Erazmus+ program pruža podršku procesu celoživotnog učenja, obrazovnom, profesionalnom i ličnom razvoju nudeći mogućnosti razmene znanja i iskustava sa pojedincima iz Evrope a i šire, pozivajući na učešće u različitim vidovima aktivnosti.\nKA1 Omladinske razmene – Ukoliko planirate da okupite mlade iz dve ili više zemalja Evrope, da se bavite temama koje su njima važne, kao i da pružite priliku mladima da sprovode aktivnosti na projektu, omladinske razmene su za Vas.\nKA1 Mobilnost omladinskih radnika – Hteli biste da unapredite veštine vaših omladinskih radnika i da se povežete sa organizacijama koje rade na sličnim temama kao i Vi? Putem ove vrste projekata možete omladinskim radnicima da pružite mogućnost profesionalnog usavršavanja zajedno sa kolegama iz drugih zemalja.\nKA1 Projekti za aktivno učešće mladih – Mladi iz vaše organizacije možda primećuju različite izazove u lokalnoj zajednici i želeli bi nešto da urade? Ovim projektima možete raditi na povezivanju mladih sa zajednicom i donosiocima odluka, kako bi izneli stavove, preneli mišljenje o izazovima i zajednički sa donosiocima odluka radili na prevazilaženju izazova.\nKA2 Partnerstva za saradnju u oblasti mladih – Ako ste kao organizacija imali iskustava sa projektima Ključne akcije 2 ili sličnim i želite da nastavite sa radom na unapređenju usluga i aktivnosti za mlade i omladinske radnike, kao i unapređenja u okviru sektora mladih uopšteno, sa partnerima iz različitih zemalja, Partnerstva za saradnju su idealna za Vas.\nKA2 Mala partnerstva u oblasti mladih – Niste nikada ranije učestvovali u projektima Ključne akcije 2, a želeli biste da radite na unapređenju usluga za mlade kao i da jačate saradnju sa organizacijama iz drugih zemalja a sve u skladu sa Vašim mogućnostima? Preporučujemo da razmislite o ovoj vrsti projekata kao o prvom koraku za međunarodnu saradnju.


Najnovije ankete: Makronova popularnost opada\n11:44, 23.09.2018, Popularnost francuskog predsednika Emanuela Makrona opala je ovog meseca, pokazali su rezultati najnovije ankete. Ovo je, navodi Rojters, dodatno otežalo rad njegovoj administraciji, koja se suočava sa problemima nastalim usled odlaska nekih ministara iz kabineta i skandala sa Makronovim telohraniteljem.\n10:26, 23.09.2018, Iranski predsednik Hasan Rohani izjavio je da SAD žele da stvore nesigurnost u Islamskoj Republici Iran, prenosi "Rojters".\nSnažan zemljotres blizu američke teritorije\n09:31, 23.09.2018, Zemljotres jačine 6,4 stepena pogodio je danas područje kod obala američke teritorije Gvam, ostrva u Tihom okeanu, saopštio je Geološki institut SAD, prenosi Rojters.\nTornado pogodio Otavu, srušena stabla, kuće, ljudi bez struje\n07:56, 23.09.2018, Snažan tornado protutnjao je Otavom, rušeći pred sobom drveće, prevrćući automobile i ostavivši za sobom scene haosa koje, kako je rekao gradonačelnik glavnog grada Kanade, liče na "ratne".\n21:10, 22.09.2018, Britanska premijerka Tereza Mej je izjavila da bi Evropska unija trebalo da smisli alternativu za njene predloge o Bregzitu.\n20:25, 22.09.2018, Dva broda ukrajinske mornarice ušla su danas u ekskluzivnu ekonomsku zonu Rusije u vodama Crnog mora oko Krima.\n20:15, 22.09.2018, Ambasada Rusije u Londonu demantovala je navode britanskih medija da je planirala da pomogne osnivaču Vikiliksa Džulijanu Asanžu da pobegne iz Velike Britanije.\n18:09, 22.09.2018, Ministarstvo spoljnih poslova Kine pozvalo je američkog ambasadora u Pekingu kako bi mu uručilo oštar protest zbog ekonomskih sankcija SAD, objavili su kineski državni mediji.\nProtesti u Rusiji protiv reforme penzionog sistema\n17:41, 22.09.2018, Nekoliko hiljada ljudi okupilo se i ove subote u više gradova širom Rusije kako bi protestovalo protiv najavljene reforme penzionog sistema.\n17:21, 22.09.2018, Dvadeset devet osoba je ubijeno, a 53 su ranjene u napadu naoružanih ljudi na vojnu paradu u Ahvazu, javila je državna novinska agencija Irna novi bilans.\nMoskva: GS UN nije za političko upiranje prstima\n09:36, 22.09.2018, Generalna skupština Ujedinjenih nacija trebalo bi da služi za konstruktivan dijalog, a ne kao platforma "za političko upiranje prstima", saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nRohani:Tramp će u sukobu s Iranom proći kao Sadam Husein\n08:37, 22.09.2018, Iranski predsednik Hasan Rohani izjavio je da predsednik SAD Donald Tramp neće uspeti da ostvari svoj cilj u sukobu s Iranom, baš kako to nije uspelo ni nekadašnjem iračkom vođi Sadamu Huseinu.


DODIK KATEGORIČAN: Nema razdvajanja pitanja Republike Srpske i Kosova! | Vesti Dana\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je večeras da se pitanje Kosova ne može razdvojiti od pitanja Republike Srpske.\nRepublika Srpska nesumnjivo je faktor svih političkih procesa u BiH i regionu, izjavio je Dodik. On je ocenio da po svim elementima RS ima obrise države — teritoriju, stanovništvo i efikasnu vlast.\n„Danas je za Srbe Republika Srpska država i mi se toga nećemo odreći i šta više ćemo razvijati naš pristup tome“, rekao je Dodik.\nU Skupštini grada Beograda on je rekao da je BiH za Srbe u Republici Srpskoj mesto moranja, a ne mesto želje i dodao da „naše srce je ovde“. Živimo u teškim uslovima, BiH je neefikasna i nefunkcionalna, rekao je Dodik, preneo je Tanjug.\nRS jedina funkcioniše na tom prostoru, donose se zakoni, vrši se efikasna vlast. Na drugom delu BiH nema toga, ocenio je Dodik.\nKako je naveo, kad god čuju da se pominje priča o Kosovu oni su zainteresovani, jer su Srbi.\n„Neki će reći da se mešamo — ne, mi samo govorimo naše“, rekao je Dodik.\nIstakao je da su se ponovo čuli arogantni stavovi američke administracije o formiranju vojske Kosova.\n„Zamoliću predsednika Vučića da ima u vidu da ne može da se odvoji pitanje RS i Kosova. Ne može za neke da važe pravila, a za druge ne“, rekao je Dodik i objasnio da RS po Dejtonu ima prava da ima vojsku, ali su je nasiljem oteli, dok Kosovo takvog dokumenta nema, rekao je Dodik.\nOn je zahvalio predsedniku Vučiću na dobrim odnosima između Srbije i RS i izrazio uverenje da će uskoro biti završen posao na Deklaraciji o očuvanju srpskog identiteta koja, kako je rekao, nije uperena ni protiv koga.\nSvečani prijem povodom Dana Republike Srpske i godišnjice proglašenja prvog Ustava Republike Srpske, priredilo je predstavništvo Republike Srpske u Srbiji.\nPrijemu su prisustvovali i patrijarh srpski Irinej, premijerka Srbije Ana Brnabić, predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković i predsednik Skupštine RS Nedeljko Čubrilović.


Lea Stanković dobitnica nagrade za Mladog i inovativnog lidera promena! - Marketing Mreža\nLea Stanković dobitnica nagrade za Mladog i inovativnog lidera promena!\nLea Stanković, Digital Creative Manager u agenciji Communis DDB, dobitnica je nagrade za Mladog i inovativnog lidera promena.\nNagradu dodeljuje Američka privredna komora u Srbiji (AmCham), u okviru nagrade Lideri promena, a Lea je izabrana zbog svoje kreativne energije i inovativnosti kojom je unela značajne promene u način poslovanja agencije tokom 2015. godine, navodi se u saopštenju.\nNagrada za Mladog i inovativnog lidera promena ima za cilj da prepozna napore i uspehe mladih poslovnih lidera koje odlikuju hrabrost i kreativnost, inovativni duh i razmišljanje van zadatih okvira. Nagrade Lideri promena, dodeljuju se treću godinu zaredom u cilju promovisanja dobrih primera poslovanja u Srbiji.


Ekonomisti odobravaju mere monetarne politike koje je najavio guverner Radovan Jelašić\nNBS uvažila teškoće banaka i privrede\nSnižavanje referentne kamatne stope za jedan odsto, sa 15 na 14 procenata, samo je jedna od najavljenih monetarnih mera Narodne banke Srbije. U prethodnom periodu, pokazalo se da je najveći problem srpske privrede nelikvidnost, koja je sa sobom povukla i dramatični pad privredne aktivnosti\n„Da bi se održala stabilnost finansijskog sektora NBS će ponuditi kratkoročne dinarske kredite poslovnim bankama na godinu dana, i to na bazi zaloga kratkoročnih hartija od vrednosti Narodne banke i države, zatim dugoročne hartije od vrednosti države, ali i obveznice stare devizne štedenje, zalog deviza. Pronaći ćemo i rešenje kako da se koristi portfelj hipotekarnih kredita, sa kojima raspolažu poslovne banke“, objasnio je buduće monetarne mere Radovan Jelašić, guverner NBS.\nOn je na nedavno održanoj konferenciji za štampu dodao da te mere, između ostalog, ukidaju obaveznu rezervu bankama za sva nova zaduženja u inostranstvu, uvodi svop trgovinu devizama i dinarima, ali daje mogućnost poslovnim bankama da relaksiraju rerstriktivnu kreditnu politiku prema svojim ažurnim klijentima, uvođenjem reprogramiranja. Taj bankarski manevar, NBS neće više tretirati kao visoko rizičan posao, koji je do sada zahtevao stopostotnu garanciju.\nMilojko Arsić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, za Danas kaže, da zajednički imenitelj predloženih mera jeste smanjivanje restriktivnosti monetarne politike.\n- Počelo je snižavanjem referentne kamatne stope, a otišlo se i korak dalje, pa će biti odobreni krediti za obezbeđivanje dinarske likvidnosti, kao i podsticaji za dobijanje novih kredita iz inostranstva, u vidu ukidanja obavezne rezerve za novo zaduženje banaka. Generalno, to je dobar pravac u kome treba da se kreće naša monatarna politika, koja je uvažila najnovije podatke o kretanju privrede i nivou inflacije. Još jednom se potvrdilo da osnovni problem sa kojim se privreda Srbije suočava jeste recesija i nelikvidnost, a ne visoka inflacija. Ukoliko stopa inflacije u aprilu bude relativno niska, kao u martu ( 0,5 odsto), trebalo bi ići i na dodatno sniženje referentne kamatne stope. Sve dok privredna aktivnost ima izražen pad, i dok su cene na niskom nivou, opravdano je da se smanjuje restriktivnost monetarne politike, a u okviru toga je i snižavanja referentne kamatne stope. A, što se tiče mera prudencionalnih normi to praktično znači da NBS uvažava teškoće sa kojima se, zbog krize, suočavaju poslovne banke i njihovi klijenti, poput odustajanje od zahteva da se krediti klasifikuju u nižu grupu - komentariše Arsić, najnovije poteze Narodne banke.\nSličan stav oko kretanje monetarne politike ima i Modrag Banić, ekonomista- monetarista, koji za naš list kaže da će mera NBS, koja je usmerena ka kratkoročnom finansiranju banaka, izazvati povećanje emisije primarnog novca, ali će on ući u bankarski sistem sa ciljem da se prevaziđe gorući problem nelikvidnosti u privredi.\n- S obzirom na cenu tog primarnog novca (14 odsto, koliko iznosi referentna kamatna stopa, plus dva odsto), pitanje je u kojoj meri će poslovne banke biti zainteresovane za tu vrstu kratkoročnih pozajmica od NBS. Istini za volju, one su povoljnije u odnosu na period kada je referntna kamatna stopa iznosila 16 odsto. A, što se tiče ponude oko svop operacija, odnosno kupovina deviza, ta mera će podstaći devizno-dinarske transakcije, mada je rok od 14 dana kratak, jer u tom periodu nema većih kursnih oscilacija. Dobra je mera koja se odnosi na ukidanje obavezne rezerva za novo zaduživanje poslovnih banaka u inostranstvu, čime se utiče na povećanje i priliv deviza u zemlju. Liberalniji odnos prema dužnicima koji kasne u vraćanju kredita, i povoljnije mogućnosti reprogramiranja pozajmica, takođe će imati efekta na povećanje novčane mase, i rešavanje problema nelikvidnosti. Kumulativno posmatrano, najnovije mere NBS znače liberalniju kreditnu-monetarnu politiku, koja bi trebalo da podstakne kreditnu aktivnost bankarskog sektora - ističe Banić.\nGrejs period za stambene kredite\nPeriod odlaganja subvencionisanih kredita moguć je, ali samo pod uslovom da je odlaganje na kraći vremenski periodu, od šest meseci do godinu dana. Ne može biti reči o odlaganju od nekoliko godina. Ali, čak i taj kraći „predah“ je moguć ukoliko je realno zasnovan, odnosno ukoliko zahtev za grejs periodom ima opravdanja. Tu se može uvažiti činjenica da je nemogućnost plaćanja trenutna, da je kreditna partija do sada redovno izmirivana i da u dogledno vreme ima mogućnosti da se ponovo uđe u redovno mesečno servisiranje. Ukoliko nema nikakvih izgleda da će kredit ubuduće biti redovno isplaćivan, hipoteka se aktivira u celosti - objašnjava Saša Jovanović, direktor Sektora za osiguranje kredita i upravljanje rizikom u Nacinalnoj korporaciji za osiguranje depozita.\nZa deficit i otplatu dugova - 1,4 milijarde evra\nPredsednik Vlade Srbije Mirko Cvetković izjavio je da će Srbiji u 2009. godini biti potrebno 1,4 milijarde evra za finansiranje budžetskog deficita i otplatu kredita koji dospevaju na naplatu u ovoj godini\nOdgovarajući na pitanja poslanika u Skupštini Srbije, Cvetković je precizirao da je za finansiranje budžetskog deficita potrebno obezbediti 900 miliona evra, a za otplatu dospelih rata kredita 500 miliona evra. On je ukazao da od sopstvenih izvora finansiranja Srbija ima na raspolaganju samo privatizacione prihode, dok će ostatak sredstava morati da obezbedi zaduživanjem.\nCvetković je istakao da razvijene zemlje, koje imaju akumulirane rezerve od ranije ili imaju veće mogućnosti zaduživanja, mogu sebi da dozvole veće budžetske deficite, dok budžetski deficit Srbije od tri odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) odražava njene mogućnosti zaduživanja.\nPremijer je objasnio da je, uvek kada dođe do ekonomske krize, ulazak u budžetski deficit normalan odgovor ekonomske politike jer se kroz visinu deficita povećava nivo tražnje na tržištu.\nOn je naveo da bi posle usvajanja rebalansa budžeta u Skupštini Srbije, Bord direktora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) trebalo da odobri aranžman Srbije s tom međunarodnom finansijskom institucijom 11. maja.\nCvetković je odgovarajući na pitanja poslanika rekao i da je platforma za pregovore sa MMF usvojena prošle nedelje, dok su pregovori o novom aranžmanu vođeni na osnovu platforme za pregovore o prethodnom aranžmanu, pa su prošle nedelje samo "utvrđeni stavovi".\nMinistarka finansija Diana Dragutinović napomenula je da budžetski deficit od tri odsto nije Srbiji nametnuo MMF, već je rezultat dogovora, kao i činjenice da Srbija već ima previsoku javnu potrošnju.\nRebalans kao odgovor na krizu\nPremijer Cvetković izjavio je da očekuje da će rebalans budžeta biti usvojen u parlamentu, jer je to, kako je ocenio, veoma značajno za prevazilaženje ekonomske krize.\n- Nemamo rok za usvajanje rebalansa budžeta, ali ja očekujem da u narednom periodu to bude učinjeno, imajući u vidu značaj rebalansa koji sublimira paket mera koje treba preduzeti i implementirati - rekao je Cvetković.\nPremijer je naveo da su mere koje je Vlada Srbije preduzela već dale određene pozitivne efekte, i to u pogledu stabilizacije valute i zaustavljanja drastičnog pada industrijske proizvodnje, i istakao značaj usvajanja rebalansa budžeta za državu.\nNa pitanje novinara da li će rebalans biti usvojen s obzirom na zahteve Saveza vojvođanskih Mađara da Vojvodina dobije sedam odsto budžeta, kako joj je Ustavom Srbije i garantovano, Cvetković je kazao da ne strahuje da rebalans neće proći u parlamentu.\n- Mogućnost korekcije unutar zadatih cifara postoji. Što se tiče pitanja procenta od ustavnih sedam odsto na kome SVM insistira, prema našem shvatanju to i jeste obezbeđeno pošto u Ustavu piše da Vojvodina treba da ima sedam odsto od budžeta, a naše tumačenje je da od prihoda treba da ima sedam odsto i taj zahtev je zadovoljen - rekao je Cvetković i dodao da Vojvodina neće imati problema sa finansiranjem svog deficita.\nMinistarka finansija Diana Dragutinović istakla je da u Ustavu Srbije nigde ne piše da iznos sredstava od sedam odsto republičkog budžeta namenjenih za vojvođanski budžet treba da se obezbedi transferima iz republičkog budžeta.\n- Oni mogu sedam odsto da obezbede na različite načine. Nigde ne piše da tih sedam odsto treba da bude obezbeđeno iz republičkog budžeta. Ako se obezbeđuje transferom, onda mora i deo obaveza Republike Srbije da pređe na Autonomnu pokrajinu Vojvodinu i to je bilo nedvosmisleno napisano u budžetu za 2009. godinu - rekla je Dragutinovićeva i dodala da, u tom smislu, ovaj rebalans nije promenjen u odnosu na prethodni.\nMinistarka je objasnila da nije prekršen Ustav zato što je originalnim budžetom koji je usvojen krajem 2008. rečeno da će sedam odsto biti poštovano, ali nakon prenosa nadležnosti, a prenos nadležnosti još nije završen.\n- U toku je prenos nadležnosti. Ne znam da li neko misli da treba preneti prihode, a ne preneti rashode. To bi značilo da bi poresko opterećenje građana Srbije, uključujući građane Vojvodine, moralo biti veće za jedan i po procentni poen - rekla je ona.\nDragutinović je napomenula da bi budžetski deficit iznosio šest odsto bruto društvenog proizvoda (BDP) da nije učinjeno fiskalno prilagođavanje i predložen novi rebalans budžeta.\nMinistarka je navela da se susrela s primedbama da je trebalo da se dopusti da Srbija ima veći deficit od tri odsto, koliko je predviđeno rebalansom, i da je to slučaj sa drugim državama.\n- To, međutim, nije bilo moguće sprovesti iz dva razloga, prvi je što Srbija u odnosu na druge zemlje ima visoku javnu potrošnju, koja premašuje 40 odsto BDP-a. Jedino Hrvatska i Mađarska od zemalja u okruženju imaju veću javnu potrošnju - objasnila je ona i dodala da bi veći budžetski deficit iziskivao i da se pronađu realni izvori njegovog finansiranja, što bi u situaciji kada je novac na svetskom tržištu skup, a domaće finansijsko tržište nerazvijeno, bilo veoma teško.\nDragutinović je istakla da, iako je prema nekim ocenama budžet restriktivan, prema njenom mišljenju čak se "moglo još više u tom pravcu".\nOna je navela da su osnovna kretanja u privredi od početka godine ukazivala da je promena budžetskih stavki neophodna - pad industrijske proizvodnje je iznosio 18 odsto, pad prerađivačke industrije 24 odsto, dok su uvoz i izvoz opali za trećinu.\nPločice i za Evropu\nUlaganjem 14,5 miliona evra„Alas holding” ugradio najsavremeniju opremu u fabrike „Zorka keramika” i „Zorka opeka”\nOčekuje se početak izvoza u Austriju, ali i u još nekoliko zemalja Evropske unije Foto M. Mijušković Šabac – Austrijski „Alas holding” uložio je u modernizaciju fabrika „Zorka keramika” i „Zorka opeka”14,5 miliona evra. Posle ovih investicija, nekadašnja (privatizovana) društva šabačke holding kompanije „Zorka” mogu da se pohvale najsavremenijim pogonima za proizvodnju građevinskog materijala u Srbiji. U razvoj „Zorka keramike” uloženo je 11 miliona evra, a u „Zorka opeku” 3,5 miliona evra.\n„Zorka keramika” je dobila dve nove hale i u svojim pogonima ima opremu najprestižnijeg svetskog proizvođača industrijskih mašina – italijanske kompanije „Sakmi”. Fabrika dnevno može da proizvode 15.000 kvadratnih metara keramičkih pločica. Pored dosadašnjeg programa,nova oprema omogućava proizvodnju zidnih i podnih pločica dimenzija 45x45 centimetara. Ovafabrika je jedina u regionu koja može da radi i takozvane kiselootporne pločice, podesne za upotrebu u prehrambenim, hemijskim i drugim industrijama.\nU Zorka opeci” kompletno je rekonstruisan afabrička hala i oprema za proizvodnju opekarskih proizvoda, što je rezultiralo povećanjem kapaciteta na 50 miliona komada fasadne opeke, ili šest miliona komada klima-bloka, potpuno novog proizvoda na srpskom tržištu. Reč je građevinskom materijalu sa odličnim termoizolacionim osobinama. Prednost klima-bloka je u tome što ozidani objekti ne zahtevaju nikakvu dodatnu izolaciju i ekološki su potpuno zdravi.\n– Veoma smo ponosništo je u vreme svetske ekonomske krize realizovana ova značajna investicija. Ona je bitna ne samo za našu kompaniju, već i za razvoj privrednog i ekonomskog potencijala Srbije, jer će doprineti povećanju izvoza i smanjenju spoljnotrgovinskog deficita. Istovremeno, ona je i baza za očuvanje radnih mesta i napredak lokalne sredine– ističe Markus Bogdanovic, predsednik „Alas holdinga” za Srbiju.\nManfred Asamer, vlasnik „Asamer grupe” u okviru koje se nalazi „Alas holding”, veruje da je Srbija perspektivna za strana ulaganja. Od dolaska u našu zemlju 2001. godine austrijska grupacija je uložila više od 80 miliona evra, a šabačke investicije samo su logičan nastavak poslovne strategije.\n– Kada smo kupili fabriku keramičkih pločica u Šapcu, imali smo mogućnost godišnje proizvodnje od 1,2 miliona kvadratnih metara, a u dva velika koraka kapacitet smo podigli na šest miliona kvadratnih metara. Sada raspolažemo najmodernijim postrojenjima i kvalitetnim proizvodima, koji se mogu plasirati na srpskom i na inostranom tržištu. Moram da priznam da osećamo probleme ekonomske krize. Potražnja je opala, jer se u sektoru gradnje radi manje. Međutim, naš zadatak je da nađemo nova inostrana tržišta i time se upravo bavimo – kaže Asamer.\nZahvaljujući novim investicijama fabrike, „Zorka keramika” i „Zorka opeka” će nastaviti da sa uspehom izvozi na tržišta BiH, Crne Gore, Makedonije, Grčke, Češke, Rumunije, Mađarske i Rusije. U narednom periodu, otkrivaju u „Alas holdingu”, očekuje se i početak izvoza u Austriju, ali i potpisivanje ugovora sa još nekoliko zemalja Evropske unije.\n– Nema uspešne lokalne zajednice bez razvijene privrede, a prednost Šapca je upravo u tome što je privukao investitore poput „Alas holdinga”, jednog od najozbiljnijih proizvođača građevinskog materijala u Evropi. Ovo je za naš grad velika investicija, a nadam se da će i radnici biti zadovoljni – ističe šabački gradonačelnik Miloš Milošević.\nReferentna kamatna stopa 10 odsto • Smanjenje obavezne rezerve banaka • Povećanje novčane mase za oko pola milijarde evra u dinarima • Devizna klauzula kod kredita za likvidnost sa 5,5 odsto ide na oko četiri odsto • Kamata na dinarske kredite za likvidnost pada na 11–12 odsto • Još jedan kredit kod Svetske banke\nCilj je da se u sistem ubaci još dinara jer ih trenutno nema dovoljno. Ključ dalje borbe za ublažavanje efekata krize leži u monetarnoj politici. – Krediti za likvidnost koji se sada odobravaju sa deviznom klauzulom od pet i po odsto na godišnjem nivou, u maju bi mogli biti sniženi na oko četiri odsto\nU drugoj polovini godine referentna kamatna stopa Narodne banke Srbije ne bi trebalo da bude viša od 10 odsto, a u sistem mora postepeno da se upumpa još novca, tako što će se smanjiti obavezna rezerva banaka. U uslovima kada nam objektivno preti privredna depresija, trebalo bi da imamo adekvatnu monetarnu politiku pošto smo iskoristili sve mogućnosti fiskalne politike.\nOvo su delovi drugog, novog antikriznog paketa mera koji se sprema u Srbiji i o kome za „Politiku“ govori potpredsednik vlade i ministar ekonomije Mlađan Dinkić. O tom paketu će od sutra srpska delegacija razgovarati u Vašingtonu sa predstavnicima Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda. Predstavnici Srbije nose na te pregovore i prvi antikrizni paket mera koji predviđa znatno smanjenje javnih rashoda (za preko tri procenta bruto domaćeg proizvoda) i povećanje budžetskog deficita (na tri odsto BDP-a).\n„Ako aranžman odobri bord direktora, a nadamo se da hoće, već krajem maja Srbija će dobiti prve 2,2 milijarde evra, a ostatak od 800 miliona iduće godine. To će biti dovoljno da se očuva stabilnost dinara, odnosno makroekonomska stabilnost zemlje i eksterna likvidnost Srbije. Pri tom, aranžman sa MMF-om prati i dogovor o refinansiranju kredita srpskih kompanija kod inostranih banaka“, kaže ministar Dinkić.\nDa li su eksterna likvidnost, obezbeđena uz podršku MMF-a, i subvencionisani krediti države, kao pomoć poslovnim bankama, i najavljeno prebijanje dugova dovoljni da se obezbedi novac za poslovanje privrede?\nDo sada su, za nepuna dva meseca, banke iz vladinog programa subvencionisanih kreditaodobrile zajmove u iznosu od 240 miliona evra. Zahteva ima za blizu 600 miliona evra, što znači da odobravanje ide dobrim tempom.\nMeđutim, smatramo da mora doći do obaranja kamatnih stopa, da novac mora biti jeftiniji u skladu sa dešavanjima u svetu. Referentna kamatna stopa Evropske centralne banke je svega 1,25 odsto na godišnjem nivou...\nPala je i referentna kamatna stopa Narodne banke Srbije.\n... Pala je i naša na 14 odsto na dinare, ali je, po mom mišljenju, još uvek veoma visoka realna kamatna stopa za banke i privredu. Moja je procena da bi u drugoj polovini godine referentna kamatna stopa Narodne banke Srbije trebalo da bude maksimalno 10 odsto. To će pojeftiniti kredite poslovnih banaka i omogućiti privredi da dođe do novog „finansijskog“ daha.\nPosle dogovora sa MMF-om i rebalansa budžeta, iscrpljene su mogućnosti fiskalne politike jer smo zaista napravili ogroman rez u javnoj potrošnji, mada nam je ostala obaveza da smanjimo državnu administraciju, da pojeftinimo njene troškove i pojednostavimo regulativu. Više od ovoga, u ovom trenutku, nije moguće. To su mere koje niko do sada nije sproveo u Srbiji, iako su bile nužne.\nKljuč dalje borbe za ublažavanje efekata krize leži u monetarnoj politici.\nBilo je kritika u javnosti da je prvi paket s kojim je vlada reagovala na krizu više okrenut građanima nego privredi. Ima procena iz poslovnih krugova da bi kriza u septembru mogla da dostigne vrhunac. Šta je odgovor vlade na tu opasnost?\nAranžmanom sa MMF-om obezbedićemo spoljnu likvidnost zemlje i stabilnost dinara. Predstoji nam borba za radna mesta i unutrašnju likvidnost privrede.\nImamo nameru da dodatno pojeftinimo stimulativni paket vlade namenjen privredi, tako što ćemo u saradnji sa Narodnom bankom i poslovnim bankama oboriti kamatne stope i učiniti jeftinije kredite širem broju preduzeća.\nŠto se tiče likvidnosti, za privredu je nužno obaranje kamatnih stopa, a mehanizam selekcije ko dobija kredit i dalje mora biti kod poslovnih banaka jer one najbolje znaju da ocene rizik.\nTreba samo oboriti kamatne stope i pojeftiniti kredite kako bi pojeftinili troškovi proizvodnje. U maju krećemo sa dinarskim kreditima privredi za likvidnost. Trenutna realna novčana masa u Srbiji je neverovatno niska i iznosi 2,16 milijardi evra, što je nivo novčane mase iz 2005. godine. Dakle, trebalo bi, odgovarajućom dinamikom, upumpati novac u sistem, što rade sve druge zemlje.\nPrva asocijacija za upumpavanje jeste inflacija kao rezultat?\nInflacija se ne može dogoditi jer će se ta operacija obaviti na neinflatoran način, kroz smanjenje kamatnih stopa. Moja očekivanja su da će, zbog zamrznutih plata u javnom sektoru, zamrzavanja i smanjivanja zarada i u privatnom sektoru, odnosno generalno zbog smanjene kupovne moći stanovništva, pre ili kasnije, doći do obaranja cena. Očekujem da će se to dogoditi tokom ili nakon leta. Dakle, država neće podizati svoje cene koje kontroliše. Neće biti poskupljenja struje, a menjaće se samo cene na koje utiče svetsko tržište, poput benzina.\nIma li procena koliko u sistem može da se upumpa dinara?\nKad smo imali visok privredni rast, novčana masa je bila preko tri milijarde evra. Verovatno nam u uslovima krize ne treba tolika novčana masa, ali sigurno je da smo došli na nivo koji bi mogao da postane kontraproduktivan. Nije slučajno da su Američke federalne rezerve smanjile na istorijski najniži nivo svoju referentnu kamatnu stopu. To isto su uradili i Britanci i Evropska centralna banka. Mišljenja sam da bi to trebalo da uradi i Narodna banka Srbije, i dobro je što je krenula tim putem. S druge strane, to mora da se radi postepeno. Jer kod nas je inflacija još uvek relativno visoka. Takođe, bilo bi dobro da se u uslovima krize oslobodi i jedan deo obavezne rezerve poslovnim bankama, posebno za finansiranje likvidnosti namenjene izvoznicima, kao i za investicije u stanogradnju i putnu privredu. Na taj način ćemo obezbediti dodatni novac za kreditiranje privrede i građana.\nDakle, bilo bi dobro za privredu da centralna banka postepeno nastavi sa snižavanjem svoje kamatne stope, jer imamo veliku opasnost privredne depresije.\nPrimera radi, referentna kamatna stopa naše Centralne banke posle ovog obaranja je, najmanje, šest puta veća od osnovne kamate Evropske centralne banke. Razumem oprez guvernera u ovom trenutku, ali definitivno postoji i prostor i potreba za daljim popuštanjem monetarne politike.\nDa li sve zavisi samo od centralne banke?\nNa ublažavanju negativnih efekata krize zajedno rade vlada i NBS. Ministarstvo finansija, nakon rebalansa, mora pedantno da realizuje budžet. To znači da sva državna plaćanja moraju da budu u roku, ne sme da bude nikakvih kašnjenja kako se ne bi dodatno generisala nelikvidnost u sistemu. Dakle, po mom mišljenju, model za borbu protiv nelikvidnosti jeste redovno izvršavanje sada smanjenih rashoda budžeta, posebno vezanih za infrastrukturne projekte, dalja relaksacija monetarne politike koja poboljšava likvidnost, a ne utiče na inflaciju i to sve treba da dovede do znatnog smanjivanja kamatnih stopa kod poslovnih banaka. Verujem da će krediti za likvidnost koji se sada odobravaju sa deviznom klauzulom od pet i po odsto na godišnjem nivou, od maja biti sniženi na oko četiri odsto.\nKrenućemo i sa dinarskim kreditima koji su subvencionisani i kamatna stopa na te kredite morala bi da bude 11–12 odsto, a vremenom da se još snižava.\nDa li će u međuvremenu biti sproveden projekat multilateralne kompenzacije, odnosno prebijanja dugova?\nNapravili smo radnu grupu ministarstava finansija i ekonomije koja početkom maja treba da podnese izveštaj kako bismo znali u kom roku je moguće izvršiti kompenzaciju. Međutim, to nam nije glavna uzdanica u borbi protiv nelikvidnosti, naprotiv mislimo da treba da upumpamo što više jeftinih para privredi, na neinflatoran način, kako bismo ublažili nestašicu novca.\nI drugi prioritet vlade – zapošljavanje naišao je na različita reagovanja javnosti?\nTe mere treba da omoguće privatnom sektoru koji stvara novu vrednost da uposli kvalitetne mlade ljude, da ih godinu dana obučava, da oni steknu iskustvo i ostanu da rade ako se dokažu. Država je spremna da sve to plati jer želi da pomogne privatnom sektoru, kao i mladim školovanim ljudima. Uveren sam da ćemo tim merama ublažiti negativne efekte na tržištu rada, i to važi samo za privatni sektor.\nŠta se još očekuje u vašingtonskim razgovorima sa zvaničnicima MMF-a i Svetske banke?\nRazgovaraćemo o ubrzavanju procedure za odobravanje kredita za finansiranje radova na infrastrukturi.\nAli, mi ne koristimo pare koji su nam oni već odobrili?\nZato što vlada ranije nije imala kapacitet da sve to iskoristi jer je bila rasuta na više manjih projekata. Sada je strategija da se koncentrišemo samo na velike strateški važne projekte.\nIma li vlada sada kapacitet da usisa milijardu evra traženog kredita za Koridor 10?\nIma, jer je to sada jedini projekat.\nDrugo, tražićemo da se znatno proširi obim kreditiranja za naredne godine. Ideja je da dobijemo daleko više novca od postojećeg trogodišnjeg aranžmana koji trenutno imamo sa Svetskom bankom u iznosu od 600 miliona dolara, zato što je to jeftin novac, sa godišnjom kamatom od 1,5 odsto.\nŠta ću reći u Vašingtonu ako sada vama kažem.\nŠta mislite, kako će privreda reagovati na nove mere?\nSvakodnevno sam u kontaktu sa privrednicima. Ubeđen sam da će oni podržati ovaj paket. Svesni smo da bi bilo idealno da paralelno sa ovim merama idemo i na smanjivanje nekih poreza, pre svih na zarade, odnosno povećanje dela zarade koji se ne oporezuje. Ali, smanjivanje poreza nažalost je uslovljeno mogućnostima budžeta. Kada izađemo iz krize prvo bi trebalo smanjiti porez na zarade, ali to mora da sačeka bolja vremena.\nI ako privreda dobije sav taj novac i proizvede robu, gde će to prodati s obzirom da je izvoz veoma slab?\nTako je. Moje je očekivanje da će zbog pada tražnje pre svega na evropskom tržištu, nivo izvoza naše privrede u ovoj godini biti na nivou 2007. To pokazuju i podaci za prvi kvartal.\nU čitavom svetu, pa i Srbiji, polako se uspostavlja nova ravnoteža. Ona podrazumeva svođenje javne potrošnje na manje okvire, usklađivanje obima realne novčane mase sa realnim potrebama privrede da proizvede nešto što se može prodati. Potrebno je neko vreme da se ti parametri usklade. Dok se ne napravi nova ravnoteža, vlada i centralna banka moraju da reaguju i usavršavaju mere koje se primenjuju. Nema uspeha ukoliko nisu dobro koordinirane mere vlade i centralne banke. Jedni bez drugih ne možemo i toga smo svesni.\nDržavi treba 1,4 milijarde evra\nGuverner je izjavio da državi treba još jedan zajam od milijardu evra?\nGuverner je mislio na finansiranje dogovorenog budžetskog deficita i verovatno je mislio na tu sumu. Deficit se neće u potpunosti finansirati kreditima iz inostranstva. Jedan deo će se pokriti zaduživanjem na domaćem tržištu kapitala, izdavanjem obveznica Trezora. Samo u ovom mesecu, Trezor je na taj način prikupio šest milijardi dinara.\nPlanirano je da se od poslovnih banaka zatraži kredit do 500 miliona evra za pokriće budžetskog deficita, a ostalo su projektni zajmovi Svetske banke, Evropske investicione banke i Evropske banke za obnovu i razvoj za finansiranje infrastrukturnih projekata.\nDakle, Srbija ove godine mora da ima milijardu evra za pokriće budžetskog deficita i još oko 400 milijardi za pokrivanje javnog duga. Mi već sada imamo određena sredstva u rezervi i uz kredite komercijalnih banaka, zaduživanjem na domaćem finansijskom tržištu i nešto privatizacionih prihoda uspećemo da isfinansiramo ovogodišnji budžetski deficit.\nDržava građevinarima duguje 600 miliona evra\nKako bi se obezbedilo normalno funkcionisanje građevinskih firmi u Srbiji, potrebno je da javna preduzeća izmire svoja dugovanja prema njima, zaključak je jučerašnje sednice Udruženja za građevinarstvo Privredne komore Srbije održane na 35. Međunarodnom sajmu građevinarstva koji se održava u Beogradu\nPrema rečima sekretara Udruženja za građevinarstvo PKS Gorana Rodića, javna preduzeća i drugi budžetski korisnici duguju domaćim građevinskim kompanijama oko 600 miliona evra. To su dugovanja za izvedene, a nenaplaćene radove iz prošle godine, ali i perioda pre toga, naglasio je Rodić i istakao da su na sva ta potraživanja građevinske firme već platile porez.\n- Nelikvidnost građevinskih kompanija je velika. Iako mnoge firme pozitivno posluju, zbog dugovanja su im blokirani računi. Ukoliko se hitno ne izmire dugovanja i država ne preduzme mere da pomogne građevinskoj industriji, može se desiti da u junu operativa stane sa radom. Prošle godine u Srbiji se ugasilo oko 2.000 građevinskih firmi, a bez posla je ostalo oko 20.000 radnika, što znači da investicije i izgradnja padaju znatno brže i više nego što se prikazuje - istakao je Rodić. Potpredsednik PKS Anđelko Kovačević je kazao da bi svi budžetski korisnici trebalo da svoja dugovanja prema građevinskoj industriji izmire do polovine ove godine. On smatra da bi preostali iznos od nenaplaćenih potraživanja trebalo iskoristiti za izmirivanje obaveza građevinskih firmi prema budžetskim korisnicima za poreze, doprinose i takse. Prema njegovim rečima, jedna od ključnih mera koje bi Vlada Srbije trebalo da usvoji je produženje rokova za plaćanja poreza, kao i da se PDV ne plaća na fakturisani, već na naplaćeni posao. Građevinari predlažu i da država smanji PDV sa 18 na četiri odsto na materijal koji se koristi u građevinarstvu, kako bi stanovi pojeftinili, a proizvodnja se povećala. Treba omogućiti i da domaća građevinska preduzeća za sve budžetski finasirane projekte u Srbiji imaju prednost za učešće na tenderima, dok bi realizaciju projekata koji se na tenderu dodele stranim kompanijama trebalo usloviti učešćem domaćih partnera od najmanje 60 odsto ukupne vrednosti posla. Da bi se domaćim građevinskim preduzećima olakšalo poslovanje, značajne infrastrukturne projekte trebalo bi deliti na manje celine kako bi se domaćim firmama omogućio lakši pristup poslu. Na skupu je rečeno i da građevinske kompanije Srbije treba da se okrenu zeljama u kojima su godinama bile prisutne, kao što su bivše sovjetske republike, Iran i Alžir, gde se planira gradnja milion stanova.\nSindikat putara traži isplatu duga\n- Samostalni sindikat putara Srbije zatražio je juče od države da poštuje potpisani sporazum i putarima isplati dug od 20 milijardi dinara. Predsednica tog sindikata Sonja Vukanović izjavila je da su se tim sporazumom Putevi Srbije obavezali da dug isplate u roku od 60 dana, ali da nijedna odredba nije ispunjena, iako je rok istekao. „Tražimo da se sistemski reši pitanje putne privrede“, rekla je ona i dodala da se zbog nemogućnosti naplate potraživanja, putna preduzeća nalaze u teškoj situaciji. Kako je rekla, sindikat je već tražio sastanke sa nadležnima u Vladi Srbije, ali ih niko nije primio. Ona je kazala da su radnicima u putnoj privredi smanjene zarade, da je počelo i otpuštanje, pa da će ceo teret krize „u putnoj privredi platiti zaposleni“.


Njegoš od danas u Andrićgradu – centralna proslava 29. novembra | 058.ba\nNjegoš od danas u Andrićgradu – centralna proslava 29. novembra\nSRNA - 25. novembra 2013.\t058.ba\nANDRIĆGRAD – Direktor Andrićevog instituta Emir Kusturica rekao je u Beogradu da će u toku dana u Andrićgrad stići spomenik Petru Drugom Petroviću Njegošu, koji će biti otkriven u petak, 29. novembra, na svečanoj proslavi 200. godina od rođenja velikog srpskog vladike i pjesnika.\n„Najmlađi od svih starih gradova u Evropi – Andrićgrad danas će ugostiti velikog Petra Drugog Petrovića Njegoša i čuvati leđa Ivi Andriću, koji je u njemu vidio svog duhovnog oca“, naglasio je Kusturica.\nOn je naveo da na spomeniku, čiji je autor proslavljeni srpski kipar Sreten Stojanović, piše posveta „tragični junak kosovske misli“, te da tih nekoliko riječi upravo oslikava veličinu pjesnika i sudbinu njegovog djela.\n„Nesreća koja je zadesila Njegoša nakon njegove smrti i činjenica da je sedam puta mrtav premještan, govori o tome koliko je on, kao i svi mi, koji pokušavamo da utičemo na bližu i dalju okolinu i koji pokušavamo da je korigujemo, stradao. Sa druge strane, kad pogledate šta je on napisao, to graniči sa nemogućim i svetim“, istakao je Kusturica.\nPredsjednik Upravnog odbora Andrićevog instituta Matija Bećković podsjetio je da je prvi spomenik u slavu Njegoša podigao veliki Jovan Dučić prije 50 godina u Trebinju i da je tada vladika Petar Drugi Petrović Njegoš proglašen počasnim građaninom ovog hercegovačkog grada.\nBećković je naglasio da će Višegrad, onog momenta kada se kao bronzani kip ustoliči u Andrićgradu, postati „više od grada“.\n„Njegoš zauvek dolazi kod Andrića. Andrić dobija svoga oca, a Andrićgrad postaje jedan Panteon u kojem će se okupiti svi najveći duhovi, tako da će i sam Andrićgrad postati više od grada. Ne zna se da li više na nebu ili na zemlji“, istakao je Bećković.\nOn je dodao da istovjetni spomenici Njegošu postoje u Beogradu i Podgorici, čime će, kako je rekao biti ustanovljeno „trojstvo“, kome je Njegoš podredio sav svoj život.\nBećković je istakao da u vrijeme kada se umjetnost marginalizuje, a umjetnici lišavaju značaja, Kusturica na to ne pristaje već podiže gradove, koji možda ne postoje nigdje na svijetu.\n„To samo govori koliko je naš narod vezao svoju sudbinu za stvaralaštvo i večnost“, ocijenio je Bećković.\nCentralna proslava rođenja Petra Petrovića Njegoša u Andrićgradu biće u znaku broja 200. Na centralnom trgu u Andrićgradu, koji će od petka, 29. novembra, nositi Njegoševo ime, Glamočko kolo odigraće 200 folklorista.\nPlatno, sa kojim će biti prekriven spomenik, u nebo će podići 200 bijelih golubova uz muziku violiniste Nikola Paganinija, koju će izvesti srpski violinista Nemanja Radulović sa svojim kvintetom iz Pariza.\nNa svečanosti će biti promovisana i sabrana djela književnika Matije Bećkovića i reprint svih sedam Njegoševih knjiga u izdanju „Matice Srpske“.\nOznake: Emir Kusturica, Ivo Andrić, Matija Bećković, Petar Petrović Njegoš, spomenik\nŽivotno putešestvije Marka Veljovića iz Rogatice\nLovci ubili dva vuka\nOdržana prva konstitutivna sjednica SO Višegrad\nAktivno zaražena 52 lica\nNagrade za najbolje literarne i likone radove uz Dan Republike\nIzbjegnuta tragedija u selu Batotići\n07. januara 2021.


OGLASIO SE POKRET SOCIJALISTA: Ako Vučić ne bude kandidat na izborima, Vulin će biti predsednički kandidat | Happy BSC portal\nAko Aleksandar Vučić ne bude kandidat na predsedničkim izborima, biće Aleksandar Vulin. Boljeg od Vučića ni SNS, ni srpski svet nemaju, tvrdi Pokret Socijalista.\n- Ako se Vučić ne kandiduje, bilo zato što on sam to neće, bilo zato što njegova partija nema hrabrosti da se suprotstavi tajkunskim medijima i velikim silama, Pokret socijalista će izaći sa svojim kandidatom, a ukoliko članstvo PS usvoji predlog Predsedništva, naš kandidat će biti predsednik PS-a i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin.\nVučić je bolji od svih koje Srbija može da bira, ali ako njegova partija misli da ima boljeg, onda Pokret socijalista ima još boljeg - Aleksandra Vulina. Politika predsednika Vučića mora imati nastavljača, a ko je iskreniji u sprovođenju politike ujedinjenja Srba, vojne neutralnosti i socijalne pravde od našeg predsednika Aleksandra Vulina, odlučeno je na sednici Predsedništva Pokreta socijalista - navodi PS u saopštenju.


Canon u priči o Lepotici i zmaju ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n25.3.14 desavanja, film No comments\nPrica o lepotici i zmaju\nKompanija Canon nastavlja da podržava mlade, kreativne i talentovane umetnike.\nEvropski “video on demand” (video na zahtev) web sajt viewster.com pokrenuo je svoj prvi online festival kratkometražnog filma. Proteklih dana korisnici sajta mogli su besplatno da pogledaju 84 filma koja su se našla u najužoj konkurenciji i da ocene njihov kvalitet.\nU ovoj konkurenciji se nalazi i film Ničiji život (The Dragon with The Girl Tattoo), Miloša Miloševića, za čije snimanje je korišćena Canon oprema, 5D Mark 2 i Canon 7D. Kao jedini predstavnik iz naše zemlje (i regiona), ovaj film se trenutno nalazi na 3.mestu i u trci je da osvoji prestižnu nagradu od 100.000$. Pored novčanih nagrada, autori najbolje ocenjenih filmova dobiće i priliku da sa Viewster-om potpišu ugovor o distribuciji.\nPoznata priča o Lepotici i zmaju, ovoga puta ispričana bez laži i ulepšavanja. Film prati život glumca za vreme i posle predstave i pokušava da odgovori na pitanje koliko likovi koje igarmo u svakodnevnom životu odgovarju onome što mi zapravo jesmo.\nAutorska ekipa filma i kompanija Canon pozivaju sve da iskoriste priliku i pogledaju film i glasaju na adresi The Dragon with The Girl Tattoo za ovu potresnu priča koja, uz neobičnu režiju, odličnu montažu i muziku, nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\nOstalo je još tačno 3 dana da svojim glasovima utičemo da film Ničiji život donese pobedu Srbiji i da da vetar u leđa ostalim mladim talentovanim ljudima sa našeg područja.


RADNA DOZVOLA ZA ZAPOŠLJAVANJE STRANACA - NOVINE - Advokatska Kancelarija Beograd\nS obzirom da se Republika Srbija poslednjih godina suočava sa velikom problemom u vidu deficita radne snage u vitalnim privrednim granama poput građevinarstva i industrije, to se kao imperativ javlja olakšavanje pristupa stranim državljanima domaćem tržištu rada. Na tom fonu su i izvršene izmene Zakona o zapošljavanju stranaca, o kojima će biti reči u ovom tekstu.\nCilj izmena Zakona o zapošljavanju stranaca bile su pojednostavljivanje i integracija procesa dobijanja viza za duži boravak po osnovu zapošljavanja stranaca (Viza D) i radnih dozvola. Kao glavni adresati izmena javljaju se strani državljani kojima je za zapošljavanje u Republici Srbiji neophodna viza za duži boravak (Viza D) poput Indijaca, Pakistanaca, Kineza i dr. Viza za duži boravak (Viza D) omogućava strancima da borave i rade u Republici Srbiji u periodu od 90 do 180 dana. Vizu za duži boravak (Viza D) izdaje diplomatsko-konzularno predstavništvo Republike Srbije u inostranstvu.\nZakonom o zapošljavanju stranaca je propisano da se strancu koji ima odobrenu vizu za duži boravak po osnovu zapošljavanja (Viza D) mogu izdati sledeće radne dozvole:\nradna dozvola za zapošljavanje stranaca;\nradna dozvola za upućena lica;\nradna dozvola za kretanje u okviru privrednog društva;\nradna dozvola za samozapošljavanje i\nradna dozvola za nezavisnog profesionalca.\nPARALELNO VOĐENJE POSTUPAKA ZA VIZU I RADNU DOZVOLU\nKljučnu novinu predstavlja mogućnost paralelnog vođenja postupaka za dobijanje vize za duži boravak po osnovu zapošljavanja (Vize D) i radne dozvole, čime se doprinosi efikasnosti procedura zapošljavanja stranaca.\nKao prvi korak se javlja podnošenje zahteva za vizu za duži boravak po osnovu zapošljavanja (Viza D) diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije u inostranstvu. Ovaj zahtev za vizu podnosi stranac, pri čemu je isti moguće elektronski podneti bez ličnog pristupanju u diplomatsko-konzularno predstavništvo, dok najveći deo neophodne dokumentacije treba da obezbedi budući poslodavac u Republici Srbiji.\nPodnošenjem zahteva za vizu diplomatsko-konzularnom predstavništvu stranac dobija jedinstveni ID broj pod kojim je zaveden njegov zahtev i po kome će biti izdata viza. Čim stranac dobije ID broj njegov budući poslodavac u Republici Srbiji može da pokrene proceduru za izdavanje radne dozvole pred Nacionalnom službom za zapošljavanje. Ovo je velika prednost budući da je postupak za izdavanje radne dozvole nešto duži, te da u okviru njega treba sprovesti tzv. test tržišta rada – ishodovati izveštaj da među srpskim državljanima i strancima sa stalnim nastanjenjem nema onih koji ispunjavaju uslove za rad na tom radnom mestu.\nTreba imati na umu da će se radna dozvola za zapošljavanje stranaca izdati samo u slučaju da stranac dobije vizu za duži boravak po osnovu zapošljavanja. Dužina trajanja radne dozvole je ograničena vremenom na koje je izdata viza za duži boravak na osnovu zapošljavanja (Viza D). Pre isteka roka važenja vize za duži boravak po osnovu zapošljavanja (Viza D), ako njegovo poslovno angažovanje u Republici Srbiji traje duže od roka važenja vize za duži boravak stranac treba da podnese zahtev za odobrenje privremenog boravka u Republici Srbiji.\nZa više informacija o ovom, kao i o drugim pitanjima iz domena prava stranaca, možete da kontaktirate advokata.


Biznis.ba - Sarajevo-osiguranje u 2016. sa dobiti od 55 hiljada KM\nA. A. 09:01 / 09.04.2017.\nSarajevo osiguranje d.d. Sarajevo ostvarilo je u 2016. godini neto dobit od 55 hiljada KM, izvještava Indiktor.ba na osnovu finansijskog izvještaja kompanije objavljenog na Sarajevskoj berzi.\nFinansijski rezultat je slabiji nego godinu ranije kada je dobit iznosila 451 hiljadu KM.\nSarajevo osiguranje ima depozite kod kreditnih institucija u vrijednosti 13,88 miliona KM.\nNepokriveni preneseni gubitak kompanije sa 31.12.2016. godine iznosio je 25,9 miliona KM, prenosi Indikator.ba.


SKANDAL: Organizatori US Opena "izbacili" Đokovića iz izjave Medvedeva\nĐoković je diskvalifikovan 2020. sa Otvorenog prvenstva SAD jer je slučajno lopticom pogodio linijsku sudiju. Kao da se Amerikancima nije svidelo što se AO izjednačio s njima u količini mržnje prema srpskom asu pa su danas rešili da Novaka izbace - iz izjave Danila Medvedeva posle plasmana u polufinale prvog grend slema sezone!\nMedvedev je posle velikog preokreta savladao u pet setova Kanađanina Ože-Aljasima a na tom putu uspeo je i da spasi jednu meč-loptu. Posle meča Rus je odgovarao na pitanja DŽima Kurijera i izjavio da je u najtežim trenucima meča razmišljao šta bi na njegovom mestu uradio Novak Đoković.\nOrganizatori Ju-Es opena su na zvaničnom tviter nalogu turnira delimično preneli ovu izjavu Medvedeva, s tim što su cenzurisali ime Novaka Đokovića?!\n- "Nemam pojma", Danil Medvedev, na pitanje kako je uspeo da spasi meč-loptu - stoji u tvitu Ju-Es opena, uz fotografiju drugog reketa sveta, dok je originalna izjava Rusa bila nešto duža.\nPrava istina je da je Medvedev u prelomnim trenucima meča razmišljao o Novaku Đokoviću, a to je izazvalo burnu reakciju navijača - čuli su se glasni zvižduci sa tribina.\n- Pitao sam se šta bi Novak uradio, ne znam da li će se to svideti navijačima, pomislio sam, on je jedan od najvećih, on, Rafa, Rodžer dobili su toliko mečeva na taj način.\nBrojni fanovi našeg asa, kao i neutralni ljubitelji tenisa koji su gledali meč i izjavu Medvedeva, osuli su "drvlje i kamenje" u komentarima na ovaj tvit.\n"Klasičan primer medijske manipulacije", "Zar mislite da mi nemamo televizore" "Poluistine, spinovi i lične novinarske želje i mišljenja, serviarni kao apsolutna istina" "Kakva kampanja protiv Novaka Đokovića"... samo su neki od retvitova na ovaj zaista sramni, ali očigledno neuspeli pokušaj medijske manipulacije.\n"Evo, popravila sam ovo za vas", napisala je jedna korisnica Tvitera uz objavu fotografije Medvedeva sa punim citatom u kome se pominje Novak.\nNovak Đoković tenis Sport Ju-Es open Danil Medvedev Australijan open 2022 Novak Đoković najnovije vesti


Izvor: Radio 021, 13.Avg.2020, 13:45\nU proteklih mesec dana zabeleženo je nekoliko ovakvih situacija. Tokom prošlog vikenda javnost je potresla vest o saobraćajnoj nesreći na Košutnjaku, u kojoj je 19-godišnja devojka zadobila tešku povredu noge, dok je 20-ogodišnji >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << vozač, koji se sumnjiči da je izazvao udes, pobegao s lica mesta. Priveden je posle dva dana i na saslušanju je priznao krivicu.\nKrajem jula uhapšen je 29-ogodišnjak iz okoline Bojnika zbog sumnje da je naleteo na pešaka i teško ga povredio, a potom pobegao. Priveden je tri dana kasnije. Istog meseca, u Nišu je povređen 16-ogodišnji pešak, kada ga je kolima oborio nepoznati vozač, koji je takođe pobegao.\n"Glavni razlog je strah, pre svega, strah od kazne. Najčešće se na takav korak odlučuju mladi ljudi, koji nemaju razvijen osećaj za druge. Njihova prva reakcija na događaj je panična, nešto su uradili i javlja se strah od kazne. On ne razmišlja o žrtvi, već o posledicama koje može da snosi, odnosno ne 'šta sam napravio', nego 'šta bi moglo da mi se desi'. Oni beže sa verovanjem da neće biti uhvaćeni", kaže psiholog i psihoterapeut Zoran Milivojević za portal Nova.rs.\nOn dodaje da se, na sreću, počinilac gotovo uvek pronađe.\n"Ipak, imamo i one druge, koji beže sa mesta nesreće ali se potom vrate ili se prijave. Osobe u tim trenucima vrlo često ne mogu da razmišljaju jasno, pa zovu nekoga, roditelje, advokate ili nekog sličnog. Onda taj neko bude glas razuma koji ih posavetuje šta da urade i da prihvate odgovornost za ono što su učinili", kaže Milivojević.\nJedan od ovakvih slučajeva jeste i saobraćajna nesreća koju je izazvao Aleksandar Mitrović, sin vlasnika televizije "Pink" Željka Mitrovića, koji je 8. jula 2013. godine džipom pregazio i usmrtio Andreu Bojanić (17). On je tada vozio brzinom većom od 80 kilometara na sat i potom pobegao sa mesta nesreće, da bi se dva sata kasnije prijavio policiji.\nProfesor Saobraćajnog fakulteta Milan Vujanić navodi da je svaki vozač koji napravi nezgodu dužan da obezbedi lice mesta i sačeka policiju.\n"Logičan je strah kod vozača, pa zbog toga oni, bez obzira na moralne i etičke norme, pobegnu sa mesta nezgode. To nije humano i zakonski, ali je, sa druge strane, objašnjivo sa stanovišta da su oni preplašeni u tom trenutku. Ipak, zato je Zakon o saobraćaju predvideo zatvor i do tri godine samo zbog bežanja sa lica mesta. To nije mala kazna, smatram da je izuzetno oštra", navodi Vujanić.


Dokument „Politika Sigurne mreže o pružanju održivih usluga žrtvama rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodiciu skladu sa Istanbulskoj konvencijom“ predstavljen je danas na Okruglom stolu u Sarajevu brojnim nevladinim organizacijama i institucijama sistema. Dokument su razvile članice Sigurne mreže, mreže NVO koje su posvećene borbi protiv nasilja na osnovu spola i nasilja u porodici, a u okviru projekta „Poboljšanje pristupa uslugama za sve žene i djevojke – žrtve nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini“.\nProjekat finansira Evropska unija, a realizuje se uz podršku UN WOMEN u Bosni i Hercegovini, u okviru regionalnog programa “Sprovođenje normi, mijenjanje stavova“. Implementiraju ga Fondacija lokalne demokratije Sarajevo, u partnerstvu sa Budućnost Modriča, a u ime Sigurne mreže.\nPolitika Sigurne mreže je dokumenat koji predstavlja osnov nevladinim organizacijama za zagovaranje i djelovanje u cilju ispunjavanja standarda propisanih Istanbulskom konvencijom.\nKroz diskusiju, razmjenu iskustava i informacija između prestavnika relevantnih institucija sistema ,nevladinih organizacija i Sigurne mreže, kao nosioca Politike, identifikovale su se preporuke za dalje djelovanje Sigurne mreže u partnerstvu sa institucijama sistema, ciljem unapređenja zakonodavnog okvira koji će osigurati efikasnu i funkcionalnu zaštitu za žene i djecu žrtve nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini .\nGlavni zaključak sa okruglog sto je da je potrebno uskladiti relevantno zakonodavstvo u Bosni i Hercegovini na entitetskim nivoima i u Brčko distriktu sa Konvencijom Vijeća Evrope na način uspostavljanja minimalnih standarda za ujednačavanje oblika i pristupa specijaliziranim uslugama: sigurne kuće, SOS telefonske linije i besplatna pravna pomoć za sve žrtve rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini.\nSvi učesnici u diskusiji su saglasni da je prioritet djelovanja institucionalno rješavanje statusa postojećih osam sigurnih kuća u Bosni i Hercegovini koje vodi 8 članica Sigurne mreže na način da se održe dostignuti i unaprijede standardi njihovog rada, obezbijedi stabilno i odgovarajuće finansiranje i omogući nesmetan pristup žrtava sigurnim kućama. To je moguće postići predlaganjem i usvajanjem novih zakonskih rješenja Zakona o zaštiti od nasilja u porodici na entiteskim nivoima i nivou Brčko distrikta koji će biti usaglašeni sa preporukama iz Istanbulske konvencije.\nŠto si tiče SOS telefona potrebno je izraditi nove podzakonske akte o pružanju podrške putem SOS telefona, kojim će se regulisati kriteriji za rad na SOS telefonu i finansiranje troškova operaterki.\nKada je u pitanju usluga pružanja besplatne pravne pomoći, potrebno je izraditi standarde za pružanje besplatne pravne pomoći žrtvama nasilja u okviru nevladinih organizacija te u skladu sa tim normirati ovu uslugu i potrebna finanasijska sredstva za pružanje usluge.\nZaključeno je da Sigurna mreža mora dalje raditi na konsultacijama sa ključnim akterima i na izgradnji podrške od strane predstavnika svih nivoa vlasti u BiH, nevladinih organizacija, predstavnika političkih partija i medija, koji mogu doprinijeti usvajanju novih zakonskih rješenja i time značajno doprinijeti uspostvaljanu standarda koje preporučuje Istanbulska konvencija kada je u pitanju zaštite i podrške ženama žrtvama nasilja u porodici .


VELIKI ĐURĐEVDANSKI KARNEVAL - Glas Šumadije\nHome > Grad > VELIKI ĐURĐEVDANSKI KARNEVAL\nU ovkiru proslave Dana grada i obeležavanja jubileja – 200 godina prve prestonice moderne Srbije, grad Kragujevac u saradnji sa Gradskom turističkom organizacijom organizuje veliki Đurđevdanski karneval. Odluku o tome doneli su članovi Gradskog veća na sednici održanoj 16. aprila, koji su na taj način i formalno proglasili Karneval za centralnu manifestaciju. Cilj je da se građanima Kragujevca i gostima prikažu sve značajne republičke i gradske institucije. Tema Karnevala je 200 godina prve prestonice moderne Srbije, a slogan Kragujevac – moj glavni grad.\nSastavni deo Karnevala je već tradicionalni dečiji Đurđevdanski karneval iz koga je proistekla ideja da se u jubilarnoj godini Karneval omasovi i postane nova tradicija u obeležavanju Đurđevdana – dana grada. Zainteresovane institucije, ustanove, privredna društva, preduzetnici i udruženja građana mogu da se prijave na e –mail mojglavnigrad@kg.org.rs\nTagged Dan grada Dečji karneval Đurđevdanski karneval Kragujevac


Rusija: Zapad na konto Severne Koreje diskredituje Moskvu - Sputnjik Srbija\n21:20 27 Februar 2020\n13:50 26.01.2018 (osveženo 13:51 26.01.2018) Preuzmite kraći link\nKako objašnjava, sve se to može veoma lako proveriti, pogotovu u svetlu toga da nad azijsko-pacifičkim regionom kruži veliki broj zapadnoevropskih i američkih satelita i detaljno proverava sva kretanja iz Severne Koreje.\n„Cilj ove ’novinarske patke‘ je da se Moskva još jednom optuži za nedoslednost sprovođenja politike koju propagira Ministarstvo inostranih poslova Rusije, kao i da se diskredituje ruski spoljnopolitički resor“, istakao je Kornjijenko.\nPrethodno je „Rojters“ javio da Severna Koreja prebacuje ugalj u Japan i Južnu Koreju koristeći „ruske kanale“, kao i da se to radi uprkos sankcijama koje su Ujedinjene nacije uvele protiv Pjongjanga.\nTu informaciju je britanska agencija saznala iz „neimenovanih izvora“, dok su i Peking i Moskva te tvrdnje odbacili.\nugalj, sankcije, Severna Koreja, Rusija\n21:05 Srpski ambasador u Moskvi ispratio na večni počinak poslednjeg maršala SSSR-a\n20:41 Srbi se leče iz fotelje: Besplatni saveti lekara putem interneta - prvi put u regionu


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Malija - Avio karte Šri Lanka Mali - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Malija\nPretražite letove iz Šri Lanke do Malija\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Malija\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Malija na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Malija?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Malija, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Malija?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Malija uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Tekst 04.08.2012 15:54 Tweet\nBiH ne prestaje da se trese: Zemljotres od 4,6 stepeni u Glamoču Za sedam dana BiH je pogodilo 16 zemljotresa, a poslednji je bio sinoć na području Glamoča.\nZemljotres jačine 4,6 stepeni po Rihteru pogodio je sinoć područje Glamoča, gde je tokom noći zabeleženo još nekoliko slabijih potresa, javili su danas mediji u BiH.\nFena navodi da se na području BiH u poslednjih sedam dana, zajedno sa novim potresima, dogodilo ukupno 16 zemljotresa, a najviše ih je zabeleženo na području Zenice.\nJak zemljotres u oblasti Glamoča dogodio se sinoć oko 22 sata, a prema podacima seizmologa, epicentar je bio 13 kilometara jugozapadno od Glamoča.\nJak zemljotres u BiH: Tresle se i Srbija i Hrvatska (VIDEO, FOTO)\nNasumice pucao po ulici, ubio jednu osobu\nFederalni hidrometeorološki zavod navodi da je, kao posledica smirivanja tla, noćas oko pola sata posle ponoći u istoj oblasti registrovan umereni potres od 3,7 stepeni po Rihteru.\nTlo se u istoj oblasti zatreslo i rano jutros, nešto pre četiri sata, a potres je bio znatno slabiji - 2,8 stepeni Rihterove skale.\nU području Zenice za četiri dana dogodilo se 11 potresa. Prvi je zabeležen prošle subote i iznosio je 4,6 stepeni po Rihteru, što je najjači potres za četiri decenije u ovoj oblasti, a poslednji, od 3,4 stepena, dogodio se 31. jula.\nPretraga po temi: Zemljotres, BiH, Zemljotres u BiH POVEZANE VESTI\nLJUDI SE JOŠ NISU SUOČILI SA NAJVEĆOM KATASTROFOM: Prognoze govore da nas najgore tek čeka (FOTO) SNAŽAN ZEMLJOTRES U RUSIJI: Potresi se osetili čak i u 9.000 km udaljenoj Moskvi PSIHIČKI NESTABILAN MUŠKARAC NAPRAVIO METEŽ: Zatvorio se u kuću i kamenjem gađao prolaznike Devojku silovala četiri muškarca Snažan zemljotres pogodio Japan FACEBOOK KOMENTARI


On je sada ponovo u Agrentini gde radi kao "duhovni trener" kluba Deportivo Rijestra u petoj ligi, a od kako je prošle godine napustio klupu ekipe Al Vasl iz Emirata, ima i ulogu sportskog ambasadora Dubaija.\nKao rezultat njegovog odnosa sa Savezom Argentine, Maradona je najavio da neće navijati za svoju zemlju na predstojećem turniru.\n"Navijaću za Ujedinjene Arapske Emirate, a ne za Argentinu. Pozivam navijače da dođu u što većem broju i podrže domaću ekipu", rekao je Maradona.\nSvetsko prvenstvo za igrače do 17 godina počinje u četvrtak utakmicom između Brazila i Slovačke. U prvom kolu Ujedinjeni Arapski Emirati igraju protiv Hondurasa, a Argentina protiv Irana.\nFudbalska reprezentacija UAE\nNejmar van stroja zbog - zauški\nFudbaler Barselone, Brazilac Nejmar, odsustvovaće sa terena oko 15 dana zbog zauški, objavio je aktuelni španski i evropski prvak.\nGRUZIJA VERUJE U ČUDO Domaćin bez straha od "orlova"\nNa prvoj strani Jaba Kankava, kapiten Gruzije i srpski as Nemanja Matić, između njih naslov „Stigla je Srbija, vreme je da se ide u Rusiju“. Tako najpoznatiji sportski list u Gruziji, „Lelo“ (pogodak), najavljuje kvalifikacionu utakmicu za SP 2018, koja se igra ovog petka od 18 sati u Tblisiju.


Izvor: Press, 05.Avg.2020, 11:14\nPredsednik poslaničke grupe "Aleksandar Vučić - za našu decu" je Aleksandar Martinović, a zamenik mu je Vladimir Orlić, dok je predsednik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić, a zamenik predsednika je Đordje Milićević.\nTreća poslanička grupa je >> Pročitaj celu vest na sajtu Press << SPAS, a na njenom čelu je Marina Raguš, dok je za zamenika izabran Radovan Tvrdišić.\nPredsednik poslaničke grupe Jedinstvene Srbije je Dragan Marković, a njegov zamenik Života Starčević, dok će poslaničku grupu Socijaldemokratske partije Srbije voditi Branimir Jovanović, odnosno Nataša Vacić Mihailović kao njegova zamenica.\nŠef poslanika Saveza vojvodjanskih Mađara je Balint Pastor, a zamenica je Elvira Kovač.\nFormirana je i poslanička grupa PUPS "Tri P" na čijem je čelu Milan Krkobabić, a njegova zamenica je Mira Petrović.\nJedna poslanička grupa, prema Poslovniku Narodne skupštine, mora da ima najmanje pet poslanika.\nKonstitutivna sednica parlamenta mogla bi da bude nastavljena početkom iduće sedmice, a na dnevnom redu je izbor predsednika skupštine, potpredsednika skupštine, imenovanje generalnog sekretara i formiranje radnih tela.\nU Skupštini Srbije formirano je sedam poslaničkih grupa, objavljeno je na sajtu parlamenta. Predsednik poslaničke grupe "Aleksandar Vučić - za našu decu" je Aleksandar Martinović, a zamenik mu je Vladimir Orlić, dok je predsednik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić,...


10 najboljih hotela za porodice u Dasiji - TripAdvisor\nNajbolji hoteli za porodice - Dasija, Grčka\nHoteli za porodice - Dasija\n20 od 53 objekta je dostupno i podudara se sa vašim filterima. Obriši sve filtere\nObaveštenje o cenama: Dasija – cene hotela miruju. Sada je sjajan trenutak da rezervišete!\nBr. 1 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 2 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 3 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 4 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 5 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 6 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 7 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 8 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 9 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 10 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 11 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 12 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 13 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 14 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 15 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 16 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 17 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 18 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 19 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 20 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Dasija\nBr. 1 od 29 – specijalizovani tip smeštaja – Dasija\nBr. 10 od 29 – specijalizovani tip smeštaja – Dasija\nBr. 6 od 29 – specijalizovani tip smeštaja – Dasija


Odbornički klub SDA Sandžaka predao Gradskoj upravi projekat ”Stomatološka ordinacija za osobe sa invaliditetom” – Sandžaklija\nOdbornički klub SDA Sandžaka predao Gradskoj upravi projekat ”Stomatološka ordinacija za osobe sa invaliditetom”\nZatražili da vlast pokaže svoju ljudskost, humanost i odvoje sredstva za ovaj projekat kako bi svojim građanima obezbijedili ono što zaslužuju.\n„Vama je poznato da je ovaj zahtjev bio na skupštini dva puta i da smo oba puta odbijeni zato jer oni koji se pitaju i koji rukovode nisu imali sluha za ovakav jedan projekat, onda smo se odlučili da organizujemo peticiju, pozvali smo građane da nas podrže i građani su nas u velikom broju podržali. Ovom peticijom su građani rekli svoje, jasno su poručili da neće više tolerisati da se lica sa poteškoćama u razvoju, za stomatološke probleme liječe u drugim gradovima već da mogu to da rade i u svom gradu. Postavlja se pitanje kome treba ovakav grad, ovakvo rukovodstvo, ovakvi političari, koji nemaju sluha za jednu najosetljiviju kategoriju u našem gradu. Odnos prema ovom pitanju je mjera ljudskosti i humanosti i ja pozivam sve one koji mogu da utiču da se realizuje ovakav projekat, da to učine bez odlaganja. Meni je drago što su danas roditelji, njihova djeca, oni koji su pogođeni ovom problematikom i koji su prepušteni sami sebi, ovdje uz nas, tako da očekujem od viših instanci da riješe ovaj problem i realizuju ovaj projekat“, istakla Dinheta Pulić.


Albanski premijer Edi Rama se založio za primenu Šengenskog modela i sa Severnom Makedonijom i drugim zemljama Zapadnog Balkana, a ne samo sa Kosovom.\nKako prenosi portal "a1on.mk", Rama je tokom susreta sa premijerom Severne Makedonije Zoranom Zaevim, koji je u zvaničnoj poseti Tirani, istakao da će pre ili kasnije građani ulaziti i napuštati granice Severne Makedonije i Albanije bez ikakvih barijera.\n- Šengenski model bi trebalo da se proširi u celom regionu, sa Kosovom, Severnom Makedonijom i Crnom Gorom, uz uverenje da će sve države iz regiona ući u ovom procesu. Naše granice moraju postati prohodne poput granice Evropske unije - kazao je Rama.\nKako je naveo, "ako treba to da učinimo sa zemljama članicama Evropske unije, onda nas niko ne zaustavlja da to učinimo između nas, danas, a ne sutra".\n- Pre ili kasnije mi ćemo dati građanima mogućnost da ulaze i napuštaju naše zemlje bez ikakvih barijera, kontrola, bez ijednog problema, onako kako to rade građani Evropske unije - istakao je Rama.\nOn je dodao da je Albanija otpočela ovaj proces sa Kosovom koji je, kako tvrdi, bio nažalost pogrešno protumačen.\n- Kada smo pričali o "šengenskom projektu" sa Kosovom bili smo pogrešno protumačeni, ali kažem da je to samo početak da nastavimo sa drugim zemljama u regionu. Sve zemlje sa Zapadnog Balkana treba da budu uključene u ovom procesu. Granice će biti prohodne sa svim zemljama na Zapadnom Balkanu, kao štoje to omogućeno u Evropskoj uniji za građane države članice EU koji ulaze i napuštaju zemlju bez ikakve granične kontrole - objašnjava albanski premijer.\nPrema rečima Rame, tokom susreta sa makedonskim kolegom Zaevim postignut je sporazum o uspostavljanju zajedničke ekonomske zone između Severne Makedonije i Albanije.\nČVRGA ZA SRBIJU "Ili prilagodite politiku ili ćete UGROZITI BEZVIZNI REŽIM"\nJeste Vala da vas pustimo da rasturate drogu bez problema na granici?\nŠumadinac Ha ha vama ćemo otvoriti granice kad i ameri meksiku.U prevodu "nikad"\nзоки и то би био завршни део пројекта велике албаније.


Čelnici Kine rekli su u ponedeljak da će odgovoriti kontramerama ako Sjedinjene Američke Države budu diplomatski bojkotovale predstojeće Zimske olimpijske igre u Pekingu.\nNedeljama unazad piše se o potencijalnom doplomatskom bojkotu Amerike. U nedelju se Si-en-en i En-bi-si preneli da je konačna odluka da državni vrh SAD bojkotuje Igre, dok će se američki sportisti takmičiti u Pekingu. Džo Bajden je u novembru izjavio da se razmatra mogućnost bojkota i prema poslednjim informacijama postoji velika verovatnoća da se ta mogućnost sprovede u delo. Bajden je pod pritiskom u Americi da progovori o navodnom kršenju ljudskih prava u Kini, posebno u Sinđangu, gde američka vlada kaže da se represija nad ujgurskom etničkom grupom kvalifikuje kao genocid.Zbog navoda u medijima oglasio se portparol ministarstva odbrane Džao Liđian.„Želim da naglasim da Zimske olimpijske igre nisu pozornica za politiku i manipulaciju“, rekao je Liđijan na redovnom brifingu za štampu u ponedeljak, upozoravajući da bi SAD trebalo da prestanu da „navijaju“ na bojkot.Amerikanci tvrde da je najmanje milion Ujgura i drugih turskih govornih grupa, uglavnom muslimanskih manjina, zatvoreno u logorima u Sinđangu.Samo šest meseci nakon Letnjih igara u Tokiju, Zimske olimpijske igre će se održati od 4. do 20. februara u Pekingu.► Bajden spreman da objavi bojkot ZOI, ali će se Amerikanci ipak takmičiti?► ZOI: Bajden planira bojkot, a Putin put u Kinu► Bajden: Razmatramo ideju o bojkotu Olimpijskih igara u Kini\nsport, džozef bajden, ostali sportovi, zimske olimpijske igre – peking 2022\n© REUTERS / THOMAS PETERLogo Zimskih olimpijskih igara koje će se održati u Pekingu\nNedeljama unazad piše se o potencijalnom doplomatskom bojkotu Amerike. U nedelju se Si-en-en i En-bi-si preneli da je konačna odluka da državni vrh SAD bojkotuje Igre, dok će se američki sportisti takmičiti u Pekingu.\nDžo Bajden je u novembru izjavio da se razmatra mogućnost bojkota i prema poslednjim informacijama postoji velika verovatnoća da se ta mogućnost sprovede u delo.\nBajden je pod pritiskom u Americi da progovori o navodnom kršenju ljudskih prava u Kini, posebno u Sinđangu, gde američka vlada kaže da se represija nad ujgurskom etničkom grupom kvalifikuje kao genocid.\n6 Decembar 2021, 08:16\nZbog navoda u medijima oglasio se portparol ministarstva odbrane Džao Liđian.\n„Želim da naglasim da Zimske olimpijske igre nisu pozornica za politiku i manipulaciju“, rekao je Liđijan na redovnom brifingu za štampu u ponedeljak, upozoravajući da bi SAD trebalo da prestanu da „navijaju“ na bojkot.\n„Ako se SAD odluče za bojkot, Kina će preduzeti odlučne kontramere“, rekao je Džao.\nAmerikanci tvrde da je najmanje milion Ujgura i drugih turskih govornih grupa, uglavnom muslimanskih manjina, zatvoreno u logorima u Sinđangu.\nSamo šest meseci nakon Letnjih igara u Tokiju, Zimske olimpijske igre će se održati od 4. do 20. februara u Pekingu.\n► Bajden spreman da objavi bojkot ZOI, ali će se Amerikanci ipak takmičiti?\n► ZOI: Bajden planira bojkot, a Putin put u Kinu\n► Bajden: Razmatramo ideju o bojkotu Olimpijskih igara u Kini


IPARD FONDOVI: Evropska komisija uskoro će proveravati da li je Srbija otklonila nedostatke, za povlačenje 175 miliona evra za ruralni razvoj. Ukoliko Uprava za agrarna plaćanja dobije akreditaciju, poljoprivrednici bi do kraja 2017. godine mogli da očekuju prve konkurse\nZa mesec dana Evropska komisija proveravaće da li je Srbija ispunila sve uslove, tj. otklonila nedostatke, za povlačenje 175 miliona evra za ruralni razvoj iz evropskih fondova. Ukoliko Uprava za agrarna plaćanja tada dobije akreditaciju, poljoprivrednici bi do kraja godine mogli da očekuju prve konkurse.\n"Zaposleni su ljudi i svi su obučeni. Bilo je neophodno promeniti zakon, zakon je promenjen. Ostalo je još samo da završimo renoviranje nove zgrade i da preselimo ljude. Očekujemo da ćemo akreditaciju dobiti, i nadamo se da će to biti do kraja 2017. godine", kaže Žarko Radat, direktor Uprave za agrarna plaćanja.\nMilioni evra su nam raspolaganju još od 2014. godine. Već smo u vremenskom tesnacu jer fondovi za 2015. godinu moraju biti potrošeni do kraja sledeće godine.\n"Za ovaj programski period, bar što se tiče današnjeg dana, nismo izgubili ni jedan dinar", rekao je Radat.\n"Mislim da ćemo tu imati najveći problem oko silne dokumentacije i tu najviše treba da povedemo računa, da se tu dobro pripremimo, odnosno da agencije ili firme koje budu radile projekte za same proizvođače budu stvarno obučene", kaže Sanja Bugarski iz Centralne asocijacije proizvođača mleka Vojvodine.\n"Sigurno nisu spremni u nekoj velikoj meri, ali će u početnoj fazi kao i svaki posao biti težak jer tu je taj prelomni momenat, da ti prvi koji budu aplicirali budu uspešno obavljeni poslovi", rekao je Božo Joković iz "Agro eko voće" u Arilju.\nZoran Janjatović, savetnik ministra poljoprivrede za ruralni razvoj kaže da će biti dovoljno vremena 4, 5, 6 meseci da ljudi dobiju informaciju.\n"Ti vodiči će biti ključna stvar gde će biti precizno objašnjeno šta je to neophodno, kako se popunjava aplikacioni formular, kako se priprema biznis plan, šta je od dozvola i dokumentacija njima neophodno", ističe Janjatović.\nIzvor: Vebsajt RTS, Ivana Miljković, 25.07.2017.


Leti se rađa najviše dece - Hit Radio Pozarevac\nLeti se rađa najviše dece\nStatistika kaže da se u julu, avgustu i septembru rađa najviše dece. Ovo su potvrdili rezultati nekoliko istraživanja, a rezultati govore i o tome kog dana je rođeno najviše ljudi - u pitanju je 16. septembar.\nNije slučajno što najčešće leti idete na rođendane bliskih osoba, članova porodice, prijatelja i kolega, jer statistika kaže da se u julu, avgustu i septembru rađa najviše dece. Ovo su potvrdili rezultati nekoliko istraživanja, a najnovije je nedavno sprovedeno na univerzitetu Harvard.\nAli istraživači se nisu zaustavili samo na tome, već su otišli korak dalje i otkrili kog dana je rođeno najviše ljudi. Rezultati govore da je to 16. septembar.\nPozabavili su se i takozvanim rođendanskim paradoksom koji govori da je verovatnoća da su od 23 osobe u jednoj prostoriji bar dve rođene istog dana, malo veća od 50 odsto. A kod 50 osoba taj procenat ide i do 90.\nDete je u školi dobilo zadatak da napiše nazive...\nFrancuska zabranila upotrebu mobilnih telefona u školi\nU Srbiji svakoga dana najmanje četiri žene obole od karcinom\nLIDL traži radnike u Požarevcu\nLIDL uskoro u Požarevcu?\nĐaci iz Požarevca u poseti Ekonomskom fakultetu u Beogradu\nNove aktivnosti na projektu „Unapređenje poslovne klime u Sr\nBiblioteka do 2. marta ne izdaje knjige zbog revidiranja fon\nDanas je Sabor svetih 70 apostola\nNastavak sezone za košarkaše i odbojkašice\nMuzička škola “Stevan Mokarnjac” dobitnik Izuzetne Vukove na\nKursna lista - 21.01.2020


Pogledajte kako Jana lagano zaradi 500 evra (VIDEO)\nJanuary 12, 2015 Beba Estrada vesti, Video One comment\nNa video snimku koji na sajtu Jutjub ima preko 340.000 pregleda, Jana peva svoj veliki hit, a izvesna gospođa joj daje bakšiš od 500 evra.\nPoznato je da je san svakog narodnog pevača romska proslava, baš iz jednog razloga – ogromnog bakšiša, a i honorara, koji pevač koji nastupa tom prilikom zaradi. Nažalost, niti svi pevači sa scene imaju taj kapacitet da izdrže celo slavlje, jer ono nekada i danima zna da traje, a nije ni svaki pevač tražen za ove događaje. Ali jedna od naših folk pevačica već godinama unazad važi za glavnog štimung-majstora na romskim veseljima – Jana Todorović.\nPevačica Jana Todorović se nikada nije žalila na finansijsku krizu. Ona uglavnom peva u dijaspori, a od bakšiša zaradi i nečiju prosečnu mesečnu platu. Na video snimku koji na sajtu Jutjub ima preko 340.000 pregleda, Jana peva svoj hit “Kući, kući”, a izvesna gospođa joj daje bakšiš od 500 evra.\nČitaj još Premijera spota: Partibrejkers - "Sitna lova" (OFFICIAL VIDEO 2014)\nPevačica joj se učtivo nasmejala i nastavila sa pesmom, a ubrzo je usledio i drugi bakšiš.\n« Vesna Vukelić Vendi dobila sudski spor!\nIntervju Dara Bubamara: Hoću koncert u Areni, ali bez deljenja karata! »


Krivična prijava protiv Vučića i Malog zbog izbjegavanja samoizolacije | PCNEN\nObjavljeno: 30.03.2020, 11:56h\nToplički centar za demokratiju i ljudska prava podnio je krivičnu prijavu protiv predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i ministra finansija Siniše Malog zbog nepostupanja po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije, jer se nisu pridržavali samoizolacije po povratku iz posjete Mađarskoj u vrijeme vanrednog stanja.\nU saopštenju te organizacije se navodi da su Vučić i Mali 22. marta bili u posjeti Mađarskoj ali da se po povratku nisu pridržavali mjera samoizolacije koja se odnosi na sve građane koji dolaze u Srbiju.\nKao dokaz za te optužbe navode se javno dostupne informacije o toj posjeti objavljene u domaćim medijima.\nToplički centar za demokratiju i ljudska prava predlaže da se Vučiću i Malom odredi pritvor jer njihovo pojavljivanje u javnosti ukazuje da bi u kratkom vremenskom periodu mogli da ponove to krivično djelo, prenosi RSE.\n“Predlažemo da prijavljena lica budu osuđena na maksimalnu kaznu zatvora u trajanju od tri godine, budući da se radi o licima koja kroz sredstva javnog informisanja pozivaju građane da se pridržavaju mjera samoizolacije a sami krše te iste mjere”, dodaje ta organizacija.\nU Srbiji je do sada 741 osoba zaražena korona virusom, a 13 ljudi je preminulo od posledica COVID-19, bolesti koju virus izaziva.\nKorona virus se krajem prošle godine pojavio u kineskom gradu Wuhanu, a Sjvetska zdravstvena organizacija (WHO) proglasila je globalnu pandemiju COVID-19 jer se virus proširio u 177 država i teritorija.


Žena, dete i DVA MUŠKARCA: Ključni svedok otkrio KRETANJE MARJANOVIĆA na nasipu dana kada je ubjena Jelena – Kragujevčani – Najposećeniji portal u Šumadiji\n– Ja se više ne osećam sigurno na ovom mestu otkad se ovo dogodilo – rekla je žena koja je bila na nasipu u Crvenki u vreme kada se, kako se navodi u optužnici, ubistvo dogodilo.\nNegde oko 16.50 sati taj čovek koji je bio sa devojčicom krenuo je da se penje uz nasip, da se popne na trkačku stazu, i ja sam tada primetila da taj čovek ima rep. Ja sam ovog čoveka videla i kad se kretao nasipom, išao je polako šetajući sa detetom, kretao se prema onoj drugoj rampi prema Pančevačkom mostu, odnosno ka rampi gde se nalazi neka deponija – navela je ova žena čiji identitet ne navodimo zbog njene sigurnosti.\nU vreme kada je taj čovek krenuo nasipom na udaljenosti od oko kilometar, nalazila su se dva vozila. Ja sam videla ovog čoveka sa detetom da je stigao do tih vozila, videla sam da je neko iz jednog od ta dva vozila izašao i stajao sa čovekom koji je išao sa detetom, stajao je kratko. Posle možda 10 minuta, neko se udaljio ka rampi gde se nalazi deponija, ali ja ne mogu da kažem da li je to bio onaj čovek koji je krenuo sa detetom ili neko drugi koji je eventualno izašao iz jednog od ova dva automobila i produžio sa detetom – navodi ključne detalje žena očevidac.\nOvo sivo vozilo koje se nalazilo na nasipu je velikom brzinom došlo do rampe Crvenka, potom se vraćalo, sve velikom brzinom i nekoliko puta je išao tamo-amo od rampe Crvenka do mesta gde sam ih i videla. To sivo vozilo kada se vraćalo ka Pančevačkom mostu, odnosno ka rampi gde je bila deponija, nije išlo do deponije, odnosno te rampe, već se zaustavljalo na mestu gde sam ga videla prvi put i odatle ponovo kretalo ka rampi Crvenka – pojašnjava svedok.\nNa suvozačevom mestu je bio crni čovek koji je imao tamnu kosu i koja je bila ošišana sa strane kratko, dok je na vrhu glave imao dužu kosu – ističe žena.\nČovek koji je bio sa devojčicom, a koji je imao kosu vezanu u rep, bio je obučen u crne pantalone i prsluk plave boje. To je bio stariji čovek, možda 60-70 godina, ne sećam se – navela je ova žena svedok.\nCategories:\tAktuelno\t/ No Responses / by Kragujevčani 16/07/2018


Zastarevanje procesa hronični problem srpskog pravosuđa\nTo što disciplinski tužilac Vrhovnog saveta sudstva razmatra da li ima osnova za pokretanje disciplinskog postupka protiv sudije koja je vodila zastareli proces protiv sina bivšeg jugoslovenskog predsednika Marka Miloševića zbog prebijanja Otporaša 2000., izbacilo je još jednom u prvi plan hronični problem srpskog pravosuđa – zastarevanje postupaka. Zahvaljući tome nisu procesuirani brojni funkcioneri Miloševićevog režima, ali i jedan vladika SPC. No, ovaj slučaj je otvorio i pitanje da li državni funkcioneri mogu po medijima i tribinama da smenjuju sudije.\nVisoki savet sudstva saopštio je da nije pokrenut postupak za razrešenje sudije Osnovnog suda u Požarevcu Gordane Vidojković, niti je doneta odluka o prestanku njene sudijske funkcije. Da je tako nešto samo pitanje dana poručio je prethodno državni sekretar u Ministarstvu pravde Slobodan Homen na jednoj tribini o borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Tako su državni funkcioneri još jednom prejudicirali odluke tela koja bi trebalo da budu nezavisna upravo od uticaja politike i vlasti.\nDisciplinskom tužiocu prosledjena je inicijativa za razrešenje Gordane Vidojković jer je dozvolila da zastari postupak zbog prebijanja Otporaša 2000. godine protiv Marka Miloševića, sina bivšeg šefa države Slobodana Miloševića i nekadašnje liderke Jugoslovenske levice Mirjane Marković. Ako utvrdi da su ispunjeni uslovi on će podneti disciplinskoj komisiji predlog za vođenje disciplinskog postupka, saopšteno je iz VSS.\nČlan ovog saveta Boško Ristić za RSE navodi da niko ne bi smeo da komentariše postupke koji su u toku, ali podvlači i da bi se navedena izjava mogla shvatiti kao upozorenje na hroničan problem pravosuđa.\n„Mislim da pojedini nosioci javnih funkcija osećaju odgovornost za skretanje pažnje na propuste koje vrše nosioci javnih funkcija, ali za to postoji procedura propisana zakonom. S druge strane, svako ima pravo da komentariše rad nosilaca javnih funkcija, pa i pravosudnih, ali ne može da prognozira ishod postupka koji će eventualno biti pokrenut protiv bilo kog javnog funkcionera. Međutim, svaka institucija mora da ima integritet i da odoli bilo kakvom pritisku. I mislim da se ovde ne radi o pritisku već se ukazuje na jednu posledicu propuštanja u jednom dugotrajnom postupku gde je veći broj lica oštećen“, kaže Ristić.\nInicijativu za razršenje sudije podneli su Otporaši a njoj se pridružila i ministarka pravde koja je učestvovala u reizboru sudija. Bez obzira na to koliko je sudija Vidojković doprinela odugovlačenju i zastarevanju postupka, koji je vodila od samog početka, mogu li zvaničnici ministarstva pravde da najavljuju njeno razrešenje umesto da to učini nezavisno telo koje bi takvu odluku moglo da donese. Sama sudija tvrdi da se vesti o njenom razrešenju prenose kako bi bili zastrašeni oni koji odlučuju u tom slučaju. I Dragana Boljević, predsednica Društva sudija Srbije kaže da se takvim izjavama državnih funkcionera zaista vrši pritisak na sudske organe.\n“Ja se pitam odakle njemu ta saznanja i ta diskreciona postupanja da kad mu odgovara da priča nešto iz oblasti VSS on priča, a kad mu ne odgovara on onda kaže da ne može u to da se upušta. To je potpuno protivustavno ponašanje koje Homen kontinuirano pokazuje svaki put kada ulazi u najave odluka koje treba da donese sudski organ”, kaže Boljević.\nZastarevanje postupaka je pak, česta praksa u srpskom pravosuđu i nakon sprovedene reforme zbog koje srpske vlasti trpe kritike i Evropske komisije i domaće stručne javnosti. Tako su zastareli brojni postupci protiv mnogih funkcionera Miloševićevog režima za optužbe zloupotrebe službenog položaja, poput bivše komesarke za izbeglice Bratislave Morine, te bivših ministara saobraćaja i telekomunikacija Ratka Marčetića, zdravlja Leposave Milićević, pravde Dragoljuba Jankovića, trgovine Zorana Krasića, poljoprivrede Jovana Babovića. Ili vladike Pahomija koji je bio optužen da je seksualno zlostavljao četvoricu dečaka. Fenomen zastarevanja se pojavljuje u vidu pravilnosti ako se radi o politički osetljivim stvarima, kaže profesor prava Vladimir Vodinelić.\n“Koreni tog fenomena verovatno nisu u svim slučajevima isti. Ali, ono što se čini najverovatnijim to je, sa jedne strane, da sam sudija pusti da stvar ode u zastarelost jer se sa uverenjem tog sudije ne slaže da bi neko trebalo da odgovara iako bi po pravilima morala biti doneta oslobađajuća ili osuđujuća odluka. S druge stane je moguće, s obzirom na to koji su sve akteri bili u pitanju, bilo da su oni iz crkve pa je nekoj trenutnoj vlasti posebno stalo da čini prioritete i privilegije onima koji su u crkvi, bilo da se radi o nekome ko bi u ovom slučaju mogao biti sastavni deo vlade iz vladajuće koalicije a ima dovoljno moći da na to pravosuđe utiče na taj način da ono ne funkcioniše”, ocenjuje Vodinelić.\nJedan od predloga stručne javnosti je da se zastarevanje produži i traje mnogo duže nego što su kazne da ne bi dolazilo do ovakvih slučajeva.


Spreman ugovor: Švajnštajgeru nude pivo i čokoladu, a Ani Ivanović... - Šansa sport\nSpreman ugovor: Švajnštajgeru nude pivo i čokoladu, a Ani Ivanović...\njan 12, 2018 - 17:21:05 Autor: Šansasport Kategorija: Međunarodni fudbal\n"Nemamo baš ekipu za Ligu šampiona, put je težak, ali s tobom je sve moguće", smatra Saša Gerber, portparol SG Buna Hala\nBivši njemački reprezentativac Bastijan Švajnštajger dobio je zanimljivu ponudu za nastavak karijere.\nNaime, Švajnštajger je s prvim danom 2018. godine postao slobodan igrač, pa ga je u svoje redove pozvao njemački niželigaš SG Buna Hal.\n"Želimo da ti ponudimo igranje u SG Buna Hal. Garantujemo ti potpuni mir u našem klubu, obezbijedićemo ti najbolje uslove. A, za suprugu Anu Ivanović (bivšu srpsku teniserku) naći ćemo mjesto u lokalnom teniskom klubu", saopštio je Saša Gerber, portparol SG Buna Hala.\nGerber je, ipak, "otvoreno priznao" da njihov klub nema ekipu za Ligu šampiona.\n"Nemamo baš ekipu za Ligu šampiona, put je težak, ali s tobom je sve moguće. Jer, niko ne može pobijediti Boga fudbala! Fudbaleri našeg tima su tvoji veliki fanovi i bili bi srećni kada bi igrali sa tobom", kazao je Gerber.\nKlub mu je spremio velikodušnu ponudu - 20 vrsta piva i život pored fabrike čokolade!\n"Nudimo ti nešto posebno! Poslije utakmica i treninga, imaćeš priliku da se odmoriš uz 20 vrsta piva , a sigurni smo da ćeš brzo zavoljeti i naš grad, jer imamo fabriku čokoade. Za kraj, možemo nazvati stadion tvojim imenom. Čekamo da nam se javiš", simpatično su poručili iz SG Buna Hala 33-godišnjem Švajnštajgeru, koji je u karijeri igrao za Bajern Minhen, Mančester junajted i Čikago fajer.\nŠvajnštajger odbio pivo i čokoladu u Njemačkoj, ostaje u SAD\nŠvajni ima poruku za KK Partizan i navijače


03.02.2021 u 10:25\nDačić: Srbija iz „rata” za vakcine izašla kao pobednik\nSrbija je u „ratu” za vakcine izašla kao pobednik, izjavio je danas predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić i poručio da je vakcinacija ključno pitanje oko kojeg da postoji konsenzus, bez obzira na sve političke razlike. Dačić je preneo da mu je predsednik Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister u razgovoru koji su juče vodili povodom nastavka međustranačkog dijaloga, rekao da je u nemačkoj štampi video da je Srbija šampion u procesu vakcinacije. „Kad takvu konstataciju čujete od predsednika Spoljnopolitičkog odbora u uslovima kada se to nije očekivalo, drago mi je. Očekivalo se da zemlje koje nisu članice Evropske unije imaju problema u snabdevanju vakcinama, a nabavka u Srbiji pokazuje odgovoran odnos države prema tom pitanju”, rekao je Dačić za TV Pink, preneo je\n02.02.2021 u 18:48\nGovorili smo da je Kosovo naš Jerusalim...\nImamo pravo da se ljutimo na Izrael zbog priznavnja nezavisnosti Kosova, jer smo mi uvek govorili da je Kosovo naš Jerusalim, izjavio je večeras predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić. Gostujući u emisiji Prav ugao RTV, Dačić je kazao da će taj potez Izraela verovatno ostaviti posledice na odnos između Srbije i te zemlje. „Mi smo uvek govorili da je Kosovo naš Jerusalim, a sada neko naš Jerusalim priznaje da je albanski, pa to onda ne može da ne ostavi posledice po odnose Srbije i Izraela”, rekao je Dačić upitan da prokomentariše izjavu ambasadora Izraela u Srbiji Jahela Vilana koji je izrazio nadu da priznanje nezavisnosti Kosova neće poremetiti dobre odnose Srbije i Izraela. To priznanje Izreala je, kaže Dačić, još jedan pokazatelj da svaka zemlja i narod u svetu gleda pre svega svoj\n27.01.2021 u 16:27\nMožda bi Tanja Fajon, dok se ne nastavi međustranački dijalog, mogla da bude posrednik u svađama u opoziciji, „u kojoj ne vole očima da se gledaju”, rekao je danas predsednik Skupštine Srbije i SPS Ivica Dačić. On je tako odgovorio na kritike koje mu je uputio potpredsednik Stranke slobode i pravde Borko Stefanović da je zahtev za izuzeće tanje Fajon kao posrednika u međustranačkom dijalogu nastavak „prakse ućutkivanja” onih koji govore da su vlasti u Srbiji napustile evropski put. „Pošto primećujem veliku nervozu kod Borka Stefanovića kako se neko usudio da kaže neku lošu reč o Tanji Fajon, iako dijalog još nije ni nastavljen, možda bi Tanja Fajon u međuvremenu mogla da bude posrednik u svađama u opoziciji, koji ne vole očima da se gledaju”, naveo je Dačić u pisanoj


Održana panel diskusija “Problemi i rešenja internet bezbednosti” | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Održana panel diskusija “Problemi i rešenja internet bezbednosti”\nOdržana panel diskusija “Problemi i rešenja internet bezbednosti”\nFondacija “Registar nacionalnog internet domena Srbije” (RNIDS) već petu godinu zaredom organizuje skup u okviru „Evropskog meseca sajber bezbednosti“. Budući da se savremeno društvo sve više umrežava i svoje funkcionisanje zasniva na internet tehnologiji, upravo se o zaštiti na Internetu govorilo na ovogodišnjem panelu, pod nazivom „Problemi i rešenja internet bezbednosti“, koji je održan 17. oktobra u Centru za promociju nauke. Na skupu su učestvovali domaći i strani stručnjaci iz oblasti internet bezbednosti: Branko Stamenković, posebni tužilac za visokotehnološki kriminal iz Tužilaštva za VTK u Beogradu, Aleksandar Pavlović, sistem inženjer kompanije “Coming” iz Beograda, Žarko Kecić, v.d. direktora RNIDS-a i rukovodilac sektora IKT servisa, te Aleksandar Venedjuhin (Александр Венедюхин), Istraživač iz Tehničkog centra za Internet iz Rusije.\nRedakcija BIF on 18/10/2017 - 10:46 in Vesti, IT i nauka, Slajder\nO problemima fišinga (phishing) i onlajn prevara u Srbiji govorio je Branko Stamenković, te je na početku istakao važnost saradnje RNIDS-a i Republičkog javnog tužilaštva, te Posebnog tužilaštva za visokotehnološki kriminal, a u pravcu sprečavanja krivičnih dela na Internetu. „Ono što nam strana iskustva pokazuju je to da upravo takvom vrstom saradnje između državnog i privatnog sektora dolazi do najboljih rezultata“, dodao je Stamenković. On je, kao jedan od najvećih izazova, istakao problem fišinga i objasnio da ovaj vid tehnološkog kriminala nije novost, ali da napadači konstantno smišljaju nove načine za realizaciju ovakvih prevara. Napomenuo je da se, i pored velikih napora koji se ulažu u podizanje svesti korisnika Interneta, i dalje dešava da ovakve prevare uspevaju. „Ja sam očekivao da će razne vrste fišinga da nestanu, ili se bar spuste na nivo koji je neprimetan ili marginalan, no ovakva vrsta izvršenja krivičnih dela postaje ponovo popularna“, istakao je Stamenković. Potom je govorio o takozvanoj „nigerijskoj prevari“, u kojoj se putem mejla žrtvi obećava određena nagrada ako uplatom neke sume novca pomogne napadaču da dođe do rešenja svog „problema“ koji je obično u vezi sa nekim izmišljenim nasledstvom.\nTakođe je naveo i dva slučaja fišinga na Fejsbuku, koji su realizovani sa ciljem prikupljanja ličnih podataka korisnika ove društvene mreže. U prvom su podaci traženi da bi se učestvovalo u lažnoj nagradnoj igri, a u drugom je traženo osvežavanja podataka na lažnoj Fejsbuk strani. On je naglasio da su Tužilaštvu ruke u ovakvim slučajevima obično vezane, budući da se izvršioci uglavnom nalaze u zemljama koje još uvek nisu ratifikovale Konvenciju o sajber kriminalu Saveta Evrope, koja je trenutno jedini međunarodno priznati instrument, a priznaje ga tek 57 zemalja u celom svetu. U zaključku je rekao da još mora da se radi na podizanju svesti internet korisnika, te da je neophodno ponavljati lekcije koje su već ispričane, kako bi dospele i do mladih korisnika Interneta, kojih svakoga dana ima sve više.\nAleksandar Pavlović je održao prezentaciju na temu „Kako sam preživeo napad kriptolokera“, te podelio, kako sam kaže, neslavno iskustvo jednog korisnika iz Srbije. Što se tiče napada, radilo se o relativno nepoznatom malicioznom softveru koji šifruje podatke svojih žrtava – “ransomeware-u NM4 cryptolocker”, a napadnuti servisi su bili bekap server i mejl server, koji su posle napada postali neupotrebljivi. Napadači su tražili naknadu u iznosu od tri bitkoina, što je u tom trenutku iznosilo 8.000 dolara (danas je to skoro 17.000). Do napada je došlo usled nedovoljne svesti zaposlenih o informatičkoj sigurnosti, jer je potencijalni krivac verovatno bio mejl sa malicioznim sofverom, čemu je verovatno doprineo nedostatak sistema za filtriranje na mrežnom sloju, nedostatak delegacije prava pristupa itd. Tokom prezentacije je istakao da plaćanje otkupa nije dolazilo u obzir, budući da taj čin spada u podsticanje kriminalnih radnji, pa bi odgovorni u tom slučaju mogli da snose i zakonske posledice, a sa druge strane, da je do plaćanja i došlo, niko nije mogao da garantuje da će podaci biti vraćeni. Tim, koji je radio na ovom problemu, posle dva dana od početka napada je uspeo da oporavi mejl server, rešavajući usput i dodatne probleme. Budući da se radilo o vrsti malicioznog softvera koji je zarazio server, a sa enkripcijom počeo tek posle mesec dana, problem je bio i sa bekapom servera, jer su se na njemu još uvek nalazili zaraženi fajlovi. Kao preventivna mera od ovakvih napada naveo je definisanje politike sigurnosti na nivou organizacije, potom edukaciju zaposlenih na temu informatičke sigurnosti, te unapređenje sigurnosti mejl saobraćaja filtriranjem saobraćaja naprednim rešenjima.\nŽarko Kecić je govorio o tome na koje načine RNIDS brine o bezbednosti nacionalnih domena .RS i .СРБ, ističući činjenicu da je RNIDS jedini nacionalni internet registar u svetu koji ima tri nivoa zaštite domena. „RNIDS se stara o .RS i . СРБ domenskim prostorima i mi obezbeđujemo njihov rad – vi birate koji ćete domen registrovati, a mi dajemo garanciju da će on da radi“, započeo je Kecić svoju prezentaciju. On je istakao važnost DNS sistema (Domain Name System) za rad domenskih prostora, odnosno celog Interneta, te kao najveći problem naglasio da se DNS-u ne posvećuje pažnja koju zaslužuje, što dovodi do mnogih rizičnih situacija. Zatim je govorio o opasnostima od preuzimanja kontrole nad pojedinim delovima DNS sistema koji mogu da vode do preuzimanja kontrole nad bilo kojom aktivnošću na Internetu (pristup veb lokacijama, veb servisima, mejlovima…). Kao mere zaštite DNS sistema naveo je redovno proveravanje DNS rekorda u roditeljskoj zoni, potom zabranu saobraćaja adresama koje nisu deo korisnikovog sistema (SAV – Source Adress Validation), redovno ažuriranje softvera, aktivaciju opcije Response Rate Limiting (RRL), tj. ograničavanje broja upita na autoritativnim serverima koji povezuju domenski sistem sa IP adresama, DNSSEC validaciju itd, a najavio je i da RNIDS planira da uvede DNSSEC za obe domenske zone najvišeg nivoa i sve zone drugog nivoa koje su u njegovoj nadležnosti. Na kraju je istakao da RNIDS konstatno prati funkcionisanje sistema, koristi adaptivni „Response Rate Limiting” na DNS serverima, te za domenske zone najvišeg nivoa koristi enikast (anycast) servis globalnih DNS operatera (više od 300 globalno raspoređenih servera), kao i savremena rešenja za zaštitu sistema i registraciju domena.\nGost iz Rusije, Aleksandar Venedjuhin, govorio je o DNSSEC-u (DNS Security Extensions) – sistemu sigurnosnih standarda koji omogućava proveru integriteta podataka u DNS-u, te iskustvima njegove implementacije. On je na početku objasnio da je DNSSEC sigurnosna ekstenzija DNS sistema koja štiti korisnike od pogrešnih DNS podataka, koje bi mogli da im pošalju oni koji žele da ih preusmere na pogrešne veb adrese i domognu se njihovih ličnih podataka. Odgovori koji prođu DNSSEC proveru su digitalno potpisani, pa korisnik može da bude siguran da podaci nisu falsifikovan na putu od DNS servera ka njima. Venedjuhin je dalje rekao da je primena DNSSEC-a u Rusiji počela 2011. godine, sa .SU (Soviet Union) domenskom zonom, koja je u tom trenutku bila najmanja, te je bilo razumno proveriti novu tehnologiju na manjem uzorku pre nego što se primeni na većem. Primena nove tehnologije na glavne zone, .RU i .РФ, počela je 2012. godine, te je funkcionisala bez ikakvih problema. Kao glavni razlog tome što DNSSEC nije šire zastupljen u ruskim domenskim zonama, Venedjuhin je naveo to što administratori ne žele da invenstiraju vreme u to, pa je kao rešenje predložio automatizaciju koja bi taj proces pojednostavila.\nPanel se završio pitanjima novinara i posetilaca. Skupu je prisustvovalo oko 70 ljudi, a direktan video prenos je pratilo više od 1000 zainteresovanih.\ndns e-bezbednost internet panel rnids


Evro u ponedeljak 123,45 dinara | SC Radar\nEvro u ponedeljak 123,45 dinara ■EkonomijaApr 21, 20170 comments Dinar će u ponedeljak, 24. aprila ojačati 0,1 odsto prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji kurs biće 123,4582 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro danas košta 123,5398 dinara.\nU 2017. godini dinar je bio najjači 4. januara, kada je kurs bio 123,4512 dinara za evro, a najslabiji 3. februara kada je evro koštao 124,0147 dinara.\nNa međubankarskom deviznom tržištu NBS je ove godine intervenisala prodajom 345 miliona evra da bi ublažila dnevne promene kursa.\n■Ekonomija0 Dobre vesti: Veće plate svima, evo i kad!Apr 25, 2017