Ostoja Vojinović - Posthladnoratovsko uzdizanje Rusije - Novi Standard\nOstoja Vojinović 01.01.2021. 12:40 01.01.2021.\nZa očekivati je da će Rusija u narednim godinama sve više potiskivati Sjedinjene Američke Države sa pozicije jedine svetske supersile koju su zauzele posle Hladnog rata\nDolazak Nove godine 31. decembra 1999. za Rusiju je predstavljao ulazak u potpuno novu fazu svoje istorije. I dok su se Rusi po svojim domovima pripremali za doček novog milenijuma, elektronski mediji uključili su se u novogodišnje obraćanje predsednika Borisa Jeljcina.\nReči tadašnjeg šefa države bile su sve sem uobičajenih za ovakvu priliku: „Dragi prijatelji, danas vam šaljem svoj poslednji novogodišnji pozdrav”, počeo je Jeljcin svoje obraćanje naciji. „Ovo je i poslednji put da vam se obraćam kao predsednik Rusije. Odlučio sam da se, na poslednji dan odlazećeg veka, povučem sa sadašnje funkcije. Razmišljao sam o svemu dugo i odluka je bolna. Molim vas za oproštenje što nisam ispunio vaše snove, ostvario vaša očekivanja. Rusija u novi milenijum mora da uđe sa novim političarima, novim licima, novim ljudima, inteligentnim, jakim i energičnim. Mi koji smo na vlasti bili dugi niz godina moramo da odstupimo. Moj životni posao je okončan”, zaključio je Boris Jeljcin.\nPeriod Jeljcinovog rukovođenja Rusijom bio je svakako težak i komplikovan, dok je transformacija dotadašnjeg evroazijskog crvenog džina bila po svemu dramatična. Ključni momenat tokom vladavine Borisa Jeljcina svakako je predstavljao raspad velike sovjetske zajednice. Prva zemlja socijalizma, u pokušaju da opstane, iscrpla je sve svoje tadašnje mogućnosti, kako na ekonomskom tako i na političkom i vojnom planu.\nZa Borisa Jeljcina se može reći da mu je istorija dodelila nimalo laku ulogu da bude lider koji je na sebe preuzeo dva tako teška bremena kao što su podela (praktično – raspad) sopstvene otadžbine, i korenita transformacija iz dotadašnje socijalističke državno regulisane privrede u privredu slobodnog tržišta. SSSR je iz upravo završenog Hladnog rata izašao kao poražen, a dublje potonuće u bedu pretilo je da zemlju gurne u potpuni haos – u oružane sukobe i definitivno samouništenje.\nStvorena je situacija u kojoj se razlaz pokazivao kao jedino moguće rešenje. I to razlaz koji ne bi nikoga u dotadašnjoj zajednici doveo u podređenu situaciju stvarajući tako prostor za neke buduće međusobne sukobe. Podsećanja radi, Sovjetski Savez je sačinjavalo 15 republika, u kojima je na dan raspada, 25. decembra 1991. godine, živelo 293.047.571 stanovnik, dok se osim ruskog, kao zvanični koristilo još 14 jezika. SSSR se raspao, praktično, bez ijednog ispaljenog metka, mirno i uz jednako uvažavanje svih republika, koje su vođene nekim svojim vizijama verovale da bi preuzimanjem odgovornosti za sopstvenu sudbinu barem mogle da ublaže zajedničku propast.\nRukovođenje državom prešlo je u ruke tadašnjeg predsednika vlade Vladimira Putina, čime je nastupilo doba takozvanog putinizma, u kojem je najveća država na svetu povratila mesto na globalnom planu, a period posthladnoratovske dominacije Zapada počeo da se približava kraju.\nNovi ruski predsednik Vladimir Putin tokom polaganja predsedničke zakletve na Ustavu Ruske Federacije u Kremlju u prisustvu bivšeg predsednika Borisa Jeljcina, Moskva, 07. maj 2000. (Foto: AFP/Getty Images)\nTektonske promene koje su zahvatile prostore Evroazije dovele su do stvaranja vakuuma moći na ovom prostoru. Opadanjem statusa supersile, SSSR je izgubio svoju prednost nad ovim prostorom sveta, što je bila prilika da SAD izvrše produbljivanje sopstvenog uticaja sa ciljem širenja globalizacije i koncepta jednog novog svetskog poretka. Kolaps komunizma na području Istočne Evrope, raspad Varšavskog ugovora i SSSR, kao i ogromna kriza koja je nakon toga zahvatila Rusiju kao njegovu legitimnu naslednicu, u zapadnoj hemisferi su stvarali utisak da je Zapad odneo pobedu u hladnoratovskom periodu, te su se stvorili svi uslovi za nastanak unipolarnog svetskog poretka. Rusija je nakon toga faktički proterana praktično 1.000 kilometara ka istoku, te je tima značajno umanjena i njena teritorija.\nDanašnja Rusija je nastala praktično raspadom moćnog SSSR-a, čime je njen geostrateški i geopolitički položaj veoma izmenjen usled menjanja granica na ovom prostoru. Struktura ruske države je dosta složena. Ona je sastavljena od 85 federativnih subjekata – republika, pokrajina, oblasti, gradova federalnog značaja, autonomnih oblasti i okruga – koji imaju potpuno različite nivoe autonomije. Najveću autonomiju poseduju 22 autonomne republike koje svoje zahteve pretežno izlažu po pitanjima političke i ekonomske nezavisnosti, čime se ipak ne ugrožavaju teritorijalni integritet i suverenitet Ruske Federacije.\nMeđunarodni odnosi, a pre svega odnosi Rusije i SAD, u posthladnoratovskom periodu, ali i dan-danas, predstavljaju verovatno najbitniji činilac čitavog bezbednosnog poretka savremenog sveta. Današnja pozicija i spoljna politika Rusije u velikoj meri uzrokovana je uticajem velikih sila na prostorima bivšeg SSSR-a u vreme nakon raspada ove supersile. Ovo se pre svega odnosi na SAD, evropske sile i Kinu.\nAko se posmatra postsovjetski prostor, evidentna je činjenica da je primarna sila koja na njemu ima interese Ruska Federacija. Iako je po raspadu Sovjetskog Saveza ostala bez velikog dela teritorije u evropskom delu SSSR, a pritom i suočena sa nezapamćenom krizom unutar svojih granica, Rusija je oduvek bila u prednosti nad ovim delom sveta, tako što je zauzimala centralni deo nekadašnje velike zajedničke države, te je svojim granicama povezana sa državama koje su bile sastavne članice iste. Takođe, i tada a danas pogotovo, Rusija u tim državama ima ogroman uticaj.\nUticaj Rusije na postsovjetski prostor može se uzimati u obzir prema stanovništvu koje na njemu živi. Rusi su prisutni u svim državama nekadašnjeg SSSR, i to u značajnoj meri. Etnička i kulturna grupacija ruskog naroda na prostorima nekadašnjeg SSSR-a, prevashodno u Ukrajini i Belorusiji, meri se u milionima. Pored ovoga, značajan faktor uticaja Rusije na prostorima velikog SSSR-a ogleda se u religijskom faktoru, jer je ruski narod kao pravoslavni, hrišćanski entitet, sem u Rusiji, prisutan na ovim prostorima u velikom broju.\nPrimarni uticaj Ruske Federacije na prostorima nekadašnjeg SSSR-a ogleda se u pitanjima ekonomije bivših sovjetskih država, jer je ruski kapital prisutan u velikoj meri u svim državama, koje su nekada imale veoma živu saradnju na planu ekonomije. Nekadašnje države SSSR-a i njihove privrede u velikoj meri zavise od Rusije, kada se posmatra monopol na polju energetike, rudnih dobara, kao i ostalih prirodnih resursa.\nDominantnost ruske države na postsovjetskom prostoru je realna i veoma jaka, mada ona nije recipročno ista u svim eks-državama SSSR-a. Primera radi, Belorusija je pod totalnim uticajem Rusije, a u rangu sa njom su i nekadašnje republike koje su bile u sastavu Gruzije do 2008. godine – Abhazija i Južna Osetija. Takođe, Rusija veliki uticaj uživa u Kazahstanu, Jermeniji, Tadžikistanu, Kirgistanu, Turkmenistanu, Azerbejdžanu, Uzbekistanu, iako ove države imaju partnerske odnose i sa drugim jakim državama međunarodne zajednice.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin sa ostalim liderima zemalja članica ODKB tokom sastanka Saveta bezbednosti ODKB, Astana, 08. novembar 2018. (Foto: kremlin.ru)\nDržave koje su praktično odbacile ruski uticaj su Ukrajina i Gruzija. Gruzija se na ovo odlučila nakon rata sa Rusijom iz 2008. godine, dok je Ukrajina pod pritiskom strane agenture (pre svega SAD i Velike Britanije) promenila vlast koja je bila proruski orijentisana, te izabrala prozapadnu vladu, koja je nakon kijevskog Majdana 2014. godine ušla u otvoreno neprijateljstvo sa Rusijom, što je za posledicu imalo stvaranje Luganske Narodne Republike proglašene u istočnom delu Ukrajine i postreferendumsko pripajanje Krima Ruskoj Federaciji. Kao posledica ovih sukobljavanja sa Ukrajinom, Rusija je izložena sankcijama od strane SAD i zemalja EU koje su još uvek na snazi.\nDržave postsovjetskog prostora koje su od raspada SSSR-a bile izuzete od uticaja ruske države su zemlje Baltika – Litvanija, Letonija i Estonija.\nNakon Rusije, najveći uticaj na prostorima nekadašnjeg SSSR-a imaju SAD i Kina, koje su uz Rusiju danas i najveće sile sveta. SAD su svoj uticaj bazirale na prostorima pribaltičkih zemalja, ali i Gruzije nakon njenog rata sa Rusijom. Takođe, SAD su svoj uticaj u znatnoj meri povećale u Ukrajini, i to posle predsedničkih izbora i obojene revolucije. Ipak, SAD su ipak veoma ograničene na ovom prostoru, pre svega zbog geografske udaljenosti i pitanja interesa. Naime, iako je NATO stalno težio da se širi na istok ka Rusiji, današnji trendovi pokazuju da je to više nego kompleksna situacija. Pored ovoga, jačanje Kine, te njena saradnja sa Rusijom, dovela je SAD u veoma nezgodan položaj na prostorima Evroazije, pre svega na teritoriji nekadašnjeg SSSR-a.\nUticaj azijskog džina, Kine, na prostorima nekadašnjeg SSSR-a vezan je za period novog milenijuma. Sfera interesovanja Kine za ovaj prostor se pre svega odnosi na srednjoazijski prostor nekadašnjeg SSSR-a, prevashodno zbog geografskog faktora. Ovde je Kina pronašla svoje interese zahvaljujući Rusiji, koja ju je putem određenih institucija praktično uvela na postsovjetski prostor. Kina je na ove prostore ušla na mala vrata gubitkom velikog dela ruske granice prema njoj, i to one na području srednje Azije. Kako Mongolija predstavlja svojevrsnu tampon zonu između ove dve sile, a ima mali broj čistokrvnih Mongola, jasno je da se Kina i Rusija graniče samo na Dalekom istoku.\nSavremeni ruski prioriteti\nBez obzira što je usled događaja iz vremena nakon hladnoratovskog perioda praktično izgubila sopstvenu ulogu globalne supersile zajedno sa SAD, ruska država je, zahvaljujući svojoj veličini, autoritetu, geografskom položaju i svim kapacitetima, ipak uspela da ostane takmac velikima. Ostala je takođe i ključni činilac održavanja stabilnosti i stanja bezbednosti kako na evropskom tako i na globalnom nivou, i sa punim pravom se može reći da je Rusija pravi most koji spaja Evropu i Aziju.\nRuska država je danas, kada se otrgla jarma MMF-a i Svetske banke po pitanjima finansijskih dugova, uspela da se izdigne neočekivano velikom brzinom, iako su sankcije zapada zbog Ukrajine imale uticaja na usporavanje rasta njene ekonomije. Mnogi se slažu da je za ovo najzaslužniji predsednik Vladimir Putin. Njegova reformatorska vizija i čelični stav po pitanju zaštite nacionalnih interesa Rusije doveo je ovu državu u položaj kakav nije imala još od vremena SSSR-a.\nVlast Vladimira Putina je, nakon teških perioda pod vladavinom Borisa Jeljcina, donela dugo željenu dugoročnu stabilnost, kako na unutrašnjem tako i na spoljašnjem planu. Ruska spoljna politika s početka novog milenijuma veoma je pragmatična, pošto na nju primarni uticaj pre svega ima ekonomska diplomatija, kao sastavni deo savremenih bilateralnih odnosa.\nRuski predsednik Vladimir Putin i kineski predsednik Si Đinping tokom sastanka na samitu Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje (APEC), Peking, 09. novembar 2014. (Foto: How Hwee Young/AFP/Getty Images)\nRusija je pod Putinom podigla sopstvenu privredu, a ona je podstaknuta saradnjom sa stranim partnerima. Takođe, prodaja oružja je od strateškog značaja za celu ekonomiju ruske države, a ona nije moguća bez dobre diplomatije. Razlika između ova dva perioda ruske države je u tome što savremena (Putinova) Rusija nije više predmet delovanja zapadnih faktora. Ona je veoma uspešno uspela da se vrati na globalnu scenu, prvenstveno kao veoma jaka regionalna sila, da bi se u novije vreme stavila rame uz rame sa SAD. Ruska spoljna politika je u velikoj meri sredila sopstveno okruženje, uspostavila značajnu saradnju sa EU i Kinom, te zaustavila ekspanziju zapadnih država na prostor Evroazije.\nRazlika koja je evidentna u odnosu na rusku državu za vreme vladavine Borisa Jeljcina jeste činjenica da je Rusija u potpunosti prestala da bude marioneta i predmet podsmevanja zapadnih država na čelu sa SAD. Rusija je sa Putinom na čelu postala takmac najvećima, a po mnogima je danas i preuzela primat od SAD na globalnom nivou upravo svojom spoljnom politikom. Ruska država je pre svega težila da se svi procesi u međunarodnoj zajednici rešavaju preko Organizacije ujedinjenih nacija, kao najviše međunarodne instance, uz potpuno poštovanje međunarodnog prava.\nDešavanja koja su dovela do ekspanzije NATO na područje nekadašnjeg SSSR-a, dodatno su produbila netrpeljivost između Rusije i NATO. Ukrajinska kriza, koja je indirektno predstavljala (uz, ne možemo naravno zaboraviti, protivpravno bombardovanje SR Jugoslavije 1999.) poruku Rusiji i stavila joj je do znanja da se morala povući crvena linija. Upravo je Putin postavio stvari na svoje mesto. NATO je ostao zatečen reakcijom Rusije u sukobima u Čečeniji i Gruziji, kada su ruske snage bezbednosti rešile stvari na terenu u veoma kratkom roku uz minimalne žrtve na sopstvenoj strani.\nNATO, na čelu sa SAD, teži i nastoji i dalje da „obgrli“ granice Rusije. On svojim delovanjem, putem izazivanja obojenih revolucija, državnih udara i drugih subverzivnih aktivnosti, teži da na vlast u zemljama oko Rusije dovede svoje političare – poltrone, koji će ispunjavati sve ono što oni narede. Ovde se pre svega misli na instaliranje antiraketnog štita za odbranu od nuklearnog potencijala Ruske Federacije, za koji smatraju da je najveća pretnja po bezbednost država članica NATO pakta.\nČinjenica da je Rusija opredeljena za miroljubivo i međunarodnim pravom opravdano delovanje, te poštovanje uloge OUN, pojašnjava nam i njeno angažovanje na primeru dešavanja u Siriji. Naime, teroristički kolektivitet ISIL (Islamska država – Islamic State of Iraq and the Levant) je u svojim namerama za uspostavljanjem islamskog kalifata odredio i teritoriju Sirije. Ipak, ovo je najavljeno sada već davne 2007. godine od strane predsednika Putina na govoru u Minhenu, kada je rekao da će Rusija sve više i odlučnije delovati na međunarodnoj sceni, te da će i otvoreno ući u konfrontaciju ako situacija bude to zahtevala, i to sa bilo kojom državom sveta.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin tokom govora na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji, 10. februar 2007. (Foto: Dmitry Astakhov/ITAR-TASS)\nPozivom Rusiji da pomogne u ovoj situaciji, sirijski predsednik Asad omogućio je da se ceo svet uveri u spremnost i opremljenost ruske vojske, a da opet legitimno i u skladu sa međunarodnim pravom izvodi operacije, suprotno onima koje su izvodile SAD u intervencijama u Iraku, Libiji, SR Jugoslaviji. Upravo je ovakav splet okolnosti podigao Putinov renome najdominantnije svetske ličnosti godinama unazad. NATO zvaničnici su morali, mada nevoljno, da priznaju da nisu očekivali ovako organizovanu i dobro izvedenu akciju.\nTakođe, vraćanje Krima u istorijsku kolevku smatrano je akcijom bez presedana od strane svetskih medija. Strategija i doktrina ruske armije se videla na delu, suprotno očekivanjima zapadnih država, tako da se može zaključiti da je predsednički angažman Vladimira Putina na čelu Rusije doneo veoma dobre promene posrnulom gigantu. Reforme, modernizacija i politika koju vodi Putinov režim ostvarili su rezultate koji su zapadne države ostavile i ostavljaju bez teksta. Sve ovo dovelo je do toga da Rusija ponovo bude ključni igrač na međunarodnoj sceni, sa tendencijom stalnog napretka na svim poljima.\nŠto se tiče Čečenije i Gruzije, Putin je odigrao na kartu iznenađenja i rešio stvari u veoma brzom vremenskom roku. Ukrajinska kriza, koja je započela opredeljenjem da ova država prekine tradicionalne veze sa ruskom, eskalirala je prethodnih godina kada je došlo do građanskog rata u kojem su proruske i ekstremističke snage Ukrajinaca vodile krvave borbe. U svemu ovome mogao se videti „rukopis“ zapadne agenture na delu.\nIzloženost Rusije zapadnom omalovažavanju danas je stvar prošlosti, pošto je nova geopolitička strategija ruske države usmerena na pravovremeni odgovor svim državama koje žele da ugroze njene vitalne interese. Ovde se čak misli i na upotrebu taktičkog nuklearnog naoružanja, ali i operacija kao što je bila ona u Siriji. Savremena geopolitička ruska škola teži da sprovodi poteze koji će značajno obezbediti položaj i ugled ruske države u svetu. Ponovno nacionalizovanje ruskih naftnih resursa, koji su do tada bili u velikoj meri u rukama oligarha, dovelo je do jačanja ruske ekonomije. Zdravom ekonomijom Putin je težio da ostvari sve zacrtane planove o reorganizaciji celokupne ruske države, a jaka ekonomija znači i jaku ulogu Rusije na globalnom geopolitičkom planu.\nKada je u pitanju orijentacija ruske države i njeno delovanje prema području evropskog kontinenta, prisutno je jačanje bilateralne saradnje sa jakim državama (Nemačkom, Francuskom, Italijom), što je dovelo je do zabrinjavajuće ocene administracije SAD da se Rusija ponovo, više i brže nego što su oni i očekivali, vratila na velika vrata geopolitičke mape sveta. Ovde se poseban akcenat može staviti na saradnju Rusije i Nemačke, koja je vodeća država Evrope, a isto tako i u dobroj meri i saveznik i partner SAD i Velikoj Britaniji. Ovome se može dodati i zabrinjavajuća tvrdnja američkih stručnjaka, koji smatraju da će se u bliskoj budućnosti Nemačka u potpunosti udaljiti od SAD, te sve više okrenuti evroazijskim i azijskim divovima – Rusiji, Kini i Indiji –što će za posledicu imati to da će se u velikoj meri blokirati i smanjiti američki geopolitički uticaj.\nOvo je karta na koju će Rusija igrati u bliskoj budućnosti, prirodno sopstvenoj težnji da „izbaci“ SAD sa evropskog kontinenta. Uzimajući ovde kao odrednicu Makinderovu teoriju središta (srca) sveta, jasno je da je Rusija danas jedini pravi protivnik SAD na putu ka ostvarenju njenih hegemonističkih ambicija. Naime, Makinderova teorija se odnosi na to da je država koja vlada prostorom Istočne Evrope hegemon i prostora Evroazije (koji on naziva Svetskim ostrvom). A posle toga, ko ima evroazijski deo u svojim rukama, taj vlada svetom.\nRuski predsednik Vladimir Putin i nemačka kancelarka Angela Merkel tokom zajedničke konferencije za medije u Kremlju, Moskva, 11. januar 2020. (Foto: kremlin.ru)\nSAD i danas teže da kroje istoriju sveta, te da za sebe prisvoje ulogu globalnog policajca, „zaštitnika“ demokratije, država koja misli da je moguće da radi šta joj se prohte. Ipak, realnost je sada totalno drugačija. Ruska država je u svojim procenama za neki period bliske budućnosti, jasno stavila kao jedan od primarnih interesa saradnju sa Kinom. Naime, prema njihovom viđenju geopolitičke mape sveta, usled dugoročne strategije spoljne politike, u periodu od naredne dve decenije, Kina će postati nuklearna supersila. Time će se SAD skoro u potpunosti isključiti iz dosadašnjeg odlučivanja o tome ko će i kako postati deo globalne nuklearne zajednice. Ovde se jasno vidi da će Kina i Rusija pre svega biti oni koji „biraju“ svoje partnere.\nTakođe, Kina i Rusija su potpisale niz sporazuma o saradnji, prevashodno po pitanjima energetike (ruski gasovodi ka Kini), licencirane prodaje naoružanja, kao i zajedničkog delovanja po pitanju geopolitičke podele sveta. Rusija danas, prema svim procenama, iako je sprovela redukovanje naoružanja koje je zastarelo, ima više nego dovoljno naoružanja za odbranu od bilo koje pretnje. Ruski vojni kompleksi su više nego sposobni da pravovremeno otkriju i unište svaku pretnju po vitalne interese ruske države, i to sa svojim polovičnim kapacitetom.\nSavremena ruska vojna doktrina 148 u sebi sadrži potpuno novo viđenje i načela koja su u potpunosti bazirana na postojećem zakonodavstvu i ustavnom uređenju Ruske Federacije. U njoj je sadržan jedan potpuni pogled na sva vojno-politička, vojno-strateška i vojno-ekonomska pitanja, mogućnost i odlike modernih ratova, te načine da se oni uspešno okončaju. Ova vojna doktrina Rusije jasno eksponira realnost modernog sveta kao i razvojne perspektive odnosa i situacije u okvirima međunarodne zajednice.\nŠirenje sfere interesa\nTakođe, razlika između nekadašnje (Jeljcinove) i sadašnje (Putinove) Rusije je u tome što je Vladimir Putin, kao predsednik Ruske Federacije, jasno stavio do znanja da NATO nema šta da traži u predvorju Rusije, odnosno u državama bivšeg SSSR-a koje se graniče sa njom. Ovo je totalna suprotnost onome što je njegov prethodnik na ovom položaju, Boris Jeljcin, dozvolio. Naime, podsetimo se samo da je Jeljcin dao zeleno svetlo za širenje NATO na istok, i to u zvaničnim razgovorima sa državnim vrhom Poljske 1993. godine.\nSavremena ruska geopolitika je takođe usmerena na vojno prisustvo u delovima sveta koje Rusija smatra za svoje sfere interesa. Ovim ruska država teži da, pomoću međunarodno-pravno regulisanih odnosa, razmešta sopstvene kontingente oružanih snaga. Rusija time stvara sebi mogućnost da u slučajevima kriznih situacija veoma brzo i efikasno odgovori na sve rizike i pretnje, i to u njihovoj inicijalnoj fazi.\nJasna je konstatacija da je Rusija po pitanju spoljne politike, početkom novog milenijuma, počela da deluje na jedan veoma intenzivan način. Uloga Ruske Federacije na prostoru Evroazije je danas primarna, te se bez njenog učešća u svim pitanjima ne mogu doneti bilo kakvi zaključci. Opredeljenost Rusije da ide napred ka savremenom svetu danas je nemoguće zaustaviti. Putinova vladavina uspostavila je stabilnost ruske države.\nSopstvena uloga Vladimira Putina u tome je što niti jednog trenutka nije odstupao od stavova kojima se brane nacionalni interesi Rusije. Ovo se vidi i na primeru Krima i Sirije, koji su danas sveprisutni u medijima širom sveta. Geopolitička situacija na području Sirije dovodi do zaključka da Rusija svoju ulogu igra veoma dobro, pošto danas nema nikoga ko bi mogao reći da se, kao što je to slučaj sa SAD i NATO operacijama, ne poštuje međunarodno pravo i Statut Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. Legitimnost akcija koje ruska armija sprovodi u operacijama pomoći sirijskom režimu protiv terorista ISIL-a dovela je do situacije da se mnoge zapadne zemlje stave na stranu Rusije.\nPripadnici ruske vojne policije stoje u blizini oklopnog transportera u blizini grada Amuda u sirijskoj provinciji Hasaka, 24. oktobar 2019. (Foto: Delil Souleiman/AFP via Getty Images)\nSankcije koje je zapadni svet uveo Rusiji kao posledicu pripajanja Krima 2015. godine sada se pokazuju kao kontraproduktivne. Danas sve više zemalja želi saradnju sa Rusijom koja jača, teži održavanju međunarodnog mira i stabilnosti, poštuje principe međunarodnog prava, i pokazuje poštovanje prema suverenim državama i njihovom integritetu. Za očekivati je da će uloga Rusije u narednim godinama sve više potiskivati SAD sa pozicije koju su do sada zauzimale potpuno nepravedno.\n Dragan Petrović, Geopolitika postsovjetskog prostora, Prometej, Novi Sad, 2008.\n Slađan Milosavljević, Širenje NATO na Istok kao determinišući faktor ruske strategije bezbednosti u posthladnoratovskom međunarodnom poretku, Međunarodna politika, LXIII, br. 1146, 2012.\n Dragan Petrović, Rusija i Evropa, IMPP, Beograd, 2010.\n Aleksandar Gajić, Nova velika igra, NSPM, Beograd, 2009.\n Halford Makinder, Geografska osa istorije, Tajna Balkana, Monografija o geopolitici, SKC, Beograd, 1995.\n Vječeslav Avijucki, Kontinentalne geopolitike, KLIO, Beograd, 2009.\n Vinko Đurić, Vladimir Putin i Vaskrs Rusije, Čigoja, Beograd, 2001.\nKolumna, SvetzapadBoris JeljcinVladimir PutinOstoja VojinovićRusijaSADSSSR


VojvodinaCafe Forum - Moda i trendovi - Blog\nTri modna predloga za novu prolećnu sezonu\n, 30.03.2022 u 05:20\nU vreme prelazne sezone, iz zimske u prolećnu, sa buđenjem prirode izgleda da se bude i naše ideje za modnim odevnim kombinacijama. Kupovina modnih časopisa i ispijanje kafe na suncu u prolećnim danima pravi je užitak. A to je i vreme kada naviru ideje u vezi sa oblačenjem. Od jarkih boja do onih pastelni, od jednobojnih komada odeće do kombinovanja raznih dezana, pa sve do over size modela i kratkih majica – sve to može ...\nDruštvo oko nas , Život , Moda i trendovi\nKako naočare štite i poboljšavaju vid?\n, 28.01.2022 u 10:21\nnaocare za vid1.jpg\nNaočare za vid su naizostavan deo našeg svakodnevnog života i to sa dobrim razlogom, o čemu ćete čitati više u nastavku teksta.\nU današnje vreme, u Srbiji, sve je više onih koji se javljaju sa određenim poteškoćama u vezisa vidom, odnosno sve je veća potreba za korišćenje nekog oblika korektivnih sočiva: ilikontaktna sočiva, ili naočare za vid, ili naočare za čitanje ili naočare za odmaranje očiju.Pronalaženje naočara, ...\nŽivot , Zdravlje , Moda i trendovi\nKako odabrati odgovarajuće boje za beton?\n, 24.12.2021 u 10:33\nNekad zbog trenda ili željenog izgleda površine, nekad zbog samih potreba, betonske površine se dalje ne gletuju, pripremaju za druge radove, već premazuju kako bi se zaštitile,ali i dobile novi izgled. Za sve to koriste se određene boje za beton čiji zadatak primarno jeste zaštita, a potom i estetski dojam određene površine ili svih površina. boje za beton1.jpg\nBez obzira na to da li se radi o spoljašnjem ili unutrašnjem zidu, podovima, postoje boje za beton namenjene svim uslovima ...\n, 20.11.2020 u 13:44\n, 09.11.2020 u 09:07\nUsluge koje pruža prevodilačka agencija\nSami renovirate kuhinju ili kupatilo? Evo kako da odaberete najbolji lepak za pločice\nPosvetite najviše pažnje odabiru raznovrsne keramike za kupatilo\nUčenje engleskog jezika bez stresa- upornost i dobar plan\nZašto su kolica za bebe savršen poklon za novorođenče?\nSaznajte koji kućni aparati će vaš novi stan učiniti idealno funkcionalnim u 2022.\nNekoliko praktičnih ideja za uređenje okućnice\nkućni aparati kafa aparat za espresso parodontopatija


"Srbija je druga zemlja u Evropi po vakcinaciji iza Ujedinjenog Kraljevstva, a u ovoj državi građani mogu čak i da biraju između tri različite vakcine", ovako počinje intervju sa premijerkom Anom Brnabić koji je prikazan danas na CNN-u, a u kojem se pohvalno govori o procesu masovne vakcinacije u našoj zemlji.\nNakon pohvala koje su stigle iz regiona, naročito hrvatskih medija, potom Forbsa i BBC-ija, juče je o vakcinaciji u našoj zemlji govorio predsednik Srbije Aleksandar Vučić za Juronjuz, a premijerka Ana Brnabić danas je u istom maniru nastavila za britanski CNN.\n- Mnogo ranije vlast u Srbiji je vakcinaciju shvatila kao ključni prioritet u našoj zemlji. Ceo proces je vodio predsednik Srbije Aleksandar Vučić uz podršku mene kao premjerke, ali i cele Vlade. Odmah smo dolučili da krenemo u direktni proces pregovora sa raznim proizvođačima ne posmatrajući vakcinaciju kao geopolitičko pitanje već kao ono što jeste pitanje zdravlja - odgovorila je Brnabić na pitanje novinake CNN-a.\nOna je napomenula da je Srbija tako postala jedna od prvih zemalja na svetu koja je potpisala uugovor sa Fajzerom i druga zemlja u Evropi koja je dobila vakcinu ovog proizvođača nakon Velike Britanije. Takođe, naglašava Srbija je prva zemlja koja je dobila vakcine kineskog proizvođača Sinofarm čime je krenula u proces masovne imunizacije.\n- Drugi deo našeg uspeha leži u procesu digitalizacije koja nam je pomogla da vrlo brzo imamo pametan informacioni sistem bazirn na artificijijalnoj inteligenciji, koji čini ceo proces transparentnim za naše građane i za nas veoma lakim za rukovođenje - kazala je ona.\nNa pitanje voditeljke kako premijerka Srbije vidi to što se u većem delu sveta na pitanje vakcinacije u našoj zemlji gleda kao na geopolitičko pitanje, posebno kada je reč o ruskoj i kineskoj vakcini, Brnabić je odgovorila:\n- Uopšte ne želim ni da učestvujem u tim konverzacijama. Ovo je ključna stvar u svetu i nema nikakve veze sa politikom ni geopolitikom i kao zemlja koja želi da postane deo Evropske unije i njen član učestvovali smo u svim programima za dobijanje vakcine. Kao mala zemlaj smo donirali 2,1 miliona evra kroz Evropsku komisiju za dobijanje vakcine za benefit svih nas. Takođe smo i deo Kovaks mehanizma, ali smo mislili da je pametno da pregovaramo sa svim drugim proizvođačima - navela je ona i zaključila da je upravo Fajzerova vakcina prva koja je i stigla u našu zemlju.


Letnja sezona u planinskom centru Kopaonik zvanično je počela 17. juna, a Gorski Hotel&Spa i Skijališta Srbije su tradicionalnom manifestacijom obeležili sam početak leta\nZvanično otvaranje tradicionalno je obeleženo puštanjem u svih zabavnih i adrenalinskih sadržaja, a tokom prvog dana otvaranja letnje sezone, korisnici su mogli besplatno da uživaju u korišćenju svih sadržaja na planini. Turistima su i ovog leta na raspolaganju planinski bicikli, panoramska vožnja žičarom, avantura park, bob na šinama, zip lajn, mountain cart i mnogi drugi zanimljivi sadržaji. „Novina u kojoj će ove godine, od 1. jula, svi posetioci Kopaonika moći da uživaju je panoramska vožnja gondolom do Brzeća do vrha Kopaonika. Osmišljena je i posebna pešačka tura od izlaza gondole do žičare Karaman greben, kojom će posetioci moći lako da dođu do samog centra Kopaonika“, rekla je Ana Jovanović, rukovodilac sektora za marketing Skijališta Srbije.\nGorski Hotel & Spa dobro je poznat svim istinskim hedonistima. Osim omiljenog spoljnog bazena sa temperaturom vode od 35 stepeni, vrhunske udobnosti i usluge, u Gorskom vas takođe čekaju noviteti koji će podići uživanje na još viši nivo. Najlepše bašte na celoj planini definitivno pripadaju lobi baru i restoranu „La pista“ okrenutim ka nepreglednom zelenilu ski-staza.\n„Kako bi svako bio u mogućnosti da uživa u blagodetima nacionalnog parka, planinskog vazduha i kreira letnji odmor po svojoj meri, potrudili smo se da u našu ponudu uvrstimo najrazličitije letnje pakete. Ceo koncept zasniva se na povratku prirodi, zdravom okruženju i ponovnom uspostavljanju balansa. Povešćemo vas do najtajnovitijih i ujedno najfantastičnijih predela Kopaonika, pokazati prirodna blaga naše zemlje, organizovati safari avanture, ili kompletan spa i velnes užitak, u zavisnosti od toga šta su vaše preferencije i koji paket izaberete. Znamo koliko je važno da se deca ponovo druže u prirodi i zbog toga za njih organizujemo izviđački kamp. Zaista smo na sve mislili, vaše je samo da odaberete željeni letnji paket od letnjih po atraktivnoj ceni i uživate.„ – rekla je Bojana Kuzmanović, direktorka prodaje i marketinga hotela Gorski.\nPrethodni tekstNajbolji gradovi za život u 2021. godini\nSledeći tekstU Grčku i sa negativnim antigenskim testom


You are at:Home»News»Region»Redknapp na COMBIS konferenciji: Promene nose nove prilike\nBy Zoran Kovacevic on\t 14.10.2016 Region\nPoznati fudbalski trener čestitao je COMBISu jubilarnu desetu godišnjicu konferencije a publici COMBIS konferencije savetovao da nikada ne prestane da uče i da se ponovo dokazuju.\n“Uvek razmišljajte o budućnosti i kako ćete manevrisati izazovima koji dolaze. Živimo i radimo u svetu u kojem uvek treba razmišljati unapred i bez obzira na prošla postignuća, uvek se iznova treba dokazivati i menjati. To predstavlja opterećenje, ali i brojne mogućnosti. Upravo u tom pogledu tehnologija nam može najviše pružiti, stoga svakom treba da bude prioritet da konstantno uči i da uz tehnologiju osmišljava budućnost”, izjavio je Harry Redknapp, poznati fudbalski trener i gost predavač na početku plenarnog predavanja powered by HT Harry Redknapp o tehnologiji i fudbalu u 2016.\n“Izuzetno sam ponosan što sam deo jubilarne COMBIS konferencije i što sam ovde s vama u Umagu. Već neko vreme želim ponovno da posetim Hrvatsku, a poziv COMBISa odigrao je presudnu ulogu. Divim se tehnologiji i njenim mogućnostima, kao i inovatorima ovog područja koji rade na unapređenju naše svakodnevnice. Isto tako, jako mi je drago što govorim na konferenciji koja slavi svoj deseti rođendan. To je zaista veliko postignuće. Čestitam COMBISu deset godina konferencije”, rekao je Redknapp.\nHarry Redknapp jedan je od najpoznatijih fudbalskih trenera u svetu te bivši fudbaler. Oduševio je publiku COMBIS konferencije svojim izlaganjima, prepričavajući događaje iz svoje duge i bogate karijere, uključujući neke situacije s hrvatskim fudbalerima koje je trenirao.\nPrvi konferencijski dan nastavlja se predavanjima koja su podeljena u tri dela. Prvi deo sadržaja odvijaće se pod nazivom Digitalized Business, a odnosi se na predavanja o rešenjima koja potiču digitalnu revoluciju u poslovanju. Drugi dio sadržaja je Cloud, IoT & BigData jer su Cloud rešenja sve više i više postala preferirani odabir načina poslovanja mnogih kompanija, dok Internet of Things i Big Data tehnologije otvaraju mnoge mogućnosti koje smo donedavno teško mogli i zamisliti. Treći deo, Technology-enabled Business usmjeren je na razvoj informatičke tehnologije i njenu primenu u poslovanju. Ovogodišnjim predavanjima obuhvaćeni su recentni, inovativni projekti, a intencija je COMBISa da predstavi tehnologiju kroz što širi kontekst, kako bi se na što jednostavniji način mogle uvideti sve mogućnosti i konkretne primene na našem tržištu.\nUz Hrvatski Telekom, partnera konferencije, COMBIS konferenciju su podržali zlatni sponzori Arbor Networks, Automic Software, Cisco, Clico SEE, Commvault, Dell, FireEye, IBM, Lenovo, Unify, Veeam i Veracomp d.o.o., srebrni sponzori Lexmark, Microsoft Hrvatska i S4E CHS te medijski pokrovitelji ICTBusiness.info, Jutarnji list, Mreža, Netokracija, Novi list, Poslovni savjetnik, Privredni vjesnik, Tportal, Večernji list i Yammat FM!


Stanovnici dužni preko guše\nutorak, 07 avgust 2012 22:01\nSvaki građanin Republike Srpske zadužen je "do guše", u prosjeku sa 1.681 markom kod banaka i mikrokreditnih organizacija. To je više nego duplo u odnosu na prosječnu platu koja iznosi 818 maraka, govore podaci Agencije za bankarstvo RS.\nZaključno sa junom banke u RS su stanovništvu plasirale 1,7 milijardi maraka sredstava, dok su mikrokreditne organizacije u istom periodu obezbijedile građanima 242 miliona kreditnih sredstava!\n- U strukturi ukupnih kredita građana najveće učešće imaju krediti za opštu potrošnju koji iznose oko milijardu maraka, sa stopom rasta od dva odsto u odnosu na prošlu godinu. Krediti građana za stambene potrebe iznose 513,3 miliona KM i bilježe rast, takođe, od dva odsto u odnosu na prošlu godinu - rekao je za "Novosti" portparol Agencije za bankarstvo RS Srđan Karalić.\nPodizanjem kredita građani uglavnom žele da riješe životne probleme koji ih muče, a u nedostatku mogućnosti da pronađu žiranta često posežu i za pozajmicama od kamatara.\n- Uzimanjem kredita građani Srpske uglavnom žele da riješe svoje stambeno pitanje, ili kupe namještaj koji im je neophodan. Međutim, veliki procenat njih podiže kredit u vrijeme godišnjih odmora kako bi otišao na neko putovanje. Poslije toga čitavu godinu "steže kaiš", što je apsolutno neopravdano - smatra sekretar Pokreta potrošača RS Dragovan Petrović.\nProsječna efektivna kamatna stopa komercijalnih banaka za kratkoročne kredite, zaključno sa junom ove godine, iznosi 12,40 odsto, nešto niža u odnosu na prošlu godinu kad je kamatna stopa iznosila 12,64 odsto. Kamatna stopa za dugoročne kredite koje građani uzimaju kod banaka je 10,7 odsto, a ista je na kraju prošle godine iznosila 9,24 odsto!\n- Banke kod nas su uglavnom strane, a u odnosu na matične zemlje ovdje kod nas imaju daleko veće kamatne stope. Kad pogledamo prosjek zarada preduzeća u RS vidi se da su banke na čelu, daleko ispred svih, što govori da veoma dobro posluju i imaju veliku dobit - objasnio je Petrović.\nKrediti koje su banke u RS prošle godine odobrile pravnim osobama dostigli su vrijednost od 2,5 milijardi maraka.


Lekarski pregled - Škola sporta Sporticus\nMolimo sve roditelje naših članova (naravno, onih koji to već nisu učinili) da se tokom ovog meseca postaraju da dete dobije važeći lekarski pregled - odnosno lekarsku procenu da je dete sposobno da se bavi sportom.\nKako je to izuzetno bitan podatak (a po našem iskustvu, to malo ljudi doživljava ozbiljno), odlučili smo da od 1. decembra decu bez lekarskog pregleda ne primamo na treninge. Smatramo da je to u najboljem interesu dece koju treniramo.\nNaša preporuka za obavljanje lekarskog pregleda je Zavod za sport i medicinu sporta Republike Srbije, gde se uz potvrdu o članstvu u SK Sporticus dobija popust 50% na pregled. Kontakt info: zakazivanje na tel: +381 11 3555 460, sajt Zavoda http://www.rzsport.gov.rs\nZa dobijanje potvrde o članstvu možete poslati SMS na broj 063/765 8 777. U poruci navedite ime i prezime polaznika i svrhu izdavanja potvrde.\nOd 1. decembra deca bez lekarskog pregleda neće moći da prisustvuju treninzima.\nGde može da se dobije potvrda o članstvu u SK Sporticus?\nPotvrdu o članstvu Vam može doneti trener u vreme redovnog treninga.


59. nagradni natječaj za radove židovske tematike – Židovska vjerska zajednica "Bet Israel" u Zagrebu (הקהילה היהודית בית ישראל בקרואטיה)\nObavijest koju smo primili od Saveza jevrejskih opština Srbije\n59. NAGRADNI KONKURS\nKNJIŽEVNOST (roman, pripovetka, pesma)\nMEMOARI I HRONIKE\nŽiri dodeljuje ukupno tri nagrade. Žiri može odlučiti da nagrede dodeli i drugačije.\nRadove slati pisane na srpskom ili srodnim jezicima, kucane mašinom ili na kompjuteru, u dva primerka koji se ne vraćaju. Autori ne mogu konkurisati sa radovima koji su već objavljeni ili nagrađeni na nekom drugom konkursu. Radovi se potpisuju šifrom i dostavljaju uz drugi zatvoreni koverat sa razrešenjem šifre.\nKrajnji rok za podnošenje radova je 31. avgust 2015. Rezultati konkursa biće objavljeni u listu „Politika“ krajem meseca novembra 2015.\nSAVEZ JEVREJSKIH OPŠTINA SRBIJE / za Nagradni konkurs /\nKralja Petra 71 a/ III, POB 30, 11000 BEOGRAD\nNagradni natječaj, SJOS


„Bolja hrana” naziv je inovativno dizajnirane prodavnice hrane u Bristolu | FORMAT 88\nDizajneri za pun ugostiteljski doživljaj iz Bristola, studio Phoenik Wharf, upravo su završili novu prodavnicu i kafić za gurmanske heroje „Bolja hrana“, koji su prvi osnovali svoj nezavisni biznis organske, lokalne i etno hrane pre 30 godina, počevši da isporučuju povrće.\nKompanija, koja zapošljava preko 100 ljudi strastvenih zaljubljenika u hranu, planetu i svoje kupce, sada je otvorila svoju četvrtu prodavnicu – novu kombinovanu maloprodaju od 3.000 kvadratnih stopa i kafiće na živahnom Gloster putu u Bristolu – najdužem putu u Velikoj Britaniji.\nInvestitor je zamolio tim Phoenix Wharf da stvori savremenu, isplativu šemu koja koristi žuti i zeleni identitet brenda u svojoj boji, uključujući njegovu ikonu „pčele“, pozivajući se na vitalnu ulogu oprašivanja koju igraju pčele u našem prehrambenom ekosistemu. Deo zadatka nije bio da se novi dizajn učini previše luksuznim ili da se rizikuje da otuđi dugo uspostavljenu jezgru klijentele – trebalo je naglasiti element zajednice i mnogi lokalni ljudi u Bristolu su ponosni što se povezuju sa ovim brendom. Autori dizajna su izvršili analizu tri postojeće prodavnice maloprodaje u ranim fazama, opširno razgovarajući sa timovima u radnji kako bi otkrio šta je radilo, a šta ne u ranijim formatima.\nNova prodavnica se sastoji od tradicionalnog prostora prodavnice, spojnog hodnika i druge, dublje zgrade sa leve strane, nekadašnjeg magacina. Dva glavna odeljka su prethodno bila podeljena zidom, a sada su izvučeni da bi se stvorila nova, jedinstvena i neprekidna unutrašnjost, sa delom delikatesa krajnje desno, delom za dopunjavanje u centralnom delu, povezujućim delom i maloprodajnim skladištem u dublji, levi deo zgrade.\nNovi izlog je ofarban u zelenu boju postojećeg brenda sa kedrovom, vertikalnom oblogom od letvica sa obe strane ulaza u maloprodajno skladište. Veliki izlozi ostaju nepromenjeni kao relativno nedavno postavljeni i u običnom, jednostavnom i elegantnom tamno sivom aluminijumu, koji je dobro funkcionisao sa konceptom dizajna prostora. Logotip Better Food, zajedno sa motivom pčele se pojavljuje na izlogu tri puta: prvo, na odeljku maloprodajnog skladišta, a zatim dva puta na delu delikatesa, uključujući i bočni prozor koji se omota. Brojne grafičke ikone hrane, koje već pripadaju brendu, saopštavaju nešto o asortimanu hrane koju prodaje, primenjene su na zastakljivanje izloga.


VojvodinaCafe - Tradicionalna 28. "Slaninijada" u Kačarevu\nTradicionalna 28. "Slaninijada" u Kačarevu\nVest objavljena: 09.02.2015 01:38\nTradicionalna Slaninijada u Kačarevu kod Pančeva biće održana od 12. do 15. februara. Pripreme pred početak manifestacije, koja se u ovom mestu održava 28. put, privode se kraju. Domaćini su za posetioce pripremili kvalitetne domaće mesne proizvode jer, kao i svake godine, očekuju veliki broj posetilaca. Kačarevci užurbano posao privode kraju, u posao su uključene su čitave porodice jer će i ovoga puta na Slaninijadi predstaviti proizvode po kojima su poznati.\n"Pripreme teku po planu. Upravo spremamo sirovu kobasicu, koja će da ide pod dva dima tako da će za Slaninijadu da bude taman kako treba. Spremili smo suvu kobasicu, slaninu i pršutu", kaže učesnik Slaninijade Nikola Dotlić.\nOko 300 proizvođača iz Srbije i inostranstva učestvovaće na Slaninijadi. Organizatori očekuju i veliku posetu, jer će biti ponuđeni vrhunski proizvodi, kako najavljuju, po korektnim cenama.\n"Svake godine dođe veliki broj ljudi od 70.000 do 90.000 posetilaca. Mi smo spremni da ih dočekamo. Kačarevo je otvorenog srca i spremno za sve one koji budu želeli da provedu četiri dana koliko traje manifestacija u Kačarevu", kaže osnivač i predsednik turističkog kluba Slaninijada Nenad Šaletić.\nNa manifestaciji će se osim takmičenja za najbolju slaninu takmičiti i u topljenju slanine, spremanju svinjskog paprikaša i slaninarskog pasulja.\nSvi ljubitelji slanine, kako je Kačarevci zovu banatskog antibiotika, pozvani su da posete "najmasnije selo na svetu".


O. Kesić: Bajden se neće upuštati u avanture na Balkanu - Novi Standard\nOkolnosti u svetu, smatra Kesić, Bajdenovoj administraciji neće omogućiti da se upušta u bilo kakve avanture, pogotovo ako ne postoji saglasnost s evropskim partnerima\nMožemo da odahnemo, nova američka administracija Džoa Bajdena imaće na dnevnom redu krupnije probleme od Balkana i zato se ovde neće upuštati u avanture, uveren je vašingtonski analitičar Obrad Kesić.\nOkolnosti u svetu, smatra Kesić, Bajdenovoj administraciji, čak i da ima ambicije da pokaže svoju moć na područjima poput Balkana koja nisu u direktno vezana za vitalne interese SAD, neće omogućiti da se upušta u bilo kakve avanture, pogotovo ako ne postoji saglasnost s evropskim partnerima, a postoje ozbiljni sukobi interesa između Evrope i SAD.\nOcenjujući perspektive politike SAD na čelu s novim predsednikom Džoom Bajdenom, koji je položio zakletvu 20. januara, Kesić ističe da su predstavnici srpske zajednice u nedeljama neposredno pred njegovu inauguraciju imali kontakta s ljudima iz Bajdenovog tima za spoljnu politiku i da su poruke koje su poslate ohrabrujuće.\n„Rečeno je da se na Srbiju gleda kao na ozbiljnog parntera na Balkanu, a da je i kancelarija DFC (Međunarodne razvojne finansijske korporacije SAD) označavao kao zemlju u regionu koja ima veći značaj za američku administraciju“, navodi analitičar. On podseća i da se na nedavnim okruglim stolovima u Vašingtonu gde se razgovaralo o pravcima spoljne politike Bajdenove administracije moglo čuti da neće biti naglih promena što se tiče politike prema otvorenim pitanjima na Balkanu.\nBajdenova administracija i Balkan\nIstina, Amerika i dalje traži međusobno priznanje Beograda i Prištine, kao i funkcionalnu državu u BiH ali nema plan niti ambicije da nameće bilo kakvo rešenje po oba pitanja i zato – možemo da odahnemo, poručuje Kesić.\nKarijerni diplomata Zoran Milivojević slaže se da će Bajden imati preča posla od Balkana, a ističe da će morati pre svega da ima u vidu interese Amerike.\n„Ima dosta stvari koje jasno govore da će putokaz biti mimo nas, vezan pre svega za unutrašnje probleme u SAD i za globalni kontekst. Naš region svakako ne može biti u prvom planu“, veruje Milivojević.\nMada stoji da ekipa na čelu sa novim šefom Stejt departmenta Entonijem Blinkenom, koja će u Bajdenovoj administraciji voditi spoljnu politiku, poznaje ovaj region, a neki su čak bili aktivni učesnici u ovdašnjim dešavanjima, američki poslovični pragmatizam i potreba da se promovišu interesi SAD nateraće ih, kaže diplomata, da uvaže činjenicu da situacija nije ista kao nekad, te da je mnogo toga na sceni što Americi neće dozvoliti da se direktno meša niti da sprovodi nešto što ne ide na ruku interesima Srbije.\nU tom svetlu, Milivojević očekuje da Bajdenova administracija prihvati i nastavi da sprovodi i Vašingtonski sporazum Beograda i Prištine, iako je on sklopljen uz posredovanje Donalda Trampa.\n„Vašingtonski sporazum je netipičan i zavisi od političke volje i interesa strana. Kad je u pitanju Srbija, nama odgovara što u njemu nema ni reči o statusnim pitanjima, tu je dolazak DFC i podrška „mini-Šengenu“, obrazlaže diplomata uz opasku da, osim ovog prvog, statusnog pitanja, nema razloga da ostalo ne podrži i nova administracija, tim pre što sporazum predstavlja i dobru osnovu za jačanje srpsko-američkih odnosa.\nBalkan ostaje na liniji vatre\nNa pitanje, da li očekuje da Balkan i s novom administracijom ostane na „liniji vatre“, kako je svojevremeno upozoravao nekadašnji državni sekretar Džon Keri, koji će sada biti na poziciji Bajdenovog specijalnog izaslanika za klimatske promene, Milivojević kaže da je takav stav strateška konstanta američke politike.\n„Ako imamo u vidu zemlje sa linije vatre koje su tada pobrojane, za vreme Trampa Crna Gora i Severna Makedonija su ušle u NATO. U Moldaviji su bili izbori i došlo je do određenih političkih promena. Najava da Gruzija treba da uđe u NATO je na toj liniji. Pritisak da se Bosna federalizuje i da se Kosovo prizna je na tim linijama, najava da bi Kosovo moglo da uđe u NATO je na toj liniji… Realizacija linija vatre u kontekstu globalnog sučeljavanja sa Rusijom je i dalje na snazi“, konstatuje naš sagovornik.\nKako napominje, nastojanje da ceo region Zapadnog Balkana uđe u zapadnu sferu interesa, da se zaokruži, ostaje strateška opcija od koje neće odustati ni Amerika, ni cela transatlantska zajednica.\nIzazovi za Bajdena\nU osvrtu na ključne izazove s kojima je suočen 46. predsednik SAD, sagovornici Sputnjika slažu se da su oni pre svega na unutrašnjem planu.\n„Inauguracija Bajdena protekla je kao da smo u zelenoj zoni u Bagdadu, a ne u Vašingtonu. Velike su tenzije i nepoverenje između demokrata i republikanaca, pa je teško predvideti teren oko koga bi mogli da izgrade minimalni konsenszus, naprave korak ka pomirenju i spuste animoziteti između pristalica Trampa i Bajdena“, kaže Kesić.\nBajden, nadovezuje se Milivojević, prvo treba da ubedi same Amerikance da je zemlja u redu jer ako on postaje predsednik na svečanosti koju obezbeđuje 25.000 vojnika s dugim cevima to je signal da je to ono prvo čime treba da se pozabavi.\nKao tri najvažnija zadatka za novog predsednika na unutarpolitičkom planu on izdvaja, pored politike pomirenja, zdravstene izazove, imajući u vidu veliki broj zaraženih korona virusom, zatim ekonomsko-socijalnu situaciju.\nU spoljnoj politici, i za novu američku administraciju Kina ostaje ključni ekonomski a Rusija vojni rival, a pitanje je samo koji će se mehanizmi primenjivati prema njima i u kojoj meri. „Kad je reč o Rusiji, konfrontacija ostaje mada vest da su spremni da produže START 3 na još pet godina govori o pritisku unutrašnjih problema i suočavanju s realnošću“, kaže Milivojević\nOn skreće pažnju da postoji opasnost da veliki, kad imaju unutrašnji problem, mogu doći u iskušenje da ga izvezu i na spoljnom planu proizvedu situaciju koja će im obezbediti dodatnu koheziju i relaksaciju na unutrašnjem planu. Takva opasnost postoji, slaže se i Kesić koji sluti da su moguće nove avanture globalista u Vašingtonu željnih da ponovo uspostave neprikosnovenu dominaciju. Ipak, ohrabuje ga svedočenje Entonija Blinkena u spoljnopolitičkom odboru Senata dan uoči inauguracije Bajdena.\n„Blinken je govorio o potrebi da nova spoljna politika bude skromna ali odlučna i to je vrlo bitno. To nismo dosad čuli od ljudi koji predstavljaju establišment. Blinken najavljuje da su oni ipak nešto shvatili i da će imati mekši pristup. To nije loša vest za sve ljude koji strahuju da li će biti pritisaka na njihove vlade“, zaključuje Kesić.\nNaslovna fotografija: Tom Brenner/Getty Images\nIzvor Intermagazin, 22. januar 2021.\nPreporučujemoBalkanZoran MilivojevićObrad KesićSADDžo Bajden


Pokrenut mehanizam za rešavanje sporova u okviru iranskog nuklearnog sporazuma - Sputnjik Srbija\n18:01 16 Jun 2021\nUdarna vest: Putin: Pregovori bili „dobri“, ambasadori se vraćaju\n15:02 14.01.2020 Preuzmite kraći link\nNemačka, Francuska i Velika Britanija najavile su pokretanje mehanizma za rešavanje sporova u okviru iranskog nuklearnog sporazuma.\nPredaja slučaja zajedničkoj komisiji u okviru mehanizma za rešavanje sporova predviđena je Članom 36 nuklearnog sporazuma, navodi se u dokumentu.\nMinistri su naglasili da je Iran sam odlučio da ne koristi mehanizam za rešavanje sporova, te stoga „nema zakonskih osnova da ne ispunjava sporazum“.\nAutori izjave podsetili su da je u decembru trojka upozorila Iran na moguće posledice.\n„Umesto da promeni politiku, Iran je odlučio da izvršava svoje obaveze u još manjem obimu“, navodi se u saopštenju o poslednjoj fazi smanjenja obaveza Teherana od 5. januara.\nMinistri naglašavaju da pokreću mehanizam za rešavanje sporova „iskreno i sa visokim ciljem očuvanja nuklearnog sporazuma, kao i sa nadom da će se konstruktivnim dijalogom naći izlaz iz ovog ćorsokaka i krenuti napred, ostajući u okviru dogovora“.\nTramp: Dugo smo tolerisali Iran, ti dani su odbrojani /video/\nU dokumentu se dodaje da Nemačka, Francuska i Velika Britanija nemaju nameru da vrše pritisak na Iran, ali žele da ga podstaknu da se vrati na poštovanje sporazuma.\n„I dalje smo uvereni da ovaj inovativni međunarodni sporazum i njegova primena za neširenje (nuklearnog) oružja služe zajedničkim interesima politike bezbednosti i jačaju međunarodni poredak zasnovan na pravilima“, piše u saopštenju.\nMinistri su, takođe, izrazili zahvalnost Rusiji i Kini koji ostaju u sporazumu i rade na njegovom očuvanju.\nSa svoje strane, izvor u Ministarstvu spoljnih poslova Rusije izjavio je za Sputnjik da Moskva smatra upotrebu mehanizma za rešavanje sporova „neprihvatljivom“, pošto je „u suprotnosti sa ciljevima i smislom Zajedničkog akcionog plana“.\niranski nuklearni sporazum, spor


[ 07/04/2020 ] Važno je da znate: Ime zaraženog u firmi NE SME da se objavljuje!\tDRUŠTVO\n[ 07/04/2020 ] Mnogi poslodavci zbog najavljenih podsticaja vraćaju otpuštene na posao\tEkonomija\n[ 07/04/2020 ] U mostarskoj bolnici preminule dve žene,a u Klinici za infektivne bolesti jedan pacijent\tRegion\n[ 07/04/2020 ] Grčki lekari: Na plažu verovatno u julu, ali život neće biti kao pre pandemije\tDRUŠTVO\n[ 07/04/2020 ] U Srpskoj 42 nova slučaja, ukupno 346; Izlečeno 56 lica\tRegion\nHomeDRUŠTVOProgrameri iz Srbije spremni da pomognu RS\n25/03/2020 Redakcija BALKAN TV DRUŠTVO, Vesti 0\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović razgovarao je danas putem video-konferencijske veze sa ministrom za naučno-tehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđanom Raičevićem.\nPopović je tom prilikom istakao spremnost Srbije da pomogne Republici Srpskoj u vremenu krize, ponudivši pomoć IT zajednice u razvoju softverskih rešenja koja će omogućiti što efikasnije upravljanje krizom izazvanom pandemijom virusa COVID-19.\nOn je kolegi iz Republike Srpske stavio na raspolaganje i druge alate koje je IT zajednica u Srbiji razvila sa idejom da pomogne maloj i srednjoj privredi da održi što viši nivo funkcionalnosti u vremenu krize.\nSrpska inovaciona i IT zajednica pokazala je veliku solidarnost prema našoj braći iz Republike Srpske u ovom teškom trenutku za naš narod sa obe strane Drine. Kao i uvek do sada, spremni smo da pomognemo kada je teško i da zajedničkim naporima, uz što manje posledica, prebrodimo ovaj period krize, rekao je Popović.\nMinistar je istakao da se u ovom trenutku u Srbiji formulišu mere koje bi država mogla da preduzme kako bi zaštitila IT sektor od posledica krize.\nPrema njegovim rečima, IT sektor je najproduktivniji deo srpske privrede, sa najvećim razvojnim potencijalom, i zato je neophodno učiniti sve kako bi se ovaj sektor zaštitio od posledica krize.\nPopović i Raičević su istakli da će u periodu krize u maksimalnoj meri koordinirati svoje aktivnosti, te da će održavati neprekidnu komunikaciju sa IT kompanijama i preduzetnicima u cilju iznalaženja efikasnih rešenja za pomoć vladama Srbije i Republike Srpske u prevazilaženju posledica krize, navodi se u saopštenju Kabineta ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnološki razvoj.\nVlada otvorila kontakt centar za javljanje pritužbi na rad banaka u vezi sa isplatom penzija\nU mostarskoj bolnici preminule dve žene,a u Klinici za infektivne bolesti jedan pacijent\nU Srpskoj 42 nova slučaja, ukupno 346; Izlečeno 56 lica\nJužna Koreja razmatra uvođenje elektronskih narukvica za građane u samoizolaciji\nIndijci masovno palili sveće i uljane lampe da pokažu solidarnost u borbi protiv pandemije(VIDEO)\nTotal Hits : 4619005


Počela gradnja uz pomoć 3D štampača: 10 kuća za 24 sata\nKineska kompanija “WinSun New Materials” počela je da koristi ogroman 3D štampač u procesu gradnje kuća koji joj je omogućio da kompletno gradi čak 10 kuća u jednom danu. Kompanija je do sada izgradila 10.200 kvadratnih metara stambenog prostora u Šangaju koristeći ovaj 3D štampač, u koji je tokom 12 godina razvijanja uloženo 3,2 miliona dolara.\nKneske kompanije su poznate po tome što veoma brzo grade velike građevinske projekte, ali nikada do sada niko nije uspeo da gradi ovom brzinom, ali ni da koristi 3D štampač za dobijanje trodimenzionalnih panela koji će se koristiti za gradnju.\nIako 3D štampači već postoje nekoliko godina, oni su se do sada uglavnom koristili za pravljenje modela, prototipova, avionskih delova, često i za nakit, ali do sada nikada nisu korišćeni u građevini. Štampanje građevinskih panela podrazumeva uzastopno slaganje više slojeva štampanog materijala koji spajanjem daju gotov proizvod koji se koristi kao građevinski materijal.\n3D štampač kompanije "WinSun" je visok 6,6 metara, širok 10, a dugačak čak 150 metara. Mastilo koje koristi za štampanje dobijeno je mešavinom cementa i staklenih vlakana, a u budućnosti će biti korišćen i stari građevinski materijal kako bi reciklaža i zaštita životne sredine bila podignuta na viši nivo.\nU ovoj kompanije tvrde da je ovaj način gradnje neuporedivo jeftiniji od tradicionalnog, pa jedna mala stambena jedinica (prikazana na fotografijiama košta 4.850 dolara. Štaviše, "WinSun" uskoro namerava da otvori 100 fabrika za reciklažu građevinskog materijala širom Kine kako bi osigurali sirovinu za 3D izgradnju kuća. Firma procenjuje da bi se daljim razvojem projekta, cena izgradnje ovakve kuće mogla prepoloviti te tako osigurati pristupačan dom za najsiromašnije stanovnike ove zemlje.\nNajveću poteškoću u ovom trenutku čine regulatorne prepreke i činjenice da propisi koji se odnose na građevinu još nisu predvideli upotrebu 3D štampača u izgradnji, ne treba očekivati masovniju upotrebu ove tehnologije u skorije vreme.\nFoto: Pei Xin/news.cn\nArhitektura, Winsun New Materials, 3D, 3D štampači, Gradnja kuća, Kuće, Kina


OSM Televizija - Pale: Održan tradicionalni godišnji koncert KUD-a "Mladost"\nViše od 200 članova ova dva društva, sa izvornom vokalnom grupom, orkestrom i djecom iz vrtića "Bubamara" predstavili su svoja umijeća mnogobrojnim posjetiocima u Sportsko-poslovnom centru "Peki" na Palama.\nPredsjednik KUD-a "Mladost" Milan Čvoro rekao je novinarima da je cilj koncerta da se pokaže sve ono što su radili članovi KUD-a tokom cijele godine.\nOn dodaje da je ova godina bila mnogo uspješna, a da sljedeće godine slave 65 godina postojanja KUD-a odnosno 40 godina postojanja pod imenom KUD "Mladost" sa Pala.\nČvoro je istakao da KUD pokušava da u školskim ustanovama i vrtićima organizuju svoje sekcije, tako da u vrtiću "Bubamara" imaju folklornu i baletsku sekciju koja je večeras prvi put nastupala.\nČlan KUD-a "Mladost" iz Hamburga Јelena Plakalović rekla je da se večeras njihovih 25 članova predstavilo sa igrama Šumadije, Bosilegradskog krajišta i Crne trave, a da društvo trenutno broji 125 članova.\nKUD "Mladost" osnovano je 1953. godine i imaju 300 članova podijeljenih u četiri grupe, od najstarijih do najmlađih.\nOkupljaju djecu i omladinu svih uzrasta u više sekcija - folklorna, frulaška, guslarska, narodni orkestar i izvorna grupa, te se bave očuvanjem izvorne narodne tradicije i kulture kroz igru, pjesmu i sakupljanje narodne nošnje.\nJoš iz iste kategorije: « Od sutra skijanje na Јahorini, i to uz popust Pravobranilaštvo Srpske: Nije prodato zemljište na Trebeviću, postupci u toku »


Grad Novi Pazar - I ove godine grad birao najlepšu baštu Novog Pazara\nI ove godine grad birao najlepšu baštu Novog Pazara\nKonkurs za izbor najlepše bašte na teritoriji grada Novog Pazara završen je proglašenjem pobednika a prema odluci petočlane komisije najlepša bašta u gradu u vlasništvu je Mirsade Zećirović. Druga nagrada pripala je Ismetu Petlači a treća Redžu Hasanoviću. Vlasnica najlepše bašte nagrađena je novčano, sa 30 000 dinara, 20 000 dobio je drugoplasirani, a 10 000 dinara trećeplasirani na konkursu za najlepše dvorište odnosno baštu.\nKomisija je saopštila da je na konkurs za izbor najlepše bašte u 2018. pristiglo četrnaest prijava a da izbor nije bio ni malo lak, kao i da su presudili sledeći kriterijumi: starost bašte, broj i vrste sadnica, urednost bašte, raspored i opšti utisak.\nDa bi odabrali najlepšu baštu, članovi komisije su na osnovu pristiglih prijava obišli i fotografisali sve bašte i dvorišta prijavljena nakon što je objavljen javni poziv.\nIzbor najlepše bašte – dvorišta na teritoriji grada polako postaje tradicija. Ideja je nastala pre nekoliko godina sa ciljem da grad pruži podršku građanima koji vode računa o svojim avlijama, ali i podstakne građane da brinu o svom okruženju.


Serbian FM // Serbian Football Managers :: Infopage\nKorišćenjem bilo kog dela www.serbian-fm.net i svih njegovih delova, automatski prihvatate sva aktuelna pravila korišćenja.\n- www.serbian-fm.net je forum Footbal Manager igre koji sadrži autorska dela u obliku vestiju, intervjua, recenzija, tekstova, patch-eva, skin (grafika), najava dogadjaja. Vi kao posetilac foruma imate pravo da ta dela čitate. Možete trećim licima distriburiati iste tekstove uz obavezno navođenje ka izvoru informacije tj. ka sajtu www.serbian-fm.net Nemate prava za komercionalnu upotrebu autorskih dela bez pisane saglasnosti autora teksta. Autori zadržavaju sva prava i intelektualno vlasništvo nad svojim delima.\n- www.serbian-fm.net je neprofitan forum sem banera koji imaju za cilj plaćanje održavanja (hostovanje i slično) sajta i članarina na forumu je besplatna. Autorima se ne isplaćuje novčana ili druga naknada (mogu postojati izuzeci koji su stvar dogovora vlasnika sajta i autora) za objavljivanje njihovih dela, koje je na dobrovoljnoj i samoinicijativnoj osnovi.\n- www.serbian-fm.net ne garantuje posetiocima ništa u vezi sa sajtom ili njegovim sadržajima, koji su ponuđeni "kakvi jesu" i bez izmene (kao izmena se ne računa pravopisno, tehničko, ili bilo koje drugo prilagođavanje teksta uz zadržavanje smisla teksta autora) od strane autora sajta. Autorima ćemo pružiti pomoć u eventualnim procesima koji se mogu pokrenuti pred domaćim i međunarodnim institucijama koji se brinu da se o poštovanju zakona o autorskom pravu/delu.\n- www.serbian-fm.net poseduje forum na kome administracija sajta ne snosi odgovornost za sadržaje poruka koje su objavili drugi članovi foruma. Svi članovi foruma prihvataju pravilnik foruma koji je jasno istaknut na samom forumu. Administracija (vlasnici) zadržavaju pravo izmena pravilnika foruma uz istaknuto obaveštenje na samom forumu u delu predviđenom za pitanja u vezi portala i foruma. Administracija foruma zadržava pravo da odbije objavljivanje bilo kog dela sa (uglavnom će obrazloženje biti dostavljeno putem emaila koji je autor dela ostavio kao kontakt ili sa koga je poslao email) ili bez obrazloženja autoru dela.\n- Administracija foruma www.serbian-fm.net će se truditi da sajt bude stalno pristupačan posetiocima, ali dostupnost ne garantujemo s obzirom na vreme potrebno za redovno održavanje, redizajn, moguće probleme sa hosting servisom, backup podataka, i druge moguće nepredviđene okolnosti. Administracija foruma nije odgovorna za eventualnu štetu koje bi mogli da nanesu sadržaji preuzeti sa foruma.\n- www.serbian-fm.net ne sadrži i ne podržava bilo kakav ilegalni sadržaj (uključujući piratski softver, pornografiju, ilegalne aktivnosti, neodobreno korišćenje zakonom zabranjenih sadržaja, prevare bilo koje vrste i slično).\n- www.serbian-fm.net se odriče bilo kakve odgovornosti po pitanju sajtova na koje je moguće pristupiti preko linkova unutar foruma ili indirektno navedenih.\n- Korisnici foruma www.serbian-fm.net (posetioci/članovi/autori i ostali, tj. vi) se pristajanjem na ovaj ugovor o korišćenju odriču mogućnosti tužbe, potražnje, naplate i sličnog protiv sajta u bilo kom slučaju. Administracija foruma će pružiti svaku potrebu pomoć u vidu informacija koje od administratora sajta zatraže nadležni (pravosudni i policijski) organi.\n- Forum www.serbian-fm.net zadržava pravo na izmenu ovog uslova u bilo kom trenutku bez najave.


[EWB Intervju] Ambasador Udovički: Naučna saradnja sa NATO-om veoma korisna za Srbiju - European Western Balkans\n[EWB Intervju] Ambasador Udovički: Naučna saradnja sa NATO-om veoma korisna za Srbiju\nAutor Vukašin Živković 31. 10. 2019. 01. 11. 2019.\nKako NATO percipira Srbiju? Zašto NATO ima nisku podršku među stanovništvom Srbije? Šta znači pristupanje Severne Makedonije NATO-u za Srbiju? To su neka od pitanja koja smo postavili ambasadoru Miomiru Udovičkom, šefu Misije Republike Srbije pri NATO u Briselu.\nEuropean Western Balkans: Prošle nedelje je održana Parlamentarna skupština NATO-a, gde se moglo čuti kako je Srbija postala veoma važan partner za NATO. S druge strane, u Srbiji NATO ima veoma nisku podršku među stanovništvom, koje ga neretko percipira kao neprijatelja. Da li mislite da je takav stav građana opravdan, posebno ako uzmemo u obzir trenutni nivo saradnje Srbije i NATO-a?\nMiomir Udovički: Bombardovanje Jugoslavije i priznavanje nezavisnosti Kosova od strane brojnih članica NATO nesumnjivo da su osnovni razlozi za negativan stav našeg javnog mnjenja prema ovoj organizaciji.\nIstovremeno, imamo situaciju da su bilateralni odnosi sa zemljama članicama NATO koje su učestvovale u ovim akcijama značajno unapređeni i da je njihova percepcija u našem društvu mnogo bolja od percepcije same organizacije. Verujem da će naše javno mnjenje uočiti i da je saradnja sa NATO korisna za našu zemlju.\nEWB: Individualni akcioni plan partnerstva Srbije i NATO (IPAP) je istekao, a pokrenuta je procedura za usvajanje novog koja se u međuvremenu odužila. Da li imate bilo kakve informacije o tome kada će se usvojiti i kakav će biti njegov konačan sadržaj?\nMU: Individualni akcioni plan je dobio saglasnost svih naših nadležnih ministarstava i tela i predstoji usvajanje na Vladi. Sadržaj je sličan prethodnom, usvojenom 2015. IPAP je samo plan, a ne sporazum, kako se često pogrešno navodi u javnosti i odslikava pravce naše saradnje sa NATO. On govori o našoj spoljnoj i bezbednosnoj politici, ekonomskim reformama, saradnji u oblasti odbrane i vojske, javnoj diplomatiji, naučnoj saradnji i saradnji u kriznim situacijama, te o zaštiti poverljivih informacija.\nAmbasador Miomir Udovički; Foto: Misija Republike Srbije pri NATO\nEWB: U medijima retko možemo da vidimo o saradnji Srbije i NATO-a u okviru programa Nauka za mir i bezbednost. Koliko je za Srbiju važno da sarađuje u okviru tog programa i koji su trenutno rezultati?\nMU: Da, šteta je što naša javnost nije bolje upoznata o konkretnim aktivnostima iz oblasti naučne saradnje sa NATO. Ona je veoma široka i koristi našim brojnim institucijama, univerzitetima, istraživačkim centrima, iskusnim, ali i mladim naučnicima, kako u finansijskom aspektu, tako i u razmeni iskustava i znanja.\nMislim da bi i ove institucije i pojedinci, ne samo država, trebalo da budu aktivniji u prezentovanju ove saradnje, veoma korisne za našu državu. Trenutno su u toku projekti iz oblasti energetske bezbednosti, podizanja bezbednosne zaštite od opasnih otpada, sajber odbrane, protiv-terorizma i drugi.\nEWB: Krajem prošle godine, počela je procedura transformacije Kosovskih bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova što je dosta uzburkalo javnost u Srbiji. Da li su članice NATO-a upoznate sa strahovima Srbije i kakva je njihova reakcija na ovaj potez Prištine?\nMU: I Sekretarijat NATO i pojedinačne članice NATO su veoma dobro upoznate sa našim stavom o tzv. Vojsci Kosova. NATO i generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg su u više navrata istakli neslaganje sa načinom i trenutkom započinjanja transformacije KBS. Iako postoje određene razlike u stavovima pojedinih članica, NATO je zamrzao usvajanje bilo kakvih novih projekata sa KBS.\nEWB: Videli smo tokom poslednje posete ruskog premijera Dimitrija Medvedeva da su potpisani brojni ugovori, tako da možemo zaključiti da je saradnja naročito poslednjih par godina u usponu. Kako NATO gleda na ovu saradnju, posebno ako uzmemo u obzir da su NATO zvaničnici označili Rusiju kao remetilački faktor u regionu?\nMU: Najviši funkcioneri NATO su više puta eksplicitno iskazali da je svaka zemlja suverena da bira sa kim će da sarađuje u bezbednosnim aktivnostima i da to ne smeta ovoj organizaciji. U vezi sa konkretnom vežbom “Slovenski štit 2019”, NATO je ponovio stav da je “to stvar Srbije i Rusije”, ističući “dobre i produktivne odnose” između Srbije i NATO.\nIPAPMiomir UdovičkiOTAN 2019Saradnja Srbije i NATO-a\nAmbasador Francuske: Zalažemo se za punopravno članstvo Srbije u EU\nFajon sa opozicijom o dijalogu, za sada nema promene formata\n[EWB intervju] Reljić: Bez privrednog rasta u regionu nema ni političkog napretka\nKatarina Anđelković 15. 02. 2018. 15. 02. 2018.\n[EWB intervju] Tajani: Crna Gora i Srbija mogu biti spremne za članstvo do 2025.\nSofija Popović 12. 09. 2020. 11. 09. 2020.


Na početku, bitno je podsetiti da je uvrežena navika na ovim prostorima da, oni koji imaju "neki dinar preko", odnosno slobodna sredstva, to stave na bankarsku štednju ili kupuju nekretnine. Dakle praksa sa viškom novca je u kategoriji takozvanih konzervativnih poslova. Stručnjaci kažu da ovakve investicione navike de fakto bilduju bankraske profite i praktično sužavaju mogućnost šireg razvoja privrede.\nDržava je sada usvojila, da će pod određenim uslovima kupovati korporativne obveznice. Advokat Igor Isailović pojašnjava za Blic šta su korporativne obveznice i šta sve može da promeni ova nova mera na tržištu hartija od vrednosti.\n- Korporativne obveznice su dužničke hartije od vrednosti koje kompanije izdaju odnosno, emituju u cilju prikupljanja finansijskih sredstava od investitora. Vlada je 10. aprila donela Uredbu kojom se pojednostavljuje I pojefinjuje postupak izdavanja korporativnih obveznica, koje mogu biti obične i zamenjive. Obične korporativne obveznice koje se inače emituju na tržištu hartija od vrednosti (dozvolu za emisiju izdaje Komisija za hartije od vrednosti), daju pravo da se povrati uloženo i plus zaradi određeni iznos u vidu fiksne ili varijabilne kamate. Pojednostavljeno rečeno one su samo mehanizam za prikupljanje finansijskih sredstava – aktiviranjem privatnog kapitala u privatni sektor (cash flow) – kaže Isailović.\n- Da li će kupiti korporativne obveznice jednog ili drugog privrednog društva ili svoja sredstva uložiti na neki od konzervativnih načina plasiranja sredstava pre svega zavisi od rejtinga obveznica. Što je bolji kreditni rejting izdavaoca, to je bolji rejting obveznice, a rizik investitora manji – pojašnjava naš sagovornik.\n- Privreda će de fakto sredstvima iz budžeta biti podstaknuta na rast i razvoj a rast i razvoj sa takvim partnerom jeste siguran. Smatram da će kupovina korporativnih obveznica koju je država najavila biti samo zamajac za razvoj tržišta hartija od vrednosti kao i u svim razvijenim demokratijama te da će građani umesto tradiocinalne štednje za mizerne kamatne stope, ali i pravna lica koja imaju višak slobodnih sredstava svoja sredstva ulagati u kupovinu korporativnih obveznica te imati daleko veći interes od bankraskih kamata – ističe advokat Isailović.\nSam postupak odobravanja kredita, efikasnost bankarskih službenika da ne kažemo komplikovan proces kreditiranja, cena koštanja, mesečni anuiteti dospelosti kredita, obezbeđenje izvršenja kredita (hipoteke i ostali kolaterali) a posebno brojna prava banaka koja se često postavljaju kao vlasnici kapitala a ne kreditori jesu razlog zbog čega se privrednici sve ređe odlučuju za kreditiranje – kaže Isailović.\nDa li obveznice mogu da se konvertuju u kapital?\nSamo zamenjive obveznice kao pravni termin sui generis daju pravo imaocu da pod određenim uslovima konvertuje svoja prava iz obveznice u capital – pojašnjava Isailović.\nIsailović kaže da je ovaj vid državnog intervencionizma do sada bio nezamisliv imajući u vidu zabranu državne pomoći (tzv state aid) kako od strane MMF-a tako i od strane evropske komisije ali i ostalih relevatnih finansijskih faktora. -Pratio sam retoriku izvršne vlasti i shvatio da su ove stege kada je u pitanju state aid usled pandemije ozbiljno popustile. Pratio sam i uporedna zakonodavstva (zakonodavstva u ostalim pre svega susednim zemljama) i mogu vam reći da sam veoma pozitivno iznenađen kako je izvršna vlast kod nas jedina prepoznala ovu mogućnost pomoći privrede. Ja sam uveren da će ova mogućnost finansiranja ostaviti najdublji trag jer daje super gorivo privredi ne samo da se oporavi vec nastavi duplo brže da raste nego što je do sada to bio slučaj, a ni do sada nije imala čega da se stidi – poručuje Isailović.


Bajević sa delegacijom N/FSBiH u petak kreće u Rim\nIskusni Bajević planira u reprezentaciju vratiti nekoliko ‘senatora’, a jedan od onih čije bi mu usluge bile od velike koristiti u baražu svakako je Senad Lulić koji u dresu Lazija, po običaju, igra veoma dobro.\nSvjestan toga je i sam Bajević, koji je odlučio u petak da se zaputi u Rim i obavi razgovore sa 33-godišnjim Lulićem oko povratka u nacionalni tim, a društvo će mu praviti delegacija N/FSBiH koju će činiti Elvedin Begić, Elmir Pilav i Zvjezdan Misimović.\nBajević i društvo će u sklopu posjete Rimu s tribina gledati i Lulićev meč protiv Napolija koji se igra u subotu, a dan kasnije će na Olimpicu nazočiti i utakmici između Rome i Juventusa koju će iskoristiti i kako bi se sastali sa Edinom Džekom i Miralemom Pjanićem.\nNema sumnje da bi Lulićevo iskustvo i liderstvo bilo od velike koristi BiH u baražu. O eventualnom povratku u nacionalni tim on, s druge strane, još ne želi govoriti, pa nam ne preostaje ništa drugo nego da sačekamo i vidimo kakav će ishod razgovora biti.\nPodsjetimo, Lulić se od reprezentacije BiH oprostio u decembru 2017. godine.\nPrivremenom selektoru nogometne reprezentacije BiH Dušanu Bajeviću odlukom Izvršnog odbora Nogometnog saveza BiH produžen je ugovor. Nogometni savez BiH...


200 000 evra podrške za inovativna rešenja u sektoru poljoprivrede | Mojauto\nBioSens Institut\t| 31. 12. 2018. - 08:36h | Komentara: 0\nEvropski projekat DIATOMIC raspisao je Otvoreni poziv za dodelu bespovratnih sredstava u iznosu od 1 610 000 evra. Konkurs je namenjen malim i srednjim preduzećima, startapima i istraživačkim centrima koji imaju ideju kako da razviju ili unaprede digitalne tehnologije koje primenu nalaze u sektoru poljoprivrede, zdravstva i industrijske proizvodnje.\nInstitut BioSens iz Novog Sada jedan je od vodećih partnera u okviru ovog projekta. Kroz svoje dosadašnje akceleratore, poput projekata Fractals, KATANA i Internet of Food & Farm 2020, BioSens je podržao više od 100 kompanija širom Evrope čiji su inovativni proizvodi već našli put do tržišta i pokazali odlične rezultate. U narednom periodu očekuje se realizacija još dva projekta ovog tipa, SmartAgriHubs i Parsec, koji će kroz kaskadno finansiranje kompanijama omogućiti pristup evropskim fondovima.\nKome je namenjen Otvoreni poziv?\nZa sredstva iz fonda mogu konkurisati mali timovi, sa najviše tri partnera. Konkurs je odlična prilika za unapređenje poslovanja za kompanije i istraživačke centre koji se bave razvojem mikroelektronskih komponenti, uređaja, senzora, pametnih sistema, softvera i dr.\nOsim finansijske pomoći u iznosu do 200.000 evra po projektu, DIATOMIC nudi tehnološku i biznis podršku, ali i pomoć pri pronalaženju odgovarajućih partnera za saradnju iz Srbije i Evrope. Tokom realizacije projekata koji su uspešno prošli proces selekcije, članovi DIATOMIC-a nude i savetodavnu pomoć kako bi timovi što uspešnije dizajnirali, razvili i plasirali svoje proizvode na tržište.\nRok za podnošenje prijava je 31. januar 2019. godine.\nO uslovima konkursa i procesu selekcije možete se više informisati na sajtu DIATOMIC-a.\nPobednička ideja iz Srbije\nU prvom krugu Otvorenog poziva projekta DIATOMIC, koji je završen u junu ove godine, pobedio je projekat CHAT predvođen kompanijom iz Srbije DunavNET. Njihova ideja je da unaprede sistem za nadzor i rano otkrivanje uzgojnih bolesti pilića.\nCilj projekta je da proširi funkcionalnost nekoliko pametnih uređaja, kako bi se unapredio audio i video nadzor pilića na farmama, a uz pomoć metoda mašinskog učenja omogućila automatska detekcija i prevencija bolesti. Tim okupljen oko projekta CHAT, osim DunavNET-a čine i Farma Živko Sekulić iz Srbije i austrijska kompanija Persl.\nInstitut BioSens: podrška domaćim kompanijama\nInstitut BioSens je prva institucija u Srbiji i regionu koja je pokrenula akceleratorske programe za unapređenje poljoprivredne proizvodnje kroz razvoj digitalnih tehnologija.\nIako se IT sektor ubrzano razvija i predstavlja jednu od najjačih privrednih grana u našoj zemlji, većina aktivnosti se i dalje odnosi na izvoz softverskih usluga. Cilj BioSens akceleratora je da podstakne jedan drugačiji trend i omogući razvoj naših startapa i kompanija kako bi rezultati njihovog rada ostali u Srbiji i posprešili privredni rast.\nNakon završetka izgradnje BioSens zgrade, u prostorijama Instituta biće obezbeđen i prostor akceleratora, u kom će kompanije i startapi moći da se okupljaju i dobiju svu neophodnu podršku kako bi svoja znajna i ideje pretočili u tržišno orjentisane proizvode.\nOsnovni sistem podrške u okviru akceleratora obuhvatiće programe obuka i treninga za razvoj biznisa, programe mentorstva, kao i lakši pristup fondovima, investitorima i razgranatoj mreži saradnika širom Evrope. Osim toga, kompanijama će biti omogućen i pristup istraživačkoj opremi poslednje generacije koja će se nalaziti u sklopu BioSensovih laboratorija.\nOsim pružanja podrške kompanijama, BioSens Institut kontinuirano radi na razvoju i podsticanju preduzetničkog duha svojih istraživača i pruža im neophodnu podršku da rezultate svojih istraživanja lansiraju na tržište.\nO projektu DIATOMIC\nDIATOMIC je evropska mreža centara za digitalne inovacije čiji je cilj da unapredi razvoj i usvajanje digitalnih tehnologija u sektoru poljoprivrede, zdravstva i industrijske proizvodnje. Projekat je podržan od strane Evropske komisije u okviru programa za finansiranje istraživanja i inovacija Horizont 2020.\nPovezane teme: BioSens Institut, Evropski projekat, DIATOMIC


07.12.2019 / 10:44 BiH - Reakcija na izjave Mijatovića\nSaopćeno je ovo danas iz Ureda za odnose s javnošću Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\n- On je bez ikakve argumentacije sve vjerske zajednice u Bosni i Hercegovini, pa tako i Islamsku zajednicu nazvao «ograncima fašističkih organizacija». Tom prilikom on je bez ikakvih dokaza ustvrdio kako «pored tri ove fašističke političke organizacije, imamo još tri zla u Bosni i Hercegovini, to su Pravoslavna crkva, Katolička crkva i Islamska zajednica». Da bi kasnije dodao «...to je rezultat ove tri fašističke političke organizacije i tri ogranka kroz nazovimo vere.»\nIako angažman vjerskih zajednica u društvu podliježe kritici neprihvatljivo je da se one ovako brutalno vrijeđaju i etiketiraju. Ovakav neodgovoran i klevetnički govor izlazi iz okvira osnovne pristojnosti i ona politička opcija u čije ime su uvrede izrečene se o tome treba očitovati kako bi se otklonila svaka nedoumica o tome da li su ovo zvanični stavovi stranke, navode iz Islamske zajednice BiH.\nIslamska zajednica još jednom apeluje ne sve političke aktere da ne posežu za opasnim populizmom, govorom mržnje i neutemeljenim klevetama u javnom prostoru jer to ne doprinosi ozdravljenju društva.


Srbija- Teniski šampioni sveta\nod Zaga taj Ned 5 Dec - 9:11:09\nOdlučujući poen za naš tim osvojio je Viktor Troicki, koji je u poslednjem, petom meču savladao Majkla Ljodru sa 6:2, 6:2, 6:3.\nPre toga je Novak Đoković pobedio Gaela Monfisa sa 6:2, 6:2, 6:4 i izjednačio rezultat u finalu na 2:2.\nU petak je Đoković savladao Žila Simona sa 3:0, a istim rezultatom je Monfis pobedio Janka Tipsarevića. Francuzi su do prednosti došli u subotu, kada su Ljodra i Arno Klemon u dublu pobedili Nenada Zimonjića i Troickog sa 3:2.\nVeć na startu je uspeo da napravi brejk i povede u prvom setu sa 3:1, a potom je nastavio da igra kao da mu je ovo deseto finale Dejvis kupa. Konstantno je vršio pritisak na servis Lodre i to mu je donelu drugi brejk već u petom gemu i vođstvo od 1:0.\nKada je Francuz u drugom gemu drugog seta uspeo da oduzme servis našem reprezentativcu i povede sa 2:0 činilo se da bi to mogao da bude uvod u dug i dramatičan meč, ali je tada usledio pravi uragan Troickog, koji je nanizao šest gemova zaredom i šokirao protivnika.\nTakav udarac teško bi mogao da podnese bilo koji teniser u tako važnom meču, pa je bilo sasvim očekivano da reprezentativac Francuske poklekne već na startu trećeg seta. Troicki mu je i šesti put oduzeo servis i stekao prednost koju, nošen bučnom podrškom oko 17.000 navijača, među kojima su bili predsednik Srbije Boris Tadić i više ministara Vlade Srbije, nije mogao da ispusti.\nLodra je u većem delu trećeg seta delovao potpuno nemoćno, a kada je Troicki sedmim brejkom u meču poveo 4:1, bilo je jasno da će Srbija prvi put osvojiti najprestižnije tenisko ekipno takmičenje na svetu.\nU devetom gemu Troicki je stigao do dve vezane brejk lopte i posle dva sata i 15 minuta uspeo je da iskoristi drugu i osvoji najvažniji poen u karijeri koji je Srbiji obezbedio istorijsku pobedu.\nPo završetku meča svi naši reprezentativci i članovi stručnog štaba, na čelu sa predsednikom Teniskog saveza Srbije Slobodanom Živojinovićem, ispunili su obećanje dato uoči finala i ošišali se "na nularicu".\nRe: Srbija- Teniski šampioni sveta\nod unlock3r taj Ned 5 Dec - 11:31:18\nSrbija je prvak sveta u tenisu!\nIstorijski poen za reprezentaciju Srbije doneo je Viktor Troicki koji je u odlučujućem, petom meču oduvao sa terena Mikaela Lodru rezultatom 6:2, 6:2, 6:3 i tako kompletirao veliki preokret u trećem danu velikog finala u Areni!\nKolone automobila okićenih zastavama slivale su se prema centru grada, a na Trgu republike okupili su uglavnom mladi, kojima niska temperatura nije ni malo smetala da se dobro zabave.\n"Još ne možemo da verujemo da smo prvaci sveta, osećaj je zaista neverovatan. Ostaćemo ovde do kasno u noć, nije nam hladno nimalo i nadamo se da će teniseri doći da nam se pridruže", rekao je srednjoškolac Nikola Jeremić koji je sa društvom slavio na Trgu.\nod Broj Jedan taj Ned 5 Dec - 11:55:31


Degenek i ''Kenguri'' idu dalje, Rogić u 93. doneo pobedu - Sportske.net\nDegenek i ''Kenguri'' idu dalje, Rogić u 93. doneo pobedu\nAustralija ne blista na Azijskom kupu, ali izborila je plasman u osminu finala.\nDanas je završeno takmičenje i u Grupi B Azijskog kupa, utakmicama trećeg kola.\nJordan je i pored remija bez golova (0:0) sa Palestinom osigurao prvo mesto u grupi, a drugo je osvojila selekcija Australije.\n''Kenguri'' su danas posle velike borbe savladali Siriju sa 3:2, a gol odluke postignut je u nadoknadi vremena.\nMabil je u 41. minutu doneo vođstvo Australiji, ali ono je trajalo samo dva minuta, kada je Kribin izjednačio na 1:1.\nTim rezultatom se ušlo u drugo poluvreme, a na novo vođstvo ''Kengura'' čekalo se do 54. minuta, kada je Ikonomidis pogodio na asistenciju Tima Rogića - 2:1.\nFiniš je bio veoma uzbudljiv, Sirija je u 80. minutu iznudila jedanaesterac koji je realizovao Al Soma za novo izjednačenje, ali u poslednjim trenucima nadoknade vremena, Ikonomidis vraća asistenciju Rogiću, koji postiže gol odluke - 3:2.\nDoskorašnji štoper Crvene zvezde, a od pre par dana saudijskog Al Hilala, Miloš Degenek, odigrao je svih 90 minuta u pobedničkoj ekipi.\nAustralija je ovom pobedom potvrdila drugo mesto i direktan plasman u osminu finala, Palestina je treća sa dva boda i ide u razigravanje za ulazak među najboljih 16, a Sirija završava takmičenje kao poslednjeplasirana u grupi, sa jednim osvojenim bodom.


Novi stil stopiranja: sa prikolicom, bez automobila « Turistička organizacija Srbije\nDvojica holandskih umetnika i pas krenuli su na veoma interesantan put: Tjerk Rider, muzičar, Peter Bijl, pisac i pas stopiraju ove godine od Utrihta u Holandiji do Istanbula u Turskoj, a sve to sa kamp prikolicom, bez automobila.\nStopirajući na putevima sa natpisom ‘Auto kuka’ oni žele da pokažu koliko su nam drugi potrebni da bismo nastavili svoj put. U osam meseci četrdeset različitih vozača dovezlo je ove umetnike od Holandije do Srbije. Trenutno se nalaze u Beogradu, za vikend idu u Novi Sad, a krajem nedelje kreću ka Istanbulu, gde se nadaju da će stići do 1. jula.\nOvim simboličnim putovanjem Tjerk i Peter žele da pokažu da su nam svima potrebni drugi ljudi da bismo nastavili dalje. Dok vozači njima pomažu da stignu na određenu destinaciju, oni njih inspirišu i ohrabruju da žive svoje snove. Tjerk i Peter pišu redovno o svojim putovanjima na svom sajtu (www.caravanproject.eu), kao i na društvenim mrežama. Za njih ovo putovanje predstavlja izvor inspiracije za buduća umetnička dela, kao što su muzički album, knjiga i pozorišni komad.\nProjekat stopiranja sa kamp prikolicom (The Caravan Hitchhiking Project) pobudio je pažnju mnogih medija, pa i nacionalnih televizija u šest zemalja. Tako ih je nemačka nacionalna televizija pratila poslednjih nekoliko dana u potrazi za ’kukom’ od Novog Sada do Beograda.\n100\tArhiva vesti


Francuska pokazala nepoštovanje prema žrtvama\nM. K. 29. aprila 2017. 09:05\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je u Valeti da je francuskom kolegi Žan-Mark Erou preneo da je naša zemlja „veoma teško primila“ odluku suda u Kolmaru i da je Francuska izrazila nepoštovanje prema srpskim žrtvama, koje imaju pravo na pravdu kao i druge žrtve.\n„Sve ovo što sam rekao, govorim zbog toga što želimo da sačuvamo mir i stabilnost. Smatramo da je ideja EU veoma važna za smrivanje tenzija u regionu, da se tako pokazuje da svi imamo zajednički cilj kome će Srbija biti posvećena i da će premijer, budući predsednik i nova vlada raditi posvećeno ka ostvarenju tog cilja“, poručio je Dačić posle sastanka.\nOn je govorio o situaciji u Srbiji i regionu, poručivši da je kapitalna vrednost koju Srbija ima u ovom trenutku – politička stabilnost.\n„U tom smislu, istakao sam da je pobeda premijera Vučića na predsedničkim izborima doprinos toj političkoj stabilnosti i da će nova Vlada koja se bude formirala nastaviti da bude posvećena članstvu u EU i izgradnji mira, bezbednosti i stabilnosti u regionu“, rekao je Dačić.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova, Dačcić je naglasio da dešavanja u Makedoniji ne mogu da se posmatraju kao „izolovan slučaj“, da predstavljaju posledicu raznih izjava kojima se podstiču „neki projekti koji mogu da izazovu nestabilnost“, kao i da je Srbija izložena takvim potezima.\n„To su ideje o stvaranju Velike Albanije i ujedinjenju svih Albanaca. Ovde sam upitao kako bi se reagovalo da mi pomenemo ideju o ujedinjenje svih Srba u jednu državu i da li bi se o istoj ćutalo“, upitao je Dačcih.\n„Naglasio sam da su to provokacije na koje Srbija ne reguje. Suzdržani smo jer želimo da budemo proizvođač mira i stabilnosti u regionu“, rekao je Dačić nakon sastanka u Valeti.


Kampanja Vlade 'Uprava po meri svih nas'\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 30.Nov.2019, 16:56\nOva kampanja je kreirana kako bi se kod građana Srbije podigla svest o važnosti reforme javne uprave u efikasan, otvoren >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i transparentan servis građana i privrede, navedeno je u saopštenju Vlade.\nKampanja istovremeno prikazuje aktivnosti i rezultate reforme javne uprave, koju Vlada sprovodi uz podršku Evropske unije, kako bi se građanima pružile informacije o njihovim pravima i ohrabrilo njihovo veće učešće u procesu donošenja odluka.\nPod sloganom "Uprava po meri svih nas" kampanja obuhvata seriju televizijskih spotova, događaja, bilborda, novinskih oglasa i tekstova u kojima će građani moći da se upoznaju sa procesom reforme javne uprave.\nReformom, koja je bazirana na Strategiji za reformu javne uprave i pratećem Akcionom planu, koordinira Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave i u njenu implementaciju je uključeno više državnih institucija, koje uz stručnu i finansijsku podršku Evropske unije, stvaraju uslove za savremenu i efikasnu javnu upravu - upravu po meri svih građana.\nTokom kampanje će, kako je saopšteno, biti predstavljena i posebna internet stranica na kojoj će građani na jednom mestu moći da pronađu sve najvažnije informacije o aktivnostima koje se sprovode, kao i brojna korisna uputstva i objašnjenja za pojedine administrativne postupke i procedure.\nEvropska unija snažno podržava reformu javne uprave u Srbiji, a do sada je Srbiji donirala ukupno više od 200 miliona evra za poboljšanje javne uprave, od čega je direktna budžetska podrška 70 miliona, navedeno je u saopštenju Vlade.\nRTS: Pokrenuta kampanja "Uprava po meri svih nas"


Canyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi bežični miš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCanyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi bežični miš cene\nTrenutno nemamo slike za Canyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Canyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi bežični miš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Canyon bežični miš CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bežični miševi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Canyon Bežični miševi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Canyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi bežični miš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Canyon CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi bežični miš. Pre kupovine, podatke za Canyon bežični miš CNR-W06 Bezicni Crni 1600dpi proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nCanyon CNR-W06 Bezicni Crveni 1600dpi bežični miš


Press Online :: Politika :: Joksimovič o usvojenoj strategiji\nJoksimovič o usvojenoj strategiji\nBEOGRAD - Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas da je usvojena strategija EU za Zapadni Balkan jedna od najsnažnijih političkih poruka od strane Evropske komisije Srbiji otkada je započeo proces evropskih integracija.\nOna je navela da je strategija nastala kao razrada i vizija predsednika EK Žana Kloda Junkera, koji je svojevremeno odgovarajući na pitanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića o tome kakva je vremenska perspektiva pristupanja naše zemlje, naveo okvirno 2025. godinu.\nJoksimović je u EU info centru rekla novinarima da je važno što je 2025. ostala za Srbiju i Crnu Goru. Ministarka smatra da je EK na ovaj način uvažila kriterijum poštovanja, zasluga i napretka u procesu evrointegracija svakog kandidata pojedinačno.\n"Zadovoljni smo, jer smo prepoznati kao najozbiljniji kandidat za članstvo u ovom trenutku, dobro je što je i za sve druge države pozitivna perspektiva", navela je.\nOna je dodala da je taj dokument izrazio političku volju i saglasnost EU da politika proširenja ima svoj kredibilitet i da se nastavlja.\nPrema njenim rečima, strategijom nisu dodati novi uslovi već je na ovaj način EU konačno pokrenula "neku vrstu svoje sopstvene regenerativne agende i stategije".\nJoksimović je navela da je Vlada Srbije i ranije zauzimala poziciju za ostvarivanje napretka u reformama koje su i danas navedene u strategiji, od kojih je jedna od bitnijih reforma u oblasti vladavine prava.\n"Vladavina prava i poglavlje 23 nesumnjivo je jedno od najvažnijih, što pokazuje to da se prvo otvara, a među poslednjima zatvara, upravo zbog reformi koje nosi sa sobom".\nGovoreći o pravno obavezujućem sporazumu Beograda i Prištine, koji je i danas naveden kao ključni u procesu evrointegracija Srbije, Joksimović je kazala da to nije nikakva novina, jer je on predviđen još pregovaračkim okvirom EU sa Srbijom.\n"Njegov sadržaj mora proizaći iz dijaloga Beograda i Prištine. Nema potrebe da unapred umećemo značenja u pogledu toga da li će to značiti priznanje ili ne, jer Srbija je jasno na poziciji da ne priznaje nezavinost Kosova, već da tražimo održiv način da normalizujemo odnose".\nUpitana da li će kroz reformu vladavine prava biti popravljeno stanje u medijima, Joksimović je kazala da vlada na tome već radi pripremajući medijsku strategiju kroz koju će biti rešeni problemi s kojima se novinari suočavaju obavljajući svoj posao


Stamatović predlaže fiktivno naseljavanje Šapca, Paraćina i Čajetine\nPrijavite prebivalište, i glasajte za liste koje predvode aktuelne vlasti Čajetine, Šapca, Paraćina i beogradskih opština Novi Beograd i Stari grad - ovo je recept predsednika opozicione opštine Čajetina Milana Stamatovića kako se ponašati na predstojećim parlamentarnim i lokalnim izborima.\nStamatović je zapravo reagovao na poziv prvog čoveka Dveri i jednog od lidera Saveza za Srbiju (SzS) Boška Obradovića, koji je juče pozvao čelne ljude svih opozicionih opština u Srbiji da blokiraju održavanje izbora u tim gradovima, i da ih proglase "slobodnim".\nMeđutim, predsednik opštine Čajetina navodi da su te lokalne samouprave "već izborile" slobodu na prethodnim lokalnim izborima.\n- Pošto već bojkotujete sve izbore, pa i lokalne, pozivamo sve vas iz Beograda, Novog Sada, Čačka, Kruševca, Niša, Kragujevca i ostalih gradova - dođite, prijavite vaše prebivalište u Šapcu, Čajetini, Paraćinu, u Starom gradu i Novom Beogradu ili u opštinama u kojima opozicija ima šansu da pobedi čak i pod ovakvim izbornim uslovima, i glasajte za naše izborne liste na tim izborima - naveo je Stamatović u saopštenju.\nKako je pojasnio, zakon omogućava takav postupak, s obzirom na to da se birački spisak zaključuje tek 15 dana pre izbora.\n- Time ćemo dodatno osigurati našu izvesnu pobedu, ali i celom svetu pokazati da smo jedinstveni u zahtevu za obezbeđivanje pristojnih, fer i demokratskih uslova za izbore - naveo je Stamatović.\nOn je podsetio da je "Zdrava Srbija" (stranka na čijem je čelu) i ranije pozivala na kompromis po kom bi režim pomerio parlamentarne izbore do kraja godine i u međuvremenu "oslobodio najvažnije medije", dok bi "cela opozicija, u znak dobre volje, izašla na lokalne izbore koji bi se održali u redovnom terminu".\n- Zbog takvog stava smo, iz dela "bojkot opozicije" prokuženi kao "izdajnici" i optuženi da smo se "prodali Vučiću", iako je režim, paralelno, četiri godine vodio brutalnu hajku protiv nas. Zato, ne očekujte da se bez borbe predamo - dodao je Stamatović.


Podnesen izvještaj protiv direktora "Ribnjaka" u Prijedoru\nPodnesen izvještaj protiv direktora “Ribnjaka” u Prijedoru\nAleksandra Vuković, 16/07/2021\nPolicija Republike Srpske podnijela je nadležnom tužilštvu izvještaj protiv direktora Privrednog društva “Ribnjak” Prnjavor, saopštio je ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač.\nLukač je, nakon sjednice proširenog kolegijuma ministra unutrašnjih poslova, rekao da je izvještaj podnesen zbog izvršenih krivičnih djela oštećenje povjerilaca, utaja poreza i doprinosa i neuplaćivanje poreza po odbitku, a u vezi sa malverzacijama putem blokiranog računa Privrednog društva, gdje pričinjena materijalna šteta iznosi 1.248.387 KM.\nDirektor Policije Republike Srpske Siniša Kostrešević rekao je da se predmet “Ribnjak” Prnjavor trenutno nalazi u fazi istrage.\nVeterinarski inspektor preduzeo mjere na zbrinjavanju otpada\nRepublički vodni inspektor, republički ekološki inspektor i veterinarski inspektor opštine Prnjavor započeli su inspekcijski postupak kod privrednog subjekta “Ribnjak” Prnjavor zbog uginuća ribe koje se dogodilo proteklih dana, te je naloženo zbrinjavanje ovog otpada, saopšteno iz Inspektorata Republike Srpske.\nU saopštenju se navodi da je veterinarski inspektor opštine Prnjavor preduzeo mjere na zbrinjavanju otpada životinjskog porijekla koji je nastao uginućem ribe, u skladu sa odredbama Zakona o veterinarstvu u Republici Srpskoj i Zakona o nusproizvodima životinjskog porijekla.\n“Odgovornom licu je od nadležnog veterinarskog inspektora naloženo da u roku od 72 časa preduzme mjere na neškodljivom zbrinjavanju otpada, a u skladu sa uputama veterinarskog inspektora”, navodi se u saopštenju Inspektorata RS.\nU saopštenju se dodaje da je u dijelu nadležnosti vodne inspekcije, u smislu kontrole funkcionalnosti objekata za korišćenje i iskorišćavanje voda, uvidom na licu mjesta utvrđeno da u kasetama u kojima je došlo do uginuća ribe nema dotoka vode zbog suše, a da nema alternativnih mogućnosti za snabdijevanje vodom.\n“S obzirom na to da republička vodna inspekcija već ima pokrenut upravni postupak prema ovom subjektu još od 2019. godine, u kojem je već nalagano preduzimanje mjera s ciljem održavanja vodnog objekta ribnjaka, te da je juče riješeno pitanje odgovornog lica i imenovan novi stečajni upravnik, očekujemo da će se sada stvoriti uslovi za izvršenje naloženih mjera”, navodi se u saopštenju Inspektorata.\nIz Inspektorata dodaju da prnjavorski “Ribnjak” posjeduje važeću ekološku dozvolu, kojom su između ostalog, definisane i mjere za upravljanje otpadom, gdje je propisano da se uginula riba i korovska riba izlovljena u sezoni uklanja prema uputstvu i uz nadzor veterinarskog inspektora, te u tom dijelu ekološki inspektor nije imao osnova za postupanje.\nNačelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš rekao je juče da će zatražiti vanrednu sjednicu Skupštine opštine o situaciji u prnjavorskom “Ribnjaku” nakon uginuća više od pet tona ribe, što prijeti da izazove ekološku katastrofu širih razmjera.\nTags\t#Prostitucija\t#Ribnjak\nPredmet "Respiratori": Tužilaštvo iznijelo privatne prepiske optuženih\nMehmedagić pušten na slobodu


Predsjedništvo BiH danas o Špirićevim izjavama | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Predsjedništvo BiH danas o Špirićevim izjavama\nPredsjedništvo BiH danas o Špirićevim izjavama\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić za danas je zakazao sjednicu Predsjedništva BiH na kojoj bi se, kako je naveo, razmatrale izjave predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Nikole Špirića „kojima se zagovara secesija jednog dijela BiH“. Srpski član Predsjedništva Nebojša Radmanović smatra da je potpuno neosnovano održavanje vanredne sjednice Predsjedništva sa ovim dnevnim redom, kao i da njeno sazivanje predstavlja pokušaj zloupotrebe ove institucije.“Skrećem vam pažnju da nijedna ustavna ili zakonska odredba koja uređuje rad Predsjedništva BiH ovom organu ne daje ovlašćenje da razmatra izjave ili stavove političkih subjekata u BiH, a pogotovo mu ne nameće obavezu takve vrste“, pojasnio je Radmanović u pismu upućenom Silajdžiću.\nRadmanović je istakao da je od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma veliki broj političara iz Federacije BiH osporavao dejtonsku, odnosno ustavnu poziciju Republike Srpske i pozivao na njeno ukidanje, te da se to svakodnevno čini i danas.\n„Ne sjećam se da ste povodom takvih izjava tražili reakciju i osudu Predsjedništva BiH. Iz svega navedenog proizilazi da je vaše sazivanje vanredne sjednice Predsjedništva po ovom pitanju potpuno neosnovano i da se radi o pokušaju zloupotrebe ove institucije, a što je krajnje neprimjereno“, istakao je Radmanović.\nOn je prije dva dana izjavio da Republiku Srpsku /RS/ iz BiH može da otjera samo Sarajevo. „Stepen mržnje koji dolazi iz Sarajeva prema RS obezbijediće joj drugi status. RS tu ne treba da radi ništa“, rekao je Špirić.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je da je Špirić čovjek sa potpunim integritetom i da ima punu podršku SNSD-a.\nŠpirić je juče rekao da Silajdžićev zahtjev za održavanje vanredne sjednice Predsjedništva BiH predstavlja predizborni trik predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\n„Nije mi poznato koji su razlozi za održavanje vanredne sjednice Predsjedništva BiH, navodno zbog mog antidejtonskog djelovanja. Ja poštujem Dejton i kažem da taj sporazum nije donio samo mir BiH, već je valjda i verifikovao RS“, izjavio je Špirić.


Tanjug 7. septembra 2018. 18:36\nIZMIR – Međunarodni sajam u Izmiru, 87. po redu, na kojem će ove godine u fokusu biti tehnologija i inovacije, otvoren je danas u prisustvu predsednika turskog parlamenta Binalija Jildirima, turskih ministara i srpskog ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Rasima Ljajića.\n„Lepo je biti u društvu Turske i Indije, još je lepše biti zemlja partner u trenucima kada Srbija i Turska u novoj istoriji imaju daleko najbolje ekonomske i političke odnose“, naglasio je Ljajić.\nTi odnosi, dodao je on, uticali su da se srpske kompanije predstave turskim investitorima, studentima, turistima…\n„Očekujemo da se i ove godine potvrdi odličan rezultat koji imamo u turističkoj razmeni. Turski turisti su na prvom mestu po broju dolazaka u Srbiji, a, takođe, turisti iz Srbije su se vratili na turske obale i zauzimaju značajno mesto u oporavku turskog turizma i ekonomije“, podvukao je srpski ministar.\n„Region zapadnog Balkana ukoliko želi da se ekonomski razvija mora da se povezuje. Mi smo previše mali da bismo bili konkurentni, ali želimo da budemo partneri i da zajedno sa turskom ekonomijom naše sanše na velikom ekonomskom tržištu budu veće“, istakao je Ljajić.\nOvaj sajam prevazilazi ekonomski značaj, poručio je on, i dodao da je to mesto susreta različitih naroda, kultura, zemalja…\n„Svetu nikada nije bio potrebniji mir, stabilnost i bezbednost kao što je danas. Mislim da ekonomija otvara prostor i perspektive da se mir i stabilnost ostvare i nadam se da će poruka – saradnje, sigurnosti, stabilnosti i razumevanja među narodima, sa ovog sajma otići u svet“, rekao je Ljajić.\nA kako je sajam ne samo ekonomskog, već i kulturnog karaktera, Nacionalni ansambl „Kolo“ zaigrao je na otvaranju najstarijeg sajma u Turskoj.