasikama.\n„Sada je u planu nabavka novog nameštaja, stolova, stolica, polica, a kako bismo sproveli postupak tranzicije koja treba da se sprovede do 2021. godine i promenu programa rada Predškolske ustanove, što je naša zakonska obaveza“, dodala je Marinković.\nMZ donirala klima uređaj\nSavet MZ Bačko Dobro Polje nabavio je i poklonio vrtiću jedan klima uređaj za, kako su saopštili,  "srećan i uspešan početak rada vrtića posle velike akcije uređenja, kao i sa željom da deci stvorimo što prijatnije uslove za boravak u objektu".\nPrethodni članakProglašeni dobitnici Nagrade opštine VrbasSledeći članakStižu lepe vesti – Prinove iz Porodilišta OBV


Časopis Industrija :: Održana prva konferencija u Livanjskom kantonu u okviru projekta „Platforma za nisko – karbonski urbani razvoj Federacije Bosne i Hercegovine“\n08.08.2020 Komentari: 0\nU okviru projekta „Platforma za nisko – karbonski urbani razvoj Federacije Bosne i Hercegovine“, održana je 06.08.2020. konferencija pod nazivom „Platforma za nisko – karbonski urbani razvoj Livanjskog kantona“, u organizaciji udružanja Energis uz podršku Fonda za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine.\nViše od 20 stručnih osoba se sastalo sa ciljem razmjene ekspertize, analize trenutnog stanja u Livanjskom kantonu i potencijala za unaprjeđenje kroz primjenu inovativnih rješenja za nisko – karbonski urbani razvoj.\nBosna i Hercegovina, pod uticajem industrijalizacije, prošla je kroz dinamičan socio-ekonomski razvoj koji je očitovan kroz proces brze i nekontrolisane urbanizacije i nemogućnosti planskih investicija u stambene zgrade, komunalnu i javnu infrastrukturu. Usljed koncentracije radnih mjesta i migracije stanovništva došlo je do brzog rasta populacije urbanih područja.\nNa Platformi za nisko-karbonski razvoj Livanjskog kantona svoje ideje predstavilo je 6 stručnih predavača iz uglednih konsultantskih kompanija, internacionalih i nevladinih organizacija, agencija, te ministarstava na kantonalnom i federalnom nivou.\nKroz Platformu za nisko-karbonski urbani razvoj Livanjskog kantona, promovisana su tehnički i ekonomski izvodiva nisko-karbonska rješenja u ključnim urbanim sektorima i njihova šira upotreba od strane jedinica lokalne samouprave i privatnog sektora.


Zašto Tramp želi da poboljša odnose sa Rusijom - Sputnjik Srbija\n07:23 26 Septembar 2020\n23:27 24.01.2017 Preuzmite kraći link\nPredsednik SAD Donald Tramp želi da poboljša odnose sa Rusijom uprkos kritikama, jer to odgovara interesima Sjedinjenih Američkih Država, rekao je na redovnoj konferenciji za novinare portparol Bele kuće Šon Spajser.\nNiko ne može da dokaže Trampovu vezu sa Rusijom\n„Zato što ume da zaključuje dogovore, on će zaključivati dogovore u interesu SAD“, izjavio je Spajser na pitanje novinara zašto uprkos kritikama Tramp i dalje nastoji da poboljša odnose sa Rusijom.\nTokom izborne kampanje Tramp je rekao da će pokušati da nađe zajednički jezik sa Rusijom. Tramp je u petak preuzeo dužnost predsednika SAD. Tramp je postao 45. predsednik SAD, nasledivši na tom mestu Baraka Obamu. U svom inauguracionom govoru Tramp je izjavio da SAD nameravaju da „ojačaju stare saveze i izgrade nove da bi ujedinile čitav civilizovani svet u borbi protiv radikalnog islamskog terorizma“.\nRusija: Nema alternative za saradnju u borbi protiv terorizma\nsaradnja, Bela kuća, Šon Spajser, Donald Tramp


Akreditacija CMZ Pale i CZMZ Banja Luka - Agencija za sertifikaciju, akreditaciju i unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite Republike Srpske\nAgencija za sertifikaciju, akreditaciju i unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite RS nastavlja aktivnosti na realizaciji projektnog cilja „Promovisanje procesa akreditacije centara za mentalno zdravlje u Republici Srpskoj“ u sklopu saradnje sa Projektom mentalnog zdravlja u BiH. U proteklom periodu završeni su procesi akreditacije centara za zaštitu mentalnog zdravlja Doma zdravlja Pale i Doma zdravlja Banja Luka.\nNakon opsežnih priprema u ovim centrima tokom kojih je uložen veliki trud članova timova, vanjske ocjene u postupku akreditacije organizovane su 28. oktobra u CMZ Pale i 7. novembra 2013. godine u CZMZ Banja Luka kada su registrovani ocjenjivači Agencije, kroz standardne metode u postupku akreditacije, potvrdili ispunjenost potrebnih uslova pa je komisija Agencije, na osnovu izvještaja ocjenjivača, sa zadovoljstvom dodijelila status akreditacije timovima centara za zaštitu mentalnog zdravlje DZ Pale i DZ Banja Luka.\nTim Agencije želi da se zahvali direktorima i ostalom rukovodstvu DZ Pale i DZ Banja Luka, načelnicima CMZ Pale dr Aleksandri Garić i CZMZ Banja Luka dr Ranki Kalinić, kao i svim zaposlenima u ovim centrima za zaštitu mentalnog zdravlja na prepoznavanju značaja akreditacije u sistemu kvalitetazdravstvene zaštite kao i na inicijativi i preduzetim naporima da se postupak akreditacija uspješno realizuje. Takođe se zahvaljujemo i vanjskim ocjenjivačima u postupku akreditacije CMZ na saradnji i pomoći u realizaciji postupka akreditacije timova CMZ.\nU okviru Projekta mentalnog zdravlja do sada je akreditovano osam centara za mentalno zdravlje u Republici Srpskoj, a do kraja sprovođenja projektnih aktivnosti očekuje se akreditacija još dva centra za mentalno zdravlje.


Otvorena izložba “Srbija i Srbi na filmu u Prvom svetskom ratu” Kulturni centar Trebinje\nOtvorena izložba “Srbija i Srbi na filmu u Prvom svetskom ratu”\nU Galeriji Kulturnog centra u Trebinju večeras je otvorena izložba „Srbija i Srbi na filmu u Prvom svetskom ratu”, u organizaciji Kinoteke Republike Srpske sa programom „U kontekstu“, koji je povodom obilježavanja 100 godina od početka Velikog rata pripremljen u saradnji sa Jugoslovenskom kinotekom iz Beograda.\nMilovan Pandurević, direktor Kinoteke Republike Srpske kaže da je ova izložba cjelokupni istorijski presjek kinematografskih snimanja od 1914. do 1918. vezanih za srpski narod, srpsku vojsku, ali i za srpske teme šire.\n„Zahvaljujući dugogodišnjoj saradnji Kinoteke Republike Srpske i Jugoslovenske kinoteke, Kinoteka Republike Srpske dobila je ekskluzivno pravo da izradi kopiju za Republiku Srpsku, pa se na taj način izložba istovremeno pokazuje i u Srbiji i u Republici Srpskoj, pa će, nakon Trebinja, sličan program biti predstavljen i u drugim gradovima Srpske“, rekao je je Pandurević.\nIzložbu je svečano otvorio Zoran Milošević, načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti koji je istakao da su veliki trud i rad uložile Kinoteke RS i Srbije.\n„Ovo je prilika da se na simbiličan način odužimo našim precima i zato je značaj ove izložbe veliki“.\nOsim predstavnika Kinoteke Republike Srpske, programu u Trebinju prisustvovali su i predstavnici Jugoslovenske kinoteke, direktor Radoslav Zelenović, te autori izložbe: Aleksandar Erdeljanović i Božidar Marjanović.\nAutori izložbe i upravnik arhiva Jugoslovenske kinoteke Aleksandar Erdeljanović rekao je da je na postavci rađeno nekoliko mjeseci i da je najveći dio materijala, preko 80 odsto, skenirano u odjeljenju digitalne restauracije sa filmske trake.\n„Na oko 50 panoa predstavljeni su fotogrami iz filmova koje su od 1914. do 1918. godine snimili pioniri srpskog filma, ali i saveznički i snimatelji iz neprijateljskih zemalja, kao i faksimili različitih dokumenata i odobrenja Vrhovne komande srpske vojske za kinematografska snimanja, “sa zadatkom da se najvažniji momenti borbe, kao i ostali ratni događaji sačuvaju za istoriju i u slikama”, naveo je Erdeljanović.\nIzložba će biti postavljena u Kulturnom centru do 3. oktobra.\nU Muzeju Hercegovine sutra će biti održan dokumentarni filmski program, u okviru kojeg će biti prikazani filmovi „Sarajevski atentat“ Suada Mrkonjića i „Cerska bitka“ Svetozara Pavlovića, oba iz 1964. godine, te dugometražni dokumentarac Miomira Mikija Stamenkovića „Jugoslavija po volji naroda 1914 – 1918“ iz 1988. godine.\nProjekcija filmova počinje u 20 časova.\nGeneralni pokrivitelj manifestacije je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske. Program u Trebinju realizuje se uz podršku grada, gradskog odbora za obilježavanje stogodišnjice od početka Prvog svjetskog rata, te Kulturnog centra Trebinje i Muzeja Hercegovine Trebinje.\nPrevious Prethodni članak\nNext Izložba Dobroslava Bata Šarovića


Šta je danas DFC doneo u Beograd: "Odvojili milione dolara, ali važni su snažni odnosi" - Biznis Telegraf.rs\n22/09/20 | 18:00\nŠta je danas DFC doneo u Beograd: "Odvojili milione dolara, ali važni su snažni odnosi"\nPre današnjeg simboličnog otvaranja realizovano je niz sastanaka\nIzvršni direktor američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije, DFC, Adam Boler rekao je da je DFC odvojila milione dolara za projekte, ali da su najznačajniji novi, jaki i snazni odnosi Srbije i SAD.\n- DFC je odvojila milione dolara za projekte koji se sada procenjuju i tehnički tim je tu već nekoliko dana pre nas. Imali su na desetine sastanaka u Srbiji sa privatnim sektorom i jako velikom grupom firmi u Srbiji - rekao je Boler na zajedničkoj konferenciji za novinare u Beogradu ali je ukazao da želi drugačiju dinamiku kloja ne sme da se izgubi u odnosima između Kosova i Srbije.\nOn je ukazao i na to da predstavnici 6 agencija koji su danas prisutni u delegaciji SAD upućuju na novu eru u odnosima Srbije i SAD , a koju su doneli Tramp, Grenel i Vučić.\nNapominje da je američka delegacija pre dolaska u Beograd razgovarala i sa premijerom Grčke o energetici i partnerstvu sa Srbijom, kao i da se ne bi stiglo do te tačke u razgvoru da tranije nije potrpisan sporazum u Vašingtonu.\nNajavljuje i susret i razgovore sa izraelskim premijerom Netanjahuom.\nPremijerka Ana Brnabić i šef DFC Adam Bodler potpisali su zajedničku izjavu i prisustvovali simboličnom otvaranju kancelarije Američke razvojne korporacije u Beogradu (DFC).\n- Postigli smo mnogo i odškrinuli vrata starog prijateljstva u Vašingtonu - rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u izjavi posle potpisivanja sporazuma.\nSpecijalni savetnik predsednika SAD Ričard Grenel, rekao je da će prvi rezultati sporazuma iz Vašingtona, odnosno današnje otvaranje kancelarije DFC u Beogradu biti radna mesta za godinu dana.\nBoler je na otvaranju kancelarije te institucije u Beogradu, da će Džon Jovanović, biti šef DFC u našoj prestonici.\nŠta je iza priče o zatvaranju kancelarije DFC u Beogradu?\nDFC odgovara na informacije da zatvara kancelariju u Beogradu\nKredite, koje će otplaćivati moji unuci.


Izrael gnevan zbog apela Rusije Hamasu\nIzrael je oštro kritikovao odluku Rusije da pozove ekstremističku palestinsku grupu Hamas u Moskvu, posle njene pobede na palestinskim parlamentarnim izborima prošlog meseca. Izrael je saopštio da takav stav Rusije nanosi štetu globalnom ratu protiv terorizma.\nIzrael je gnevan zbog ove izjave ruskog predsednika Vladimira Putina. Putin je rekao da Rusija ne smatra Hamas za terorističku organizaciju i dodao kako poziva lidere te grupe da posete Moskvu. Ruski funkcioneri navode da će apelovati na Hamas da prizna pravo Izraela na postojanje. Medjutim, Izrael je uputio protest Moskvi, tvrdeći da je Rusija prekršila medjunarodni konsenzus da se izoluje Hamas, koji Izrael, Evropska unija i Sjedinjene Države smatraju terorističkom organizacijom. Izrael je optužio Rusiju da pruža legitimitet terorističkoj grupi odgovornoj za samoubilačke bombaške napade u kojima su stradale stotine Izraelaca. Bivši premijer Izraela, Benjamin Netanjahu, izjavio je za izraelski radio:\n”Ovo je veoma ozbiljan razvoj dogadjaja. On prekida krug delegitimizacije koji moramo da održimo u pogledu Hamasa, koji je predan ideji našeg uništenja.“\nPored Sjedinjenih Država, Evropske unije i Ujedinjenih nacija, Rusija je član takozvanog ”bliskoistočnog kvarteta“ koji posreduje u rešavanju izraelsko-palestinskog sukoba. Izrael je saopštio da bi Rusija trebalo da postupa u skladu sa odlukom ”kvarteta“ i da ne održava kontakt sa Hamasom ukoliko ta grupa ne ublaži svoja gledišta. U Vašingtonu, portparol Stejt Departmenta, Šon Mekkormak, rekao je da stav ”kvarteta“ nije izmenjen:\n”A to je da Hamas mora da donese sledeće odluke: da prizna državu Izrael, da se odrekne terorizma i da poštuje medjunarodne obaveze koje je Palestinska vlast potpisala. Svakako, očekujemo da Rusija, u svojstvu člana kvarteta, uputi istu poruku.“\nHamas je odbacio te zahteve, ali istovremeno nastoji da stekne legitimitet u medjunarodnoj zajednici. Rusija je, kako izgleda, spremna da to pruži u vidu otvaranja dijaloga. Lideri Hamasa se nadaju da će i druge zemlje slediti taj primer. Oni su rekli da će im biti veoma drago da posete Moskvu.


► DJB: Prekršajni postupak protiv Stefanovića jer MUP nije objavio podatke o\n"Po informacijama koje dobijamo od zabrinutih gradjana, načelnici Policijskih uprava su kršeći zakon, a u skladu sa nalogom MUP-a, umesto da po prijemu lekarskog uverenja urade preregistraciju po članu 50. Zakona, od gradjana koji su vršili preregistraciju tražili da plate namet u visini od preko 10.000 dinara kao da se radi o prvoj nabavci oružja. Istovremeno su im nudili već pripremljen obrazac o 'poklanjanju' oružja državi", stoji u saopštenju.\nNavodi se da su na gradjane koji su prihvatili da plate namet i nisu hteli da "poklone" oružje državi, počeli da primenjuju član 11. zakona koji se odnosi na novu nabavku oružja i odbijali da preregistruju oružje pod izgovorom da gradjanin nije dokazao da mu je ugrožena lična bezbednost i donosili rešenja o oduzimanju.\n"Iako zakon ostavlja mogućnost prodaje oružja u roku od godinu dana od dana donošenja rešenja o oduzimanju, kako tržište ne postoji, gradjani su bili primorani da 'poklone' oružje državi. Kako tržište oružja u Srbiji ne postoji, gradjanima je oružje oduzimano. Ovo je posebno pogodilo veliki broj bivših vojnih lica i bivših pripadnika policije", ocenili su iz pokreta Dosta je bilo.\nDodali su da MUP "na čelu sa ministrom Stefanovićem, dodatni benefit vidi u daljoj preprodaji tog oružja preko privatnih firmi".\n"Postoji osnovana sumnja da MUP 'prodaje' ispod cene, poklanja ili čak plaća uništavanje oružja protivzakonito oduzetog od savesnih gradjana privatnim kompanijama koje imaju licencu za izvoz oružja. Sajtovi oružja u inostranstvu su preplavljeni ponudom prepravljenog oružja iz Srbije", stoji u saopštenju.\nRadulović: DJB nije dobio odgovor od MUP-a o broju migranata koji su ušli u Srbiji\nLider pokreta Dosta je bilo (DJB) i narodni poslanik Saša Radulović kazao je danas da taj pokret nije dobio odgovor od Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) o broju migranata koji su ušli na...\nStefanović: Policijski čas tokom noći prekršilo 150 ljudi\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je oko 150 ljudi u Srbiji prekršilo meru policijskog časa tokom prethodne noći.\nLider Pokreta "Dosta je bilo" (DJB) Saša Radulović ocenio je danas da je tragično što je u Srbiji već nekoliko nedelja "suspendovana demokratija" a da o tome ćute i mediji...


Kultura Napisao Balkan IN septembar 22 2016\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta\nNova sezona "Male škola bontona - Kako se sluša koncert" počinje 24. septembra u Kolarčevoj zadužbini, kada će nastupiti Dečiji orkestar saksofona, sastavljen od učenika saksofona osnovne i srednje muzičke škole "Josip Slavenski".\nPredstaviće se Antonela Ilijić, Lazar Đorđević, Katarina Tolić, Mateja Blažić, Nataša Petrović, Filip Sokač, Iva Živanović, Lazar Đurić, Staša Vujasinović.\nŠetajući kroz Kolarac, mališani će slušati o tome čemu služi ulaznica ili program koncerta, ko sve učestvuje u organizaciji jedne takve priredbe, gde se i kako umetnici pripremaju pre izlaska na binu, kako se ponaša tokom koncerta, ali i kako se i kada aplaudira.\nCentralni deo programa je prilagođeni muzički program, mali koncert, koji traje od 20 do 30 minuta, posle čega se mali ljubitelji muzike često druže sa umetnicima i domaćinima "Male škole".\n"Mala škola bontona - Kako se sluša koncert" je edukativni program Centra za muziku Kolarčeve zadužbine, započet u aprilu 2012. godine.\nCilj je upoznavanje najmlađe publike sa Zadužbinom, načinom organizovanja i izvođenja jednog koncerta.\nRadionice i koncerte za tri i po godine posetilo je oko 10.000 najmlađih ljubitelja muzike, pred kojima je nastupilo nekoliko desetina različitih ansambala.\n"Školica" je predviđena za uzrast od pet do 10 godina, ali do sada je izuzetno dobro primljena i kod publike mlađe i starije od navedenog uzrasta.\nNajmlađi imaju priliku da prošetaju prostorom Zadužbine, od ulaza, foajea i blagajne, preko centralnih holova i garderoba za umetnike, do bine Velike dvorane.\n"Mala škola bontona - Kako se sluša koncert" održava se svake poslednje subote u mesecu u 11 sati. Izuzetak su jul i avgust, meseci letnjeg školskog raspusta.\nkolaceva\t zaduzbina\t mala\t skola\t bontona\t beograd\nPročitano 2796 puta\tPoslednji put izmenjeno septembar 22 2016\nViše iz ove kategorije « Novu sezonu Ateljea 212 otvara Bergmanova "Jesenja sonata"\tPočeo 50. Bitef »\nZnamo da se na muci poznaju junaci i to smo, kao narod, dokazali, ali možemo…


Umetnost Raspevavanja džez vokalistkinje Sofije Knežević - LookerWeekly.com magazin\nMlada džez vokalistkinja Sofija Knežević, bila je izuzetno produktivna tokom pandemije. Nakon objavljivanja albuma “Sofijazz” koji je u poslednjih par meseci dobio veliki broj nominacija i nagrada, nije gubila vreme i upravo je objavila svoju drugu knjigu – Umetnost Raspevavanja.\nOvaj kreativno strukturiran, vrlo informativan vodič uključuje kombinaciju neverovatno edukativnih vežbi koje se bave nekim od najsloženijih vokalnih tema i problema. Od “visokog larinksa” i različitih delova vokalne anatomije, do 19 svestranih vežbi koje bi trebalo da budu u knjizi svakog modernog vokaliste.\nPreviše mladih vokalnih profesionalaca ne uspeva da ostvari svoje snove zbog oštećenja na glasnicama ili nemogućnosti izvođenja određenog repertoara, i pod različitim uslovima. Ova knjiga je sveobuhvatno i zanimljivo delo, skrojeno da pomogne bilo kojem izvođaču glasa bez obzira na nivo stručnosti.\nAutor, Knežević, daje detaljna objašnjenja i analizu različitih vokalnih problema, kao i na koji način mogu da se reše, održavajući glas svežim, fleksibilnim i dugotrajnim.


LJAJIĆ: Bir fest doprinosi boljem imidžu Srbije i Beograda - Informer\nBeogradski Bir fest (Belgrade bir fest), koji sutra počinje i trajaće do 21. avgusta, doprineće rastu turističkog prometa i poboljšanju imidža Srbije, ocenio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić\nOn je na konferenciji za novinare rekao da su turističke manifestacije jedan od devet proizvoda u strategiji razvoja turizma Srbije, koji dopinose rastu turističkog prometa u zemlji.\nLjajić je naveo da pet najvećih festivala u Srbiji godišnje poseti dva miliona ljudi i dodao da se očekuje da ova vrsta turizma značajno doprinese deviznom turističkom prilivu.\n- Ova vrsta turizma značajno dopinosi deviznom prilivu od turizma - rekao je on.\nLjajić je dodao da se avgusta održava 160 manifestacija u Srbiji i da bi trebalo da budu bolje rasporedjene, jer se u istoj nedelji, na primer, održava Nišvil, Guča i Gitarijada.\n- Korist od Bir festa i za državu i za grad Beograd je ogromna. Zbog velikog broja posetilaca i značajnog broja stranaca očekuje se prihod od pet miliona evra, a samo u budžet Srbije će se preko plaćanja PDV-a sliti preko milion evra - rekao je Ljajić i dodao da Bir fest značajno doprinosi poboljšanju imidža Srbije.\nDirektor Beokom servisa Darko Glavaš rekao je da je Bir fest jedna od najvećih manifestacija u Evropi i da za jedno veče može da ugosti 120.000 ljudi.\nOn je pozvao gradjane da posete Bir fest i naveo da ih čeka bogat zabavni program.\nKako je dodao, organizator je ispunio uslove bezbednosti, koja će biti na visokom novou, i pribavljene su sve potrebne dozvole.\nU okviru Bir festa organizuje se i akcija "Društvo, ko vozi kući?", a ove godine proširena je na teritoriju cele Srbije. Tako je, pored besplatnog prevoza do četiri ključne tačke u Beogradu, prvi put obezbedjen prevoz za posetioce i do Novog Sada, Niša i Kragujevca.\nAkciju organizuju kompanija Hajneken Srbija, Agencija za bezbednost saobraćaja i Bir fest, a u saradnji sa Gradskim saobraćajnim preduzećem Beograd (GSP) i Poslovnim udruženjem drumskog saobraćaja "Srbijatransport".\nMedju izvodjačima ove godine biće grupa Rudimental, Bajaga i instruktori, Zvonko Bogdan, Viva Vox, Yu grupa, Masimo Savić, Let 3 i drugi.\nRasim Ljajić Ministar turizma Bir Fest Beograd\nLJAJIĆ: Omladinskim turizmom do pomirenja u regionu!\nLJAJIĆ: Uskoro Strategija razvoja turizma!\nLJAJIĆ: Sportski turizam će biti u fokusu!


Zbog virusa korona i Košarkaški savez Srpske prekinuo takmičenje - Televizija K3\nZbog virusa korona i Košarkaški savez Srpske prekinuo takmičenje\nKošarkaši Borca i Košarkašice Feniksa proglašeni su šampionima Republike Srpske i od naredne sezone takmičiće se u Premijer ligi BiH. Ovu odluku Izvršni odbor Košarkaškog saveza Republike Srpske donio je poštujući sve odluke nadležnih organa, a u vezi sa suzbijanjem korona virusa.\nIzvršni odbor Košarkaškog saveza Republike Srpske poštujući sve odluke i preporuke nadležnih organa i institucija u vezi sa epidemiološkom situacijom, a radi sprječavanja širenja i suzbijanja virusa korona (COVID-19), donio je Odluku o završetku takmičenja u okviru Prve muške i Prve ženske Lige Republike Srpske za takmičarku sezonu2019/2020. U ženskoj konkurenciji Na osnovu Propozicija za košarkaška takmičenja u Republici Srpskoj, konačan plasman ekipa se utvrđuje na osnovu tabele objavljene u Biltenu broj 10., a u muškoj na osnovu tabele u biletenu 19A – navodi se u saopštenju Košrakaškog saveza Reublike Srpske.\nZbog nemogućnosti odigravanja Mini lige za popunu Prve muške košarkaške lige po usvojenom Kalendaru, Izvršni odbor KSRS će vrijeme i način popune 1.MLRS regulisati posebnom Odlukom, po sticanju uslova.


selidba beograd Archives - Selidbe Beograd\nJanuary 15, 2019 selidbebeograd selidbe, jeftine selidbe, jeftine selidbe beograd, selidba, selidba beograd, selidbe, selidbe beogradselidbe-beograd\nJedna od agencija za selidbe u Beogradu koja nudi kvalitetnu uslugu selidbe po veoma povoljnoj ceni selidbe su Jeftine selidbe Beograd.\nPouzdana firma za selidbe Beograd ima veliki vozni park različitih vozila od onih najmanjih kao što su pika ap do najvećih kamiona koji mogu da služe za selidbe onih najvećih stanova. NAjčešće se selidbe vrše kombijem, jer najčešće se sele ljudi sa manjim brojem stvari manjim kvadraturama stana. Takve selidbe, selidbe kombijem su jeftine selidbe Beograd, lakše se obavljaju i opet ponavljam selidbe kombijem su jeftinije selidbe od selidbi kamionom.\nŠta je važno kod ove agencije za selidbe, sem da su jeftine, one imaju i još jednu veliku prednost a to je da oni daju garanciju. Naime ona je jedina agencija za selidbe koja daje garanciju na selidbe, odnosno granciju na vaše stvari u toku selidbe. KO je se selio zna da može da dođe do lomova, da gubitka i nestanka stvari.\nEto još je jednog razloga da izberete agenciju za selidbe Jeftine selidbe Beograd, jer osim što su jeftine, vaše stvari su bezbedne, jer su osigurane i pod garancijom.\nPozovite nas za besplatnu procenu selidbe, dolozimo kod vas i dajemo vam garantovanu najnižu cenu selidbe, a tu je i garancija za selidbe.\nSelidbe Beograd prednost iskusnim agencijama\nMay 13, 2016 selidbeagencija za selidbe, selidba beograd, selidbe, selidbe beogradselidbe-beograd\nKod akcije kada organizujete selidbe i kada su to selidbe Beograd, onda imate veliki izbor agencija za selidbe koje su jedne drugima konkurencija i prilično su oborili cene tako da uvek možete da nađete jeftine selidbe, nego da se cimate sami i skupljate ekipu. Moj savet je uvek dati prednost iskusnim agencijama za selidbe Beograd. Svi oni imaju ekipe koje svakodnevno obavljaju selidbe, mogu da ponesu dosta i iznesu na ledjima, imaju potrebno iskustvo i opremu.\nZašto vam sve ovo pričam, ljudi ne upuštajte se u nešto što ne radite svaki dan, sedite u kancelariji sve vreme i pokušavate da uštedite na selidbama par hiljada dinara. Jednom kada zeznete ledja, to je kraj, tegobe sa ledjima imaćete uvek, kad god potegnete nešto imačete strah da vas ne preseku leđa i ne ostanete ukočeni. Nemojte se upuštati u nošenje teških stvari ako niste u trenažnom procesu, to jeste niste utegnuti. Čuvajte svoje zdravlje i poverite nekoj agenciji za selidbe Beograd da iskusno organizuju i završe vam selidbu.


Izgradnja nove autobuske stanice u novobeogradskom bloku 42 otpočela je ovog meseca, a prva faza gradnje trajaće oko 18 meseci.\nProjekat kompleksa autobuske i železničke stanice na Novom Beogradu usvojen je na konkursu 2014. godine, na kome je prvu nagradu osvojio Proaspekt, tim predvođen Milanom i Vladimirom Lojanicom sa svojim saradnicima. Radovi su konačno otvoreni u martu ove godine, čime je otpočeo rok od 18 meseci za realizaciju prve faze autobuske stanice na Novom Beogradu.\nRadi se o privremenom rešenju koji treba da obezbedi samo osnovnu staničnu funkciju i usluge. Kao privremena stanična zgrada služiće vezni aneks između autobuske i železničke stanice, objekat od oko 1.200 kvadrata bruto površine adaptiran za prodaju karata i najneophodnije administrativne i komercijalne delatnosti, piše Beobuild.\nAutori pobedničkog rešenja već rade na projektu celog staničnog kompleksa.\nKompletno premeštanje BAS-a iz Savamale u blok 42 na Novom Beogradu ipak je složeniji poduhvat, čija vrednost iznosi bar 25 miliona evra. Za sada nije poznato koliko će nova autobuska stanica služiti u privremenom režimu, ali imajući u vidu potrebe ovo rešenje nije održivo ni srednjeročno. Dobra vest je da autori pobedničkog rešenja, zajedno sa institutom CIP već rade na projektu, kako bi se pripremila dokumentacija neophodna za izgradnju celog staničnog kompleksa. Ovo je važan preduslov za nastavak radova, ali i pozitivan znak da će se pri projektovanju poštovati nagrađeno arhitektonsko rešenje.\nPosao na izgradnji aneksa dobilo je lazarevačko preduzeće Bauwesen, dok je tender za izgradnju peronskog platoa dobilo preduzeće Milmar put iz Beograda. Ukupna ugovorena vrednost prve faze je oko 480 miliona dinara.\n#autobuska stanica #autobuska stanica novi beograd #bas #bas beograd #Bauwesen #cip #Milan Lojanica #Milmar put #novi beograd #proaspekt #vladimir lojanica


Shelby Cobra iz 3D štampača - 3D Print Plant - Shop & Blog\nHome » Novosti iz sveta 3D printa » Shelby Cobra iz 3D štampača\nU duhu trenutno aktuelnog filma Le Man ’66, evo jednog interesantnog poduhvata. Institut Oak Ridge National Laboratory (ORNL) u saradnji sa Big Area Additive Manufacturing (BAAM) su napravili repliku Šelbi Kobre, čuvenog konstruktora Carroll Shelby-a koga u filmu inače glumi Matt Daimon.\nNa izradi replike Šelbi Kobre je radio tim od šest lljudi i ukupno je uzelo šest nedelja od čega 44 sata 3D štampe. Štampa je rađena kompozitnim materijalima i ojačana ugljenim vlaknima radi bezbednosti putnika. Automobil je upola lakši od originalne verzije zahvaljujući novim materijalima, ali isto toliko snažan. Vozilo je opremljeno pogonskim elektro motorom koji je efikasniji od standardnog i omogućava bežično punjenje.\nOno što moram da priznam je da ovo nije novost, jer je dešavanje od pre skoro pet godina, ali neumanjuje zanimljivost u pogledu kvaliteta 3D štampe.\nBy Nikola Vuckovic|2020-06-02T19:09:07+01:003 decembra, 2019|Categories: Novosti iz sveta 3D printa|Tags: automobil, Cobra, Le Mann 66, Shelby|Komentari su isključeni na Shelby Cobra iz 3D štampača\nVaza za bicikl #1 450.00рсд


Ko opstruira ideju o Beogradu kao centru za kineske infrastrukturne investicije?\nKo opstruira ideju o Beogradu kao centru za kineske infrastrukturne investicije?\nSećate li se Milana Bačevića i njegove izjave o Beogradu kao centru kineskih infrastrukturnih investicija? Ukoliko zanemarimo njegov kasniji metrički lapsus sa kineskim milijardama, koji ga je uprkos solidnim rezultatima koštao ministarskog položaja, danas se možemo upitati: otkud ta ideja i kako to da su je srpske fabrike stvarnosti u stranom vlasništvu tako slatko upotrebile u dnevnopolitičke svrhe, a da niko nije ni pokušao da objasni njenu pozadinu i značaj za samu državu?\nČija je ideja?\nU Srbiji i na Balkanu uopšte savremenu Kinu tu i tamo gledaju iskrivljenom dioptrijom prošlog veka. Balkanska vizura Kine još uvek podrazumeva šešir od slame i bambusov štap, pre nego superbrze vozove, „Lenovo“ ili „Huavej“.\nSećam se „koleginice“, koja je nedavno predstavnike jedne ugledne kineske organizacije, ne trepnuvši, pitala zašto Kina ne razvija svoje pruge, umesto što hoće da ih gradi na Balkanu. Pri tome, mučenica, uopšte nije znala da od dvadesetak hiljada kilometara brzih pruga u svetu na Kinu otpada polovina. Sutradan je zabezeknuto gledala kroz prozor voza koji bi celu njenu državu mogao da pređe za oko pola sata sa zaustavljanjima na stanicama.\nSlični su u Srbiji pisali o Beogradu kao centru kineskih infrastrukturnih investicija. Sa puno neobaveštenosti i ostrašćenosti.\nIstina je da je kineska strana vrlo ozbiljno razmatrala mogućnost da Beograd postane centar za infarstrukturne projekte u okviru mehanizma za saradnju Kine sa zemljama centralne i istočne Evrope. Razloga za to ima više, a najvažniji je most Zemun – Borča, čija će izgradnja biti okončana ove godine. Ovaj most biće neka vrsta kineske građevinske lične karte pred evropskim infrastrukturnim tržištem. Zatim, tu su projekti obnove srpskih termo-elektrana i izgradnja potpuno novog bloka termo-elektrane u Kostolcu, u koju će, prvi put na evropskom tlu, biti ugrađen kineski agregat, poslovi na Koridoru 11 i sutra obnova i izgradnja železničkog pravca Beograd – Budimpešta.\nSlični centri bili bi u drugim gradovima zemalja centralne i istočne Evrope, u zavisnosti od oblasti saradnje koju te zemlje ponaosob razvijaju u saradnji sa Kinom. Bivši ministar Milan Bačević, dakle, nije izmislio ili sam predložio kineskoj strani mogućnost da Beograd bude centar za kineske infrastrukturne investicije.\nU kojoj meri Kinezi još uvek razmatraju takvu mogućnost, danas je teško reći. Koliko sam ih upoznao, oni ne vole krupne reči pre dela. Njihov manir je da govore nakon što posao bude završen. Nije u pitanju samo poslovična uzdržanost, nego praktičan princip koji štiti kompanije nepotrebnih, a mogućih potresa na berzama čija bi finansijska magnituda mogla da se oseti u celom svetu.\nKrajem februara ove godine, Blic je čak objavio da su Kinezi, tobože, izabrali Zagreb umesto Beograda za takav centar. Čak su u naslovu naveli da su Hrvati izabrani umesto Bačevića! Kasnije je isti dnevni list na listu spornih izjava bivšeg ministra stavio i njegovu najavu da će Beograd biti takav centar.\n„Da li zbog gafova ministra rudarstva ili zato što su tako planirali, tek Kinezi su otvorili centralu CSEBA u Zagrebu, a ne u Beogradu”, pisalo je u tekstu Blica koji je potpisao izvesni B. Anđelić. Kakva profesionalna sramota novinara i urednika!\nBlic je naveo da je Zagreb izabran za takav evropski centar, jer je “kineska organizacija CSEBA” u glavnom gradu Hrvatske otvorila glavno evropsko predstavništvo, a Beograd će biti tek jedna od njenih evropskih kancelarija.\nPrećutano je da je CSEBA („Chinese Southeast European Business Association”) privatna asocijacija hrvatskog preduzetnika Marija Rendulića u Kini. Cilj njegove organizacije je dovođenje kineskih investitora u Hrvatsku i uopšte na evropski istok, pa čak i azijski zapad, što je za svaku pohvalu i ništa više od toga.\nUostalom, među ciljevima te organizacije istaknuto je da će osnovati kancelarije u Kini, Srbiji, Sloveniji, BiH, Crnoj Gori, Makedoniji, Rumuniji, Bugarskoj, Albaniji, ali i u zemljama koje Sekretarijat za saradnju Kine i zemalja centralne i istočne Evrope uopšte ne obuhvata kao što su Grčka, Turska, Ukrajina, Belorusija, Gruzija, Jermenija, Azerbejdžan, Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Uzbekistan, Turkmenistan i Rusija.\nNažalost, vest o početku rada organizacije CSEBA u Zagrebu objavio je i Tanjug, ne proveravajući ko je osnivač i šta je ova organizacija u stvari.\nNije bilo izvinjenja javnosti, niko nije pitao kinesku stranu da li je to zaista centar za kineske infrastrukturne investicije, niko nije pitao ni državu Srbiju da li je objavljujući neistinu možda ugrožen neki od njenih interesa.\nPokazalo se da su mediji bili spremni da upotrebe, pa čak i potroše krupan nacionalni interes u dnevnopolitičko potkopavanje političkih neistomišljenika. Stavljanjem poslovnog poduhvata privatne organizacije CSEBA u sasvim drugi, neistinit kontekst, na uštrb jednog od tadašnjih ministara, na uštrb vlade i na uštrb najave nečega što bi sigurno koristilo Srbiji, počelo je medijsko saplitanje Tomislava Nikolića, čije se finale odigrava danas.\nGde je kraj takvom novinarstvu i takvom vrednosnom, da ne kažem političkom sistemu?


Platforma praktičnih politika – korak napred za srpsku zajednicu na Kosovu | Radio Kosovska Mitrovica\nPlatforma praktičnih politika – korak napred za srpsku zajednicu na Kosovu\n27. July, 2016 16:24 |\nU Kosovskoj Mitrovici danas su predstavljeni dokumenti “Snaga zajedničkog glasa: Analiza pet pitanja od ključne važnosti za Srbe na Kosovu” i ,, Predlog praktičnih politika za srpsku zajednicu na Kosovu”, koji su izrađeni u okviru projekta “Zajednički glas”. Dokumenti su predstavljeni na završnoj konferenciji “Srpski dijalog forum”, koju su organizovali Centar za orijentaciju društva, Budućnost bez straha I Centar za mir i toleranciju.\nZdravstvena zaštita, socijalna zaštita, ekonomski razvoj, obrazovanje I mehanizmi zaštite zajednice jesu pet pitanja od ključne važnosti za Srbe na Kosovu I Metohiji.\nDina Milovanović, jedna od autorki analize ,,Snaga zajedničkog glasa” objasnila je da je unutar Srpskog dijalog foruma oformljeno 5 radnih grupa koje su se bavile ovim pitanjima, a krajnji proizvod je, kako kaže, sadržajna analiza koja pruža dobar uvid u stanje na terenu I preporuke za repšavanje postojećih problema.\nTvorac dokumenta Predlog praktičnih politika za srpsku zajednicu na Kosovu i izvršni direktor Centra za mir i toleranciju (CPT) Nenad Maksimović napomenuo je da su date preporuke koje su realno ostvarljive I ne predstavljaju spisak želja, već mogu postati deo stvarnosti, ukoliko se u u ovaj proces uključe svi društveno politički činioci.\nNeke od preporuka tiču se unapređenja Zakona o službenim jezicima na Kosovu, budućoj Zajednici srpskih opština itd.\nIzvršna direktorka Centra za orijentaciju društva (COD) Sanja Lazarević kazala je da je projekat imao za cilj dijalog između Srba na Kosovu, jer do sada nije bilo interakcije između Srba u nevladinom I javnom sektoru, na lokalnom I centralnom nivou. “Mi ćemo, COD, CPT I ostale uključene organizacije nastaviti da lobiramo, kroz razne mehanizme koje smo sami napravili I razne akcije koje smo sami sebi zadali, da pokušavamo I istrajemo u tome da ostvarimo prava Srba na Kosovu”, podvukla je Lazarević.\nProjekat “Zajednički glas” finansirala je Evropska unija.


Ekozona – Otpad na deponijama\nOtpad na deponijama\nOtpad na deponijamarazvoj_ideja_ekozona2017-08-29T00:44:14+00:00\nDa li znate šta se dešava sa otpadom koji bacate u za smeće?\nMesto za odlaganje komunalnog i bezopasnog otpada iz svih gradova zovemo deponija.\nU Srbiji još nije uspostavljen sistem odvojenog sakupljanja otpada. Građani Srbije još uvek nemaju mogućnost da otpad odlažu u posebne kante za smeće u svakom domaćinstvu. Zbog ovog problema, otpad se odvaja tek kada se prenese do deponije. Tu se odvaja sve što može da se reciklira, ali dalje veliki procenat reciklažnog materijala propadne pre nego što uopšte stigne do deponije, jer nije odmah odvojen. Sve što nije u stanju da se ponovo koristi ostaje na deponiji. Princip je takav da se odlaže otpad, preko njega ide sloj zemlje, i zatim ponovo otpad.\nIpak, na deponijama se javljaju razni problemi. Na njima se nalazi organski otpad koji bi trebalo da se odlaže i da služi za kompost koji bi doprineo poboljšanju kvaliteta zemljišta, odnosno same poljoprivrede. Kod organskog zatrpanog otpada oslobađa se gas Metan (CH4) koji je eksplozivan i često izaziva požare. Zdravlje ljudi je jako važno, pa zbog toga mora da se vodi računa gde se deponije grade. Čest slučaj je da medicinski opasni otpad, kao što je igla, vata natopljena krvlju ili nekom hemikalijom, dospe na deponije i da se neka životinja zarazi koja se nađe u blizini. To može da izazove zaraznu bolest, koja lako može da se proširi.\nObično su deponije na velikim i vetrovitim prostorima,pa se otpad često prenosi i u blizini naselja.\nZahtevi Evropske Unije, koje Srbija teži da ispuni i uklađuje svoje zakonodavstvo sa njima, jeste da se reciklira 65% otpada na deponijama do 2026. godine. Sada se reciklira samo 2-5 % otpada godišnje u Srbiji, sve ostalo ostaje na deponijama.


Valjevski Krušik na medjunarodnom sajmu IDEF - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Valjevski Krušik na medjunarodnom sajmu IDEF\nIDEF – Međunarodni sajam odbrambene industrije se održava svake dve godine počev od 1993. Sajam se ubraja među pet najvećih izložbi odbrambene industrije u svetu. Ove godine 1.060 različitih proizvođača i kompanija izložilo je svoju lepezu proizvoda i usluga, uključujući vozila, vojnu opremu, obuku i simulacije, kao i mere za podršku transporta i logistike. Kao što se i očekivalo, naša kompanija je učestvovala na ovoj izvanrednoj izložbi prezentujući svoje proizvode i mogućnosti na zajedničkom štandu sa Ministarstvom odbrane Srbije, kompanijom Yugoimport SDPR i ostalim vojnim fabrikama iz Srbije.\nNaši predstavnici su imali dosta prilika da se sastanu sa poznatim kupcima ali i da predstave proizvodni program i održe nekoliko sastanaka sa budućim potencijalnim korisnicima naših proizvoda. Imali su mogućnosti da se upoznaju sa upotrebom nekih modernih tehnologija i dođu do novih ideja kako unaprediti specifične proizvodne procese.\nU nedelju 12. maja biće obeležen Dan sestrinstva i slava sv. Vasilije Ostroški u Opštoj bolnici Valjevo


Telekom ide samo uz dobru cenu | Kamatica\nPočetna > vest > Telekom ide samo uz dobru cenu\nTelekom ide samo uz dobru cenu\nTekst objavljen: 16.11.2015 13:31\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će Vlada Srbije prodati Telekom ako dobije dobru cenu, od čega bi polovina novca bila utrošena za vraćanje dugova, a druga polovina na investicije.\t"Ako ne dobijemo dobru cenu, nećemo da prodamo Telekom i nema tu velike filozofije", poručio je premijer novinarima u Palati Srbija.\nUpitan kako komentariše navode Pištaljke da bi privatizacioni savetnik Vlade za prodaju Telekoma, Lazard mogao da se nađe u sukobu interesa jer je strateški partner investicionom fondu Apolo, on je rekao da su takvi navodi sramota, ali i dodao da će Lazard sam na to da reaguje.\n"A moj odgovor onima koji govore da ti koji kupuju Telekom nisu Samarićani i svakoga dana nam spustaju cenu Telekoma, moram da kažem da ne razumem taj pokušaj povratka u socijalističko samoupravljanje u 2015. godini", rekao je on.\n"Lako je sedeti neodgovorno, gledati u nebo, a na kraju ne odgovarate nigde i ni zasta", dodao je on.\nPremijer je poručio da su mnogi koji sada govore kako oni koji kupuju Telekom nisu Samarićani "ćutali kada je trebalo da prodaju nešto za 1,1 milijardu i to tobože kada smo bili jaki, a danas posle tolikih godina krize im je malo i 1,4 milijarde".\nponuda za privatizaciju prodaja telefona Telekom Srbija


Vučić: Drobnjak je novac na račun banke u Švajcarskoj prebacio u vreme bivšeg režima - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Vučić: Drobnjak je novac na račun banke u Švajcarskoj prebacio u vreme bivšeg režima\nVučić: Drobnjak je novac na račun banke u Švajcarskoj prebacio u vreme bivšeg režima\nIstraživački portal KRIK u međunarodnom projektu „Švajcarske tajne“ je objavio da je Drobnjak 2007. otvorio račun u banci Credit Suisse u Švajcarskoj. Godinu dana kasnije na njemu je imao oko pola miliona franaka ili oko 300.000 evra.\n„Drobnjak je u švajcarsku banku novac prebacio u vreme vlade Dragana Đilasa, Marinike Tepić, Vuka Jeremića, 2006. ili 2008. godine“, rekao je Vučić novinarima u Kragujevcu.\nIstakao je da je Drobnjak taj novac stekao u vreme „velike i opšte krađe“.\nNe znam kolika je opasnost da Kosovo postane član NATO, ali nije naivno\nVučić je izjavio da ne može u ovom trenutku da proceni koliko je realna opasnost da Kosovo postane član NATO, što je plasirano iz Prištine kao zahtev, ali da situacija nije „ni malo naivna“, i da je za tu ideju čuo pre oko pola godine od srpskih bezbednosnih službi.\n„Bez obzira da li će još neko priznati Kosovo kao nezavisno, mi ostajemo da se držimo međunarodnog javnog prava i vodimo brigu o svom teritorijanom integritetu“, rekao je danas Vučić, koji je prisustvovao početku radova na izgradnji nove fabrike kompanije Wacker Neuson u Kragujevcu.\nOn je povodom zajteva Prištine da Kosovo bude primljeno u NATO, naveo da je to ideja albanskih lobista, nekih političara iz Evropske unije i Amerike, kako bi naterali zemlje iz EU, članice Alijanse koje nisu priznale Kosovo, da to urade.\nPrema njegovim rečima, to bi možda bio nekima „lagani izgovor“ da kažu da moraju da priznaju Kosovo jer nemaju drugi izlaz, i da ne mogu protiv toga.\nVode hibridni rat protiv nas zbog velikih uspeha Srbije\nVučić je ocenio danas da se protiv Srbije vodi hibridni rat i da je to posledica činjenice da pojedini susedi ne mogu da pređu preko velikih uspeha Srbije u mnogim oblastima.\n„Hibridni rat se vodi jer se ne raduju uspesima Srbije… Iz dela regiona koji su mislili da su rešili sve, ušli u EU i NATO, zdrobili Srbiju i da je srpska vojska nestala. I sada, odjednom, Srbija dvostruko brže raste od njih i po Bruto društvenom proizvodu, jača i vojska, i zašto to da vole? Njihovo ponašanje je logično“, rekao je Vučić u Kragujevcu nakon početka izgradnje pogona jedne nemačke fabrike.\n„U bar tri zemlje ne bave se ni sa čim drugim nego Srbijom. A šta mislite, da će da nam čestitaju što imamo bolji Klinički centar nego u Zagrebu i Ljubljani zajedno?“, rekao je Vučić.\n„Biće to najsnažnija armija i potpuna promena svega što smo imali do sada. A na nas viknu kada uložimo 500 – 600 miliona ili milijardu i nešto…“, rekao je on.\nAleksandar VučićKosovoračunZoran DrobnjakKragujevac