Arhiva - Saopštenja za javnost 2004.\nNaslovna » Arhiva » Saopštenja za javnost - 2004\nSaopštenja za javnost 2004. godine\n19. jun 2004. godine\nPočelo štampanje izbornog materijala za ponovlјeno glasanje\nU štampariji "Službenog glasnika RS" danas u 8 časova, počelo je štampanje glasačkih listića i drugog izbornog materijala za ponovlјeno glasanje za izbor predsednika Republike, koje će se održati 27. juna 2004. godine.\nU skladu sa odlukama Republičke izborne komisije, štampaće se 6.532.263 glasačka listića i 0,7 odsto rezervnih. Glasački listići biće svetlosive, a kontrolni roze boje. Izborni materijal će biti odštampan na srpskom i kombinacijama srpskog i jezika nacionalnih manjina, za opštine gde su u službenoj upotrebi.\nPočetku štampanja prisustvovali su predstavnici Republičke izborne komisije, ovlašćeni predstavnici podnosilaca predloga kandidata za predsednika Republike i predstavnici medija.\nŠtampanje će se obaviti pod strogim nadzorom, a licima koje ovlaste podnosioci predloga kandidata je omogućeno da prate čitav proces, od pripreme za štampu do distribucije izbornog materijala.\n3. jun 2004. godine\nPočelo je štampanje izbornog materijala\nU štampariji "Službenog glasnika RS" danas je počelo štampanje glasačkih listića i drugog izbornog materijala za izbore za predsednika Republike, raspisane za 13. jun 2004. godine.\nU skladu sa odlukama Republičke izborne komisije, štampaće se 6. 531. 549 glasačkih listića, i 0,7 odsto rezervnih. Glasački listići biće svetlosive a kontrolni roze boje. Izborni materijal će biti odštampan na srpskom i kombinacijama srpskog i jezika nacionalnih manjina, za opštine gde su u službenoj upotrebi.\nPočetku štampanja prisustvovali su predsednik Zoran Perović, zamenik predsednika Dejan Đurđević i sekretar Republičke izborne komisije Marko Danilović, ovlašćeni predstavnici podnosilaca predloga kandidata za predsednika Republike i predstavnici medija.\n24. maj 2004. godine\nRepubličkoj izbornoj komisiji podneti su prigovori u kojima je ukazano na nepravilnosti u pogledu zastuplјenosti predsedničkih kandidata u medijima. Predočeno je da postoji favorizovanje jednih i diskriminacija drugih predsedničkih kandidata.\nRepublička izborna komisija upozorava sva sredstva javnog informisanja na zakonsku obavezu obezbeđivanja ravnopravnosti u predstavlјanju i jednake zastuplјenosti svih kandidata za predsednika Republike.\nRepublička izborna komisija će i ubuduće javno ukazivati na eventualne nepravilnosti, u cilјu ostvarivanja ravnopravnih i regularnih uslova za sve učesnike u izbornom postupku.\n21. maj 2004. godine\nDelegacija Republičke izborne komisije, koju je predvodio predsednik Zoran Perović, razgovarala je danas sa Delegacijom Misije za posmatranje predsedničkih izbora u Srbiji zakazanih za 13. jun, uspostavlјene pri Kancelariji OEBS-a za demokratske institucije i lјudska prava (ODHIR). Delegaciju Posmatračke misije je predvodio šef Misije Stefen Neš (Stephen Nash), a u razgovoru je učestvovala i njegova zamenica Anđela Barđelini (Angela Bargellini).\nPredsednik RIK-a je upoznao goste sa pripremama koje sprovodi Komisija, kao i problemima vezanim za ostvarivanje izbornih prava birača koji su napustili područje Kosova i Metohije posle martovske eskalacije nasilјa u Pokrajini. Predsednik je istakao da će glasanja na Kosovu i Metohiji biti svuda gde to bude bezbedno, za šta je neophodna pomoć o podrška UNMIK-a i međunarodne zajednice.\nZnačajno je i pitanje ažuriranja biračkog spiska, a proces ažuriranja je trajna obaveza nadležnih organa, a obezbeđeno je i pravo manjina da izborni materijal bude na jezicima manjina, istakao je predsednik RIK-a, odgovarajući na pitanja šefa Posmatračke misije.\nŠef Misije Stefen Neš je upoznao članove RIK-a da je OEBS uspostavio Kancelariju Misije u Beogradu 18. maja, a već za ovaj vikend će stići 13 dugoročnih posmatrača, koji će pratiti predstojeće izbore, rad Komisije, pripreme , medijsku kampanju, ali i izborne sporove ukoliko ih bude i slično.\n17. maj 2004. godine\nRepublička izborna komisija Republike Srbije podseća birače koji su upisani u birački spisak Republike Srbije, a imaju boravište u inostranstvu da mogu ostvariti svoje biračko pravo i glasaju u inostranstvu na biračkim mestima koja će odrediti Republička izborna komisija.\nRepublička izborna komisija poziva birače da radi ostvarivanja biračkog prava najbližim diplomatsko-konzularnom predstavništvu Srbije i Crne Gore dostave sledeće podatke:\nprezime, ime jednog roditelјa i ime,\ngodina rođenja i JMBG (Jedinstveni matični broj građana),\nadresa poslednjeg prebivališta i opština u Republici Srbiji pre odlaska u inostranstvo,\nadresa boravišta u inostranstvu,\ndokaz o izvršenoj prijavi boravka u inostranstvu i\nbroj važečeg pasoša Srbije i Crne Gore\nRepublička izborna komisija podseća da se traženi podaci mogu dostaviti lično, poštom ili faksom, a krajnji rok za prijem podataka u diplomatsko-konzularnim predstavništvima je 20. maj 2004. godine.\n7. maj 2004. godine\nRepublička izborna komisija je na sednici održanoj 7. maja 2004. godine, usvojila saopštenje sledeće sadržine:\nU cilјu obezbeđivanja pune regularnosti celokupnog izbornog postupka za predsednika Republike, a u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima i obavezom da se stara o zakonitom sprovođenju izbora, Republička izborna komisija ovim putem podseća sredstva javnog obaveštavanja, kako u privatnom tako i u državnom vlasništvu, na njihovu Zakonom utvrđenu obavezu da obezbede ravnopravnost u obaveštavanju o svim kandidatima za predsednika Republike čiju je kandidaturu ova Komisija potvrdila.\n29. april 2004. godine\nRazgovor članova Republičke izborne komisije sa vršiocem dužnosti šefa Misije OEBS-a\nČlanovi Republičke izborne komisije razgovarali su danas, u Skupštini Srbije sa vršiocem dužnosti šefa Misije OEBS-a u Srbiji i Crnoj Gori Markom Dejvisonom i zamenikom šefa Misije za posmatranje izbora u ODIHR Nikolajem Vulčanovim.\nPredsednik Komisije Zoran Perović upoznao je sagovornike sa dosadašnjim radom Komisije, čiji je zadatak prvenstveno, zakonito sprovoenje ovih izbora. Pored ostalog je napomenuo da je već pripremlјena Zbirka propisa i Uputstvo o izboru predsednika Republike, a posebno je ukazao na novine u ovom izbornom procesu u odnosu na ranije izbore. Reč je o uklјučivanju u izbore naših građana koji žive u inostranstvu i glasanju lica koja se nalaze u zatvoru ili na izdržavanju zatvorske kazne.\nPosebno je naglasio otvorenost Komisije za sve vidove saradnje i neophodnu razmenu mišlјenja sa predstavnicima međunarodne zajednice o svim pitanjima vezanim za zakonito sprovođenje izbora, kao i posmatranje izbora, od strane kako domaćih tako i stranih posmatrača.\nNikolaj Vulčanov je pozdravio blagovremeno donošenje zbirke propisa i izrazio poseban interes međunarodnih posmatrača za izbore u inostranstvu, u zatvorima, a interesovalo ga i da li su obavlјene pripreme za sprovođenje izbora na Kosovu i Metohiji.\nPo rečima predsednika Komisije izbore na Kosovu i Metohiji će biti sprovedeni u meri u kojoj to objektivne okolnosti dozvolјavaju, a već su usvojeni i posebni propisi odnosno uputstva za njihovo realizovanje.\nSvi učesnici u razgovoru su izrazili nadu da će izbori biti sprovedeni u skladu sa zakonima i uz saradnju svih učesnika u izbornom procesu.


"Uspostavili smo otvoren odnos pun poverenja" | Ekspres.net\n"Uspostavili smo otvoren odnos pun poverenja"\nNemačka kancelarka Angela Merkel istakla je danas u Beogradu da su odnosi dve zemlje zasnovani na saradnji i poverenju.\nMerkelova je, na zajedničkoj konferenciji za štampu sa predsednikom Vučićem, rekla da joj je drago što je mogla još jednom posetiti Srbiju.\n"Kroz godine naše saradnje uspostavili smo otvoren odnos pun poverenja. Na tom putu smo postigli ceo niz rezultata bez obzira što je pred Srbijom i celim regionom još dug put do članstva u EU, što je naš zajednički cilj", podvukla je ona.\nIstakla je da, što se tiče ekonomske saradnje, dve države imaju uspešnu „priču“ iza sebe.\nU svom obraćanju medijima posebno je ukazala na 80-tu godišnjicu napada Vermahta na Jugoslaviju.\nS tim u vezi je najavila pola miliona evra koje će Nemačka dati za obnovu, ističući da je to važan signal pomirenja i sećanja na događaje, što je važno i za region.\nPrenela je da je sa predsednikom Vučićem razgovarala i o unutrašnjo-političkim pitanjima, kao i potrebi daljeg sprovođenja reformi, te i naglasila neophodnost otvaranja daljih pristupnih poglavlja.\nRekla je da je u oblasti pravosuđa potreban napredak, te dodala da je predsednik Vučić izneo plan rada u toj oblasti.\nMerkel je ukazala da je njeno putovanje povezano sa regionom, podsećajući da će se sutra u Tirani sastati sa premijerima Zapadnog Balkana.\nMeđutim, naglasila je da Berlinski proces ne zamenjuje pristupni proces, već ima za cilj povezivanje u regionu.\n"Dosta toga smo već postigli. Drago mi je što je predsednik ukazao na uspehe koji su nastali na osnovama Berlinskog procesa, da se možemo doći do napretka u ostvarivanju zajedničkog tržsista", objasnila je ona.\nIstakla je da će uskoro uslediti i Samit o Zapadnom Balkanu u Sloveniji.\nPrenela je da je bilo reči i o Kosovu, kao i Bosni i Hercegovini, te mnogim drugim temama.\n"Verujem da iskrenost u našim razgovorima i sposobnost da se druga strana čuje, na osnovu čega se preduzimaju dalji koraci odlikuje naše odnose",istakla je Merkel.\nKazala je da je upoznala Vučića kao osobu koja ne daje lažna obećanja, već koja ih hrabro sprovodi u delo.\n"Ohrabrujem da se nastavi napredak u oblasti vladavine prava, kao i ketanju ka pluralnom društvu. Ekonomski uspesi treba da budu podstrek za članstvo u EU", zaključila je ona.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić priredio je svečani doček ispred Palate Srbija za nemačku kancelarku Angelu Merkel, uz postrojenu Gardu, intoniranje himni dve države i ispaljivanje počasnih plotuna.


8 simptoma koji ukazuju na mogući dijabetes - Vojvodina Info\n8 simptoma koji ukazuju na mogući dijabetes\nDijabetes predstavlja hronično oboljenje sa najbržim rastom. Procena je da će do u svetu do 2040. godine od ovog poremećaja patiti čak 650 miliona ljudi.\nNevolja sa ovom bolešću je što se propznaje u kasnoj fazi, tek kada poremećaji u funkcionisanju pankreasa prilikom proizvodnje insulina uznapreduju.\nZato je važno da oni koji imaju povećan rizik za oboljenje od dijabetesa redovno prate šta se dešava sa njihovim telom kako bi na vreme uočili simptome bolesti koja može prouzrokovati brojne štetne posledice.\nFaktori rizika za oboljenje od dijabetesa:\nSedenterni način života i nedovoljno fizičke aktivnosti\nOsobe starosti iznad 45 godina\nNekoliko udruženih faktora predstavljaju put ka dijabetesu. Na svu sreću, savremena medicina nudi rešenja da se zadrži dobar kvalitet života uprkos oboljenju. U tome dosta može da pomognu rane laboratorijske analize i poseta lekaru, naročito ukoliko se brzo reaguje nakon zapažanja prvih upozoravajućih simptoma.\nČesto uriniranje i osećaj žeđi\nOvo je načešći znak koji ukazuje na dijebetes. Kod povećanje koncentracije šećera u krvi telo mora da uloži dodatan napor kako bi se obavila filtracija krvi, pa bubrezi rade uvećanim intenzitetom. Zbog toga dijabetičari često uriniraju i češće osećaju ogromnu žeđ.\nUsled povećanog uriniranja telo dehidrira zbog čega nedostaje snage da se bori sa svakodnevnim zadacima. Umor koji traje duže tri nedelje znak je za uzbunu i hitnu izradu labratorijskih analiza kako bi se otklonile ili utrvdile sumnje o mogućem dijabetesu.\nNeobjašnjivi gubitak telesne težine, glad i napadi gladi\nAko tokom vremenskog perioda od 6 meseci izgubite više od 5% telesne težine bez da ste držali neki oblik dijete, a uz to doživljavate i napde gladi, to predstavlja još jedan simptom koji upućuje na mogući dijabetes.\nPoremećaj vida, problem sa fokusom\nZbog povišenog nivoa glukoze u krvi krv se zgrušnjava, pa telo povlači tečnosti iz drugih tkiva kako bi se ona razredila. Ta tečnost često dolazi iz očiju. Usled smanjenja tečnosti u očima dijabetičari imaju velikih problema sa vidom, naročito sa fokusiranjem pogleda, a u nekim slučajevima može doći do trajnog slepila.\nKod dijabetičara rane poput oderotina, ogrebotina ili postoperativnih zahvata mnogo sporije zarastaju jer povišen šećer ometa obnavljanje tika. Iako je ovo jedan od gotovo sigurnih simptoma za dijagnostifikovanje dijabetesa, naučnici još uvek nisu objasnili mehanizam zašto se ovo događa sa telom.\nTrnjenje, peckanje i malaksalost udova\nOvo stanje poznato je pod nazivom dijabetičarksa neuropoatajika koja se javlja zbog oštećenja živaca i nervnih završetaka. Međutim, naučnici još uvek nisu u potpunosti uspeli da dešifruju ovaj mehanizam i zašto povišen šećer u krvi utiče na nervni sistem.\nDijabetičari su skloni čestim bakterijskim i gljivičnim infekcijama. Naročito kod žena su zabeležene pojave učestalih infekcija bešike i urinarnog trakta.\nNeobične promene na koži\nPovišen nivo glukoze u krvi može prouzrokovati nastanak čireva, velikih bubuljica i druge forme izraslina koje su poznate kao bullosis diabeticorum. Takođe, dijabetes izaziva i promenu u pigmentaciji kože što može izazvati posvetljenje određenih delova na koži, ili pak pojavu tamnih mrlja, naročito u predelu vrata i pazuha.\nSimptomi su to da ukažu na eventualno postojanje problema. Ukoliko gajite bilo kakve sumnje da imate dijabetes, najbolje je odmah da se što pre obratite lekaru jer se ova hronična bolest, uz disciplinovano pridržavanje terapije, može vrlo efikasno kontrolisati.\nPrevious articleKORONA STANJE U SRBIJI ZA DANAS!\nNext articleFilmska priča Srbina iz SREMA koji je izumeo prvu mašinicu za šišanje: U Srbiji su ga smatrali čudakom, a Engleska je prisvojila njegove milione


Komandant KFOR-a: Kosovske Bezbednosne Snage priznajemo u sadašnjoj formi - Radio Goraždevac\nKomandant KFOR-a: Kosovske Bezbednosne Snage priznajemo u sadašnjoj formi\nKomandant KFOR-a na Kosovu Đovani Fungo posetio je danas Goraždevac gde je razgovarao sa lokalnim predstavnicima Srba.\nKomandant KFOR-a Đuzepe Fungo izjavio je za radio Goraždevac da KFOR ostaje posvećen očuvanju bezbednosti i ispunjavanju svoje misije na Kosovu a da Bezbednosne Snage Kosova KFOR prepoznaje samo u sadašnjoj formi.\n„Kosovske Bezbednosne Snage do sada rade u okviru svog mandata i to je forma u kojoj ih mi priznajemo“. KFOR će nastaviti da obavlja svoju misiju u garantovanju bezbednosti, slobode kretanja bez obzira na etničku pripadnost i religiju“, rekao je Fungo.\nFungo je za radio Goraždevac izjavio da će KFOR nastaviti sa obezbeđivanjem Manastira Visoki Dečani i da se u tom pogledu ništa neće promeniti.\nŠef opštinske podkancelarije u Goraždevcu Slobodan Petrović rekao je da su učesnici na sastanku komandantu KFOR-a na Kosovu preneli zabrinutost srpske zajecnice.\n„Ono što je bila glavna tema razgovora je bezbednost, bezbednost srpske zajednice. Na to što smo ukazali ja i moji saradnici, koji su bili prisutni na sastanku, je manjak srpskih policijaca u ovom regionu, u Pećkom regionu posebno, jer ovde imamo dva srpska policajca i ništa više. Od njega smo zahtevali da to prenese ministru unutrašnjih poslova, da sa njim popriča o tome, jer nije više situacija da Srbi neće da se integrišu, već Srbe neće da integrišu a to je velika razlika“, kazao je Petrović\nKomandant KFOR-a Đovani Fungo je nakon razgovora sa predstavnicima srba u Goraždevcu obišao školu gde se kratko sreo sa direktorom Milivojem Zdravkovićem i najstariju Crkvu brvnaru Sv Jeremije u kojoj su sačuvane dveri iz šesnaestog veka.


ŠTO MANjE MOTORNIH VOZILA U SAOBRAĆAJU | SRNA\nŠTO MANjE MOTORNIH VOZILA U SAOBRAĆAJU\nBANjALUKA, 16. SEPTEMBRA /SRNA/ - Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je danas da je ovaj grad jedan od 2.800 u Evropi uključenih u Evropsku sedmicu mobilnosti, koja promoviše što manje motornih vozila u saobraćaju, s ciljem zaštite životne sredine.\nSlogan ovogodišnje Evropske sedmice mobilnosti je "Krećimo se zajedno", a ovogodišnja kampanja o temi "Sigurno pješačenje i vožnja bicikla" traje od danas do nedjelje, 22. septembra.\nRadojičić je na današnjoj konferenciji za novinare rekao da je ideja Sedmice mobilnosti promocija zdravog života, pješačenja, biciklizima i što manje vozila u saobraćaju.\nOn je rekao da je grad Banjaluka, kao jedan od vidova promocije, pokrenuo automatski sistem iznajmljivanja bicikala "BL-bajk".\n"Gradimo biciklističke staze tamo gdje je to moguće i, upravo istočni tranzit, koji danas otvaramo, imaće pješačke i biciklističke staze tako da ćemo dobiti jednu gotovo neprekinutu biciklističku stazu od lijeve obale novog mosta u Obilićevu, pa sve do Trapista", naveo je Radojičić.\nŠef gradskog Odsjeka za saobraćaj Slavko Davidović podsjetio je da je Banjaluka lani dobila prestižnu evropsku nagradu za unapređenje urbane mobilnosti "Civitas", kao grad koji je maksimalno sproveo transformaciju u oblasti urbane mobilnosti.\n"Priznanje koje smo dobili predstavlja potvrdu da smo na pravom putu i da su aktivnosti koje smo sproveli dobre, te ih nastavljamo i tokom ove godine", rekao je Davidović.\nDavidović je rekao da će svakog dana tokom Evropske sedmice mobilnosti od 18.00 do 21.00 čas u glavnoj saobraćajnici u Banjaluci biti obustavljen saobraćaj za motorna vozila, pa će tu biti druženja biciklista, djece i organizovana rolerijada.\nOn je najavio da će kroz nagradnu igru biti dodijeljeno 10 godišnjih karata za sistem automatskog iznajmljivanja bicikala, a da će u subotu, 21. septembra, biti organizovan piknik na Banj brdu, kada da će "Banj bus" besplatno prevoziti građane do tog izletišta.\nDavidović je dodao da će tokom Evropske sedmice mobilnosti biti organizovane biciklijada i tombola.\nOn je naveo da će Gradska uprava sa Savezom opština i gradova Republike Srpske u Banjaluci ugostiti predstavnike jedinica lokanih samouprava iz BiH, kada će biti organizovan okrugli sto na kojem će biti predstavljene preventivne aktivnosti Banjaluke.\n"Nastojaćemo da napravimo što kvalitetniju životnu sredinu u Banjaluci", poručio je Davidović.\nPROMET INDUSTRIJE U OKTOBRU VEĆI ZA 2,6 ODSTO


31.07.2019 u 12:22\nDo kraja 2020. godine u glavnom gradu biće postavljeno ukupno 2.000 sigurnosnih kamera. Ipak, građani ne treba da strahuju zbog eventualnog narušavanja privatnosti i slobode kretanja jer će samo mali broj ljudi imati pristup podacima koje beleže budne elektronske oči. Objašnjavajući novinarima razloge za postavljanje sve više bezbednosnih kamera, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović podsetio je da je do sada u Beogradu instalirano oko 180 novih uređaja, a da je plan da ih do kraja sledeće godine bude ukupno 2.000 kamera, što je deo projekta „Siguran grad”. Ministar je naveo i da su do sada uglavnom zamenjene kamere koje su 2009. godine postavljene za potrebe Univerzijade jer su ta mesta imala potrebnu infrastrukturu. Odgovarajući na pitanja novinara, Stefanović je rekao\n30.07.2019 u 11:01\nDo kraja sledeće godine oko 2.000 sigurnosnih kamera u Beogradu\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da je do sada u Beogradu postavljeno oko 180 novih sigurnosnih kamera, a da je plan da do kraja sledeće godine u glavnom gradu bude 2.000 kamera, što je deo projekta „Siguran grad”. Stefanović je rekao da su do sada uglavnom zamenjene kamere koje su 2009. godine postavljene za potrebe Univerzijade, jer su ta mesta imala potrebnu infrastrukturu. Ministar je, odgovarajući na pitanja novinara u Beogradu, rekao da građani ne treba da strahuju zbog novih kamera, ističući da je mogućnost pristupa podacima koje prikupe ograničena i da je ima mali broj ljudi, uz šifru. Govoreći o projektu „Siguran grad”, Stefanović kaže da je pokrenut u skladu sa sporazumom o strateškom partnerstvu sa Kinom, što su uradile i neke druge zemlje,\n16.05.2019 u 17:27\nSan Francisko je postao prvi grad u SAD koji je zabranio da policija i opštinske službe koriste prepoznavanje lica, sve prisutniju tehnologiju koja zabrinjava aktiviste za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda. Sa osam glasova za i jednim protiv gradsko veće je prekjuče usvojilo ukaz za obustavu tajnog nadzora, koji će takođe pooštriti postojeće mere kontrole i obavezaće gradske službe da otkriju šta sve koriste od tehnologije za nadzor. U gradu „Tvitera” i „Ubera” koji je veliki inkubator tehnoloških inovacija, glasanju su prethodile oštre rasprave aktivista za zaštitu privatnosti na jednoj strani i zagovornika veće javne bezbednosti na drugoj. Oni koji podržavaju tehnologiju kažu da je neprecizna i da predstava ozbiljnu prenju građanskih slobodama, posebno u gradu koji mnogo


NSinfo: Veljko Paunović neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu?\nVeljko Paunović neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu?\nNekadašnji selektor U-20 selekcije Srbije rekao je da je potpuno posvećen daljem angažmanu u ekipi Čikago Fajer\nVeljko Paunović, to je sve izvesnije, neće predvoditi reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu u Rusiji narednog leta.\nOn je u domaćim medijima pominjan kao prvi "pik" predsednika FSS Slaviše Kokeze, najavljeno je bilo i da će se njih dvojica naći za pregovaračkim stolom, ali to se, kaže Paunović, nije desilo.\n"Nisam se sastao ni razgovarao ni sa kim iz Fudbalskog saveza Srbije. Bio sam u Srbiji da vidim svoju porodicu i zbog skautinga, koji sam obavio u još nekim zemljama", rekao je Veljko Paunović na konferenciji za novinare u Čikagu.\nČovek koji je sa U-20 selekcijom Srbije trijumfovao na Svetskom prvenstvu 2015. godine, podvukao je crtu ispod svoje druge sezone na klupi Čikago Fajera.\nNjegov tim ostvario je treći skor u regularnom delu sezone, a onda izgubio u prvoj rundi plej-ofa i oprostio se od sna o tituli.\n"Rekli smo da želimo da izgradimo program koji će rezultirati osvajanjem titule i zadovoljan sam dosadašnjim napretkom. Sa nestrpljenjem očekujem sledeću godinu, koju vidim kao veliku priliku za sve nas da uradimo još bolji posao. A, tu pre svega mislim na sebe".\nImajući u vidu da je Veljko Paunović potpuno posvećen klupskom angažmanu i da je Dragan Stojković Piksi ranije danas potpisao novi ugovor sa svojim klubom u Kini, čelni ljudi FSS verovatno će morati da se okrenu drugim opcijama...\nNacionalni tim trenutno nalazi na mini-turneji po Dalekom istoku, gde ga predvodi Mladen Krstajić, jedan od pomoćnika doskorašnjeg selektora Slavoljuba Muslina.\n"Orlovi" se u petak u 12.35 po centralnoevropskom vremenu sastaju sa Kinom, a u utorak 14. novembra sa Južnom Korejom.\nizvor: mondo.rs, agencije, foto: ilustracija, fss.rs\n... fudbal, reprzentacija, svetsko prvenstvo


novi patch - RUR Esports\nAko verujemo jesenjoj tradiciji i Valve-ovom velikom blog postu, dugoočekivani Dota 2 patch 7.28 bi trebalo da stigne u roku od nedelju dana. Međutim, ako uzmemo u obzir ”Valve time” i EPIC League Season 2 turnir koji je upravo u…\nDugo iščekivani updejt je konačno stigao. Mesecima se već žali ne samo pro scena, nego i kežual igrači na snagu ovog pištolja. Na mnogim turnirima smo mogli da primetimo da su pištolj runde prečesto bile efektivnije nego što bi trebale…\nJedno od najvećih unapređenja ikada u World of tanks danas stiže na EU server. Ukoliko ste već unapred skinuli patch ostaje samo da sačekate da se serveri podignu i da uživate u potpuno novom endžinu igre, novim i rebalansiranim mapama,…\nWargaming je danas na finalu World of tanks svetskog takmičenja najavio jednu od najvećih promena u igri i njen izlazak pod verzijom 1.0 koji se planira za mart naredne godine. U potpunosti je prerađen engine na kome funkcioniše World of…


Roman "Olujna vremena" Ladislava Varge kod "Kairosa"\nRoman „Olujna vremena“ Ladislava Varge kod „Kairosa“\nTanjug 9. avgusta 2018. 15:21\nBEOGRAD – Izdavačka kuća „Kairos“ iz Sremskih Karlovaca koja se specijalizovala da objavljuje vojvođanske autor upravo je štampala roman Ladislava Varge (1962) „Olujna vremena“ u kome su u centru pažnje važna zbivanja za srpsku manjinu u Austrougarskoj tokom 1948/49.\nVarga je dramski pisac, novinar i publicista i uglavom piše price, drame, novele, eseje dok mu je ovo delo tek drugi roman. Za priče i eseje je pokupio pregršt nagrada, a objavljivao ih je u brojnim vojvođanskim listovima, ali i u „Poi „Ekspresu“.\nU predgovoru pisac skreće pažnju da je u „Vojvodini tokom 1848/49 Narodni pokret Srba imao nesumnjivo veliki značaj u nacionalnoj prošlosti celokupnog srpskog naroda i o tom pokretu u narodnom predanju nazivan je bunom, jer se srpsko stanovništvo u tadašnjoj Ugarskoj pobunilo protiv mađarskog državnog režima“.\nVarga naglašava da se na „Srpski narodni pokret na sasvim drugi način gleda sa mađarske i sa srpske strane, jer dok su Mađari to doživeli kao srpsko ustajanje, ali na strani Beča i Austrije, za Srbe je to bila buna protiv osionosti mađarskih vlasti, njihove netolerancije, agresivnosti i pokušaja asimilacije.\n„To je, inače, vreme romantičarskog buđenja nacionlane svesti kod Srba i zato se javila želja da se obezbede uslovi da srpski nacion opstane. Sukob se nije mogao izbeći…“.\nVarga objašnjava da je za pisanje romana proučio značajnu arhivsku građu i u romanu se drzi činjenica i na taj način želi da ispravi neke netačne stavove i tendenciozne napise o događaima i ljudima koji su vezani za taj pokret.\nCilj romana, piše Varga, je da prikaže opravdanost bune u pored svog zla što ga je nanela obema zaraćenim stranama.\nOsim praćenja političkih zbivanja autor je utkao u svoj roman intimne priče žitelja srpskih enklava u Vojvodini tako da čitalac dobija veoma detaljnu sliku života Srba u prvoj polovini 19. veka u predelima sa druge strane Save i Dunava.\n„JERVOLINO Entertaiment“ otvara studio 1. jula u Srbiji


Pao avion Grinpisa u Brazilu, jedna osoba poginula\n► Pao avion Grinpisa u Brazilu, jedna osoba poginula\n17.10.2017 SAO PAULO\nJedna osoba poginula je danas kada se mali avion, koji je koristio Grinpis (Greenpeace), srušio danas u Brazilu u džunglama Amazonije, saopštila je ta organizacija za zaštitu životne sredine.\nPortparolka Grinpisa Kamila Rosi rekla je da se avion Cesna "208 karavan", s pet ljudi, srušio u blizini grada Manausa.\nPilot i tri člana Grinpisa su preživeli i u dobrom su stanju, navela je Rosi u saopštenju.\nU saopštenju nije naveden identitet poginule osobe.\nU Indoneziji nastavljena potraga za ostacima aviona\nIndonežanske vlasti nastavile su danas potragu za ostacima aviona kompanije Lajon era (Lion Air) koji se u ponedeljak srušio u more kod indonežanskog ostrva Java sa 189 putnika i članova posade.\nIndonežanski spasioci pronašli delove palog aviona na morskom dnu, ali trup još nisu\nSpasioci u potrazi za avionom indonežanske kompanije "Lajon er" koji se srušio u more pronašli su na morskom dnu delove letelice i lične stvari putnika, ali lokaciju trupa aviona još...\nSrušio se indonežanski avion sa 189 ljudi\nAvion indonežanske kompanije Lajon er (Lion air) sa 189 putnika srušio se danas u more nekoliko minuta posle poletanja iz Džakarte. Indonežanske vlasti saopštile su da smatraju da niko nije...


Strelci precizni u Novom Sadu\nU subotu na novosadskom SPENS-u je održano prvenstvo Vojvodine u streljaštvu, medjunarodni ''A'' program u disciplinama standardni vazdušni pištolj i standardna vazdušna puška. 107 strelaca iz cele Vojvodine, takmičilo se za najviši plasman i norme za državno prvenstvo.\nU konkurenciji 13 klubova ekipa juniorki streljačkog kluba ''Rade Končar'' iz Apatina, zauzela je drugo mesto sa otpucanih 947 krugova, iza izvanrednih kikindjanki sa 1083 kruga. U svom debitantskom nastupu mlada ekipa iz Apatina je postigla svoj trenutni maksimum.\nU pojedinačnom plasmanu Dragana Medić je sa otpucanih 335 krugova zauzela peto mesto i osvojila normu za državno prvenstvo, dok su Milica Pavković sa 309 i Milanka Nišić sa 303 kruga zauzele sedmo i osmo mesto.\nTreneri Bilić Rudjer i Dobrivoj Pejin su veoma zadovoljni,jer je njihova mlada ekipa ozbiljno najavila svoje prisustvo u ''A'' programu i pred njom je lepa sportska budućnost.\nNovi izazovi ih očekuju već 17. marta u Zrenjaninu na prvenstvu Vojvodine u ''B'' programu za standardni vazdušni pištolj.


Ivan S. 21. februara 2013.\nDa li vam se dešava da vam istrčani maraton pokvari kijavica koju obavezno pokupite nekoliko dana posle trke? Ili ste možda primetili da se češće razboljevate od kako ste značajno podigli nedeljnu kilometražu ili počeli sa intenzivnijim treninzima? Verovatno se zbog ovoga nećete osećati bolje ali to je nešto što se trkačima često dešava.\nOpšte je prihvaćena činjenica da umerena fizička aktivnost može pozitivno delovati na imuni sistem i sprečiti pojavu simptoma bolesti disajnih puteva, međutim verovatnoća pada imunog sistema raste sa daljim porastom intenziteta treninga. Veza između ove dve vrednosti ima oblik latiničnog slova „U“ – kako sve više i više treniramo naš imuni sistem postaje jači i smanjuje se verovatnoća bolesti, sve do trenutka kada hroničan umor od treninga ne počne da uzima danak i tada raste šansa da nas nešto što sa manjom kilometražom ne bismo ni osetili obori u krevet.\nVerovatnoća da se razbolite drastično raste ukoliko se upuštate u iscrpljujuće aktivnosti kao što je trčanje maratona. Jedna studija sprovedena nad učesnicima maratona u Los Anđelesu pokazala je da postoji čak šest puta veća šansa da u nedeljama nakon trke pokažete simptome infekcije gornjih disajnih puteva ukoliko ste trčali nego ukoliko ste iz nekog razloga preskočili trku a zadržali isti intenzitet treninga.\nŠta se zapravo događa? Teorija je da visok intenzitet treninga u mesecima pred sâm događaj dovodi do pada imunog sistema kod maratonaca, ali da posebno trka ima dodatne negativne efekte jer podiže nivo hormona stresa epinefrina (adrenalin) i kortizola. Ovi hormoni se u telu ponašaju kao imunosupresanti, što znači da dodatno ublažavaju reakciju organizma pri susretu sa infektivnim bolestima, i postoji veća verovatnoća da se zbog toga razbolimo.\nMeđutim poslednjih godina pojavila se još jedna teorija po kojoj uzrok simptoma bolesti koje ispoljavamo nakon trke nije infekcija već nešto potpuno drugačije – alergija. Od 208 učesnika Londonskog maratona koji su testirani pre trke, skoro polovina je pokazala neki simptom bolesti gornjih disajnih puteva u nedeljama nakon događaja. Odličan pokazatelj verovatnoće da se to desi – pozitivan test na najčešće respiratorne alergene.\nUčestalost alergija kod rekreativnih takmičara bila je slična kao i kod elitnih, ali povišena u odnosu na generalnu populaciju što je u skladu sa zaključcima prethodnih studija. Sa druge strane, retka pojava da kako trkači tako i osobe sa kojima zajedno žive (koje su takođe testirane i praćene) ispolje slične simptome govori da je njihov uzrok najverovatnije alergija ili upala, ne infekcija kao što se ranije pretpostavljalo.\nRazlog zbog kojeg je ovo toliko zanimljiva i privlačna ideja je taj što se simptomi alergije mogu tretirati i ublažiti za razliku od recimo prehlade, i njihov negativan uticaj kako na zdravlje tako i na performanse takmičara može se izbeći pravovremenom kliničkom dijagnozom.\nZato nakon sledeće trke, umesto da se kljukate antibioticima (koji i ovako nisu efektivni) i nalivate čajevima, setite se šta može biti stvarni uzrok vaše bolesti i potražite efikasnije rešenje. A koje je jedno koje vam verovatno ne bi palo na pamet – o tome više u sutrašnjem tekstu.\nAlergijaBolesti disajnih putevaFeaturedIstraživanjeMaratonPrehladaTreningZdravlje\nPrethodno\tŠta mladi rade kako bi izgledali bolje, II deo\nSledeće\tKako da se zaštitite od bolesti nakon trke?


source.ba | Šefica britanske diplomatije u februaru u posjeti Moskvi\nBritanska ministrica vanjskih poslova Liz Truss posjetit će Moskvu u februaru radi razgoivora s ruskim šefom diplomatije Sergejom Lavrovom, javila je novinska agencija RIA u subotu, pozivajući se na diplomatski izvor.Britanska ministrica vanjskih poslova Liz Truss posjetit će Moskvu u februaru radi razgoivora s ruskim šefom diplomatije Sergejom Lavrovom, javila je novinska agencija RIA u subotu, pozivajući se na diplomatski izvor.\nObjavljena najnovija karta ratnih događaja u Ukrajini\nPlanirana posjeta dolazi u vrijeme pojačanih napetosti između Rusije i Zapada oko Ukrajine. Lavrov i američki državni sekretar Antony Blinken nisu ostvarili nikakve pomake u razgovorima o toj temi u ovoj sedmici, ali su se usuglasili da će nastaviti s dijalogom u pokušaju da razriješe krizu koja je pojačala strahovanja od vojnog sukoba.\n- Britanska ministrica vanjskih poslova zatražila je priliku da otputuje u Moskvu na razgovore s Lavrovom. Moskva je pristala na posjetu u februaru – navodi RIA riječi izvora.\nRusko ministarstvo vanjskih poslova nije odmah odgovorilo na Reutersov zahtjev za komentarom.\nTagovi: RusijaLiz TrussVelika BritanijaBritanska ministrica vanjskih poslova


Trump: Suspenzija migracije na 60 dana, za dalje ćemo videti - Aktuelnosti US\nTrump: Suspenzija migracije na 60 dana, za dalje ćemo videti\nPredsednik Donald Trump najavio je da će verovatno danas potpisati uredbu o privremenoj suspenziji migracije u SAD.\nTrump je na konferenciji za novinare rekao da će se privremenim obustavljanjem imigracije u SAD sačuvati američka radna mesta u trenutku ekonomske krize izazvane koronavirusom.\n„Bilo bi pogrešno i nepravedno prema Amerikancima koji su dobili otkaz da ih zameni nova emigrantska radna snaga iz inostranstva, moramo prvo da mislimo na američkog radnika“.\nSuspenzija će važiti 60 dana, nakon čega će eventualni produžetak ili promenu odluke ponovo razmotriti Trump lično i kako kaže „grupa ljudi“, ovisno o ekonomskoj situaciji u tom momentu.\n„Uredba se odnosi samo na ljude koji traže stalno boraviste, drugim rečima one koji treba da prime zelenu kartu. Neće se primenjivati na one koji ulaze na privremenim osnovama. Kako se dalje stvari budu odvijale, istražićemo koje još mere o imigraciji treba da uvedemo, da bismo zaštitili američke radnike. Ubuduće ćemo sve više štititi njih“.\nSuspenzija će takođe biti prilika da se razmotre osnovni medicinski resursi za američke građane i biće kratka pauza za novu emigraciju, zavisi koliko će trajati, rekao je Trump. Rekao je da želi da očuva zdravstveni sistem i da nađe posao za nezaposlene Amerikance.\nUpitan da li ima u vidu neki zadovoljavajući nivo zaposlenosti, koji bi mogao da bude razlog da se ukine suspenzija, Trump je rekao da će se o tome još razgovarati. Američki predsednik negirao je da koristi krizu sa koronavirusom da se obračuna kako sa nelegalnim migrantima, tako i sa legalnim.\nIZVOR: AGENCIJE I FOTO: MIGRATION RESOURCE CENTER\nTags: AmerikaDonald Trumpmigracijesuspenzija\nSrpski orah za bolje sutra\nAmerički stručnjaci: Drugi talas epidemije mogao bi da bude jači od prvog


Partizan i ,,wild card'', evo kakva je situacija! - Telesport.rs\nPartizan i ,,wild card”, evo kakva je situacija!\nFOTO: KK Partizan NIS/Dragana Stjepanović\nDa probamo da razjasnimo aktuelna dešavanja.\nSuspenzija ruskih klubova donela je i prostor da možda dva predstavnika ABA lige (a tu se pre svega misli na dva srpska kluba, večite rivale) naredne sezone gledamo u Evroligi. Crvena zvezda je odbranom naslova regionalnog šampiona već obezbedila učešće u elitnom takmičenju, preostaje da vidimo da li će i Partizan kao finalista dobiti pozivnicu za učešće.\nU toku večeri pojavile su se informacije da su crno-beli već izvesno povratnici u Evroligu. Odmah po završetku finala ABA lige Eurohoops je ponovio ono već napisano da je Partizan veliki favorit za jedno od dva preostala mesta.\nOno što naš portal u ovom trenutku može da potvrdi je da crno-beli važe uz Valensiju za favorite ali da još uvek ništa nije gotovo. Kandidat je i Bursa, s tim da ako se pogleda po Evropi za sada teško da iko može da parira Partizanu i Valensiji, uključujući i finalistu Evrokupa. Ipak, bliža i dalja istorija nas uče da ništa nije gotovo pre zvanične objave tako da preostaje da budemo strpljivi. Ono što nezvanično saznajemo je da odluka neće biti donešena pre kraja svih nacionalnih prvenstava i najrealnije je da sve bude rešeno krajem juna a do tada preostaje samo strpljenje.\nJune 9, 2022 at 00:14\nHvala vam za sve, TeleSport!!!\nJune 9, 2022 at 09:18\nAko je neko zasluzio wild card onda je to Partizan\nJune 9, 2022 at 09:21\nKakve smo srece Bursa ce je dobiti pre nas\nJune 9, 2022 at 11:15\nne srece, realnosti, dobili vas kod vas kuci, zasluzili, vi pravili tim za final4 pukli gde ste stigli i kako ste stigli, sezona bez trofeja\nglup si ko kurac druze\nJune 9, 2022 at 11:45\nPa i treba, izbacili su partizan iz Eurocup-a.\nJune 9, 2022 at 09:22\nSvake godine ista prica, i na kraju…\nJune 9, 2022 at 09:23\nMislim da bi 2 godine sa Zeljkom na klupi u Evrokupu bukvalno bile protracene. Zna se gde je i njemu i Partizanu mesto.\nCska ce zbog A licence igrati Evroligu, ostace jedna wild karta koju ce naravno dati Valensiji\nJune 9, 2022 at 09:26\nEvroliga, 20k Grobara, Zeljko na klupi… o tome se sanja…\nKakav partizan valensija ide


Dačić: Јedini interes - jaka i stabilna Srpska\n08/01/2019 | 14:38 | Izvor: SRNA\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je da je jedini interes Beograda jaka i stabilna Republika Srpska i poručio da Srbiji niko ne može zamjeriti na izjavama da je životno zainteresovana za Banjaluku i Srbe koji žive u Srpskoj.\n"Ako /turski predsednik Redžep Tajip/ Erdogan može da poruči da je Sarajevo turska žila kucavica, zašto mi ne možemo da kažemo da smo životno zainteresovani za Republiku Srpsku?", pita Dačić.\nOn je apelovao i da svi u Srpskoj vode računa o interesima Republike.\nDačić je rekao za Tanjug da Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH, podsjetivši da je Srpska međunarodno priznat entitet, isto kao i muslimansko-hrvatska federacija u okviru BiH.\nOn je ocijenio da je krajnji cilj mjera i pooštrene retorike iz regiona - slabljenje Srbije, kako bi priznala nezavisnost Kosova, a možda i redefinisanje BiH.\n"Možda se razmišlja i o promeni Ustava, Dejtonskog mirovnog sporazuma", rekao je Dačić.\nOn, povodom tvrdnji da je policija Srbije reagovala na protestima "Pravda za Davida" u Banjaluci, navodi da to predstavlja pokušaj uvlačenja Beograda u tu krizu sa namjerom da Srbija bude predstavljena kao destabilizujući faktor u regionu.\n"Interes Srbije nije da destabilizuje Republiku Srpsku niti da se meša u tamošnje političke odnose, a naročito da učestvuje u nekim policijskim akcijama", poručuje Dačić.\nOn je apelovao da se svi okrenu budućnosti i sa Srbijom traže zajedničke interese, istovremeno napominjući da se ne može očekivati da Srbija vodi politiku za tuđe, a ne svoje nacionalne interese.\n"Srbija želi dobre odnose sa svima, ali biti Evropljanin ne znači biti antisrbin. Biti Evropljanin znači zalagati se i za svoje nacionalne i državne interese", poručio je Dačić.


VRELE SIRENE U SRED PUSTINJE - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nOvaj novi video za Agent Provocateur smešten je u vreloj pustinji, gde muški model Jon Kortajarena igra izgubljenog putnika koji umire od žeđi. Naravno, šta bi bilo bolje za njega, nego da se susretne sa grupom predivnih sirena, koje predvodi Penelope Kruz u vintage automobilu. One se skidaju i predstavljaju senzualne i seksepilne komade donjeg veša sa čipkom, animal printom i jarkom bojama.\nOvaj video prati pesma Single Dutch by Optimist, a lepe dame savršeno naglašavaju svoje atribute sinhronizovanim plesnim pokretima i preskakanjem konopca, uz podršku bubnjara u vojnim uniformama. Ostaje nam samo da se zapitamo da li je to bio vreli san, kako se i ovaj video kao i njeno prethodno ostvarenje za ovaj brend završava veoma mistično uz dozu humora.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: MARCIANO GUESS - KAMPANJA JESEN 2014


VUČIĆ: Uveren sam da ćemo POBEDITI KORONU - Ponosan sam na bolnicu u Batajnici i to što smo uspeli da je napravimo - Radio televizija Pančevo\nVUČIĆ: Uveren sam da ćemo POBEDITI KORONU – Ponosan sam na bolnicu u Batajnici i to što smo uspeli da je napravimo\n4. decembra 2020. 4. decembra 2020. 0380\nApsollutno sam uveren da ćemo pobediti korona virus, uprkos užasnim danima iza nas i ne manje teškim, makar nekoliko narednih dana i nedelja, poručio je predsednik Aleksandar Vučić i istakao da je posebno ponosan na covid bolnicu u Batajnici, koja je naporavljena za četiri meseca.\n“Optimizam vidim u našoj disciplini, odgovornosti, borbenosti, želji da pobedimo opaku bolest i u vakcinama koje polako dobijaju dozvole. Srbija se snalazi, snalaziće se i verujem da neće biti u drugoj polovini zemalja koje će da obezbede vakcine”, rekao je Vučić za RTS.\n“Položili smo kamentemeljac 1. avgusta… a, sada kažu, nije završena 1. decembra, kao što smo rekli. Izvinjavam se, biće 3. decembra otvorena”, rekao je Vučić, osvrćući se na zlonamerne komentare i dodao da su se izvođači suočili sa brojnim problemima tokom gradnje.\n“Imamo 750 mesta u KC Niš, a zamislite kako bismo prošli da nismo izgradili KC u Nišu, kakvu bismo kataklizmu imali u Nišu i na jugu zemlje”, primetio je Vučić.\n“Ponosan sam na zemlju, što smo uspeli da je napravimo, a pogodilo se u trenutku kada nemamo više mesta”, dodao je predsednik.\nVučić je uputio i zahvalnst Insitutu Banjica, koji je po treći put juče ušao u kovid sistem, i popunio kapacitete za dan, rekavši da oni nikad nisu izbegavali da uđu u kovd sistem, dok ima direktore koji beže od toga.\n“Ali, da ne pričam o tim problemima, jer je veći broj dobrih, fantastičnih ljudi, koji se bore”, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je večeras da je neko namerno spaljivao električne sklopke u novoj covid bolnici u Batajnici i dodao da je reč o sabotaži sa ciljem da se ometu radovi i da se spreči otvaranje bolnice.\n„Čak i sa takvim stvarima smo se suočavali, jer ima ljudi koji ne žele da pokažemo da možemo da budemo efikasni. Ne razumem da neko to radi“, kazao je o.\nVučić je preneo da BIA i MUP sada to isleđuju I rekao da je siguran da će uhvatiti počinioca ove “čiste” sabotaže.\n« Da smo išli preko Kancelarije za javna ulaganja cena bi bila 1. 050 ili 1. 060 evra po kvadratu, ali bi trajalo dve godine, a mi smo želeli da to bude brže, kako bi spasavali živote ljudi », objasnio je on.\n« Obilazio sam, sanjao da izgradimo na vreme. Izgradili smo za četiri meseca I samo nekoliko zemalja ima mogućnost da to uradi tako brzo“, dodao je on.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je da je danas stigla u Srbiju ruska vakcina Spunjik, prvih 20 doza koja će biti ispitana na Torlaku.\n“BIA ih je prosledila tamo i naši strucnjaci imaju vremena da narednih dana i nedelja to ispitaju i kažu da li možemo to da prihvatimo ili ne”, rekao je Vučić gostujući na RTS.\n“Očekujemo pre kraja godine da dobijemo prve kolicicne Fajzerove vakcine, to će biti mali deo, ali značjano veći deo u januaru i februaru ćemo dobiti. Očekujemo da do kraja februara i početka marta dobijemo 350.000 Fajzerovih”, naveo je Vučić.\n“Ne možete nikog da naterate ko neće da primi vakcinu, ali smatram da su neodgovorni svi koji pozivaju da se ne primi”, istakao je Vučić.


Opština Mrkonjić Grad nastavlja saradnju sa GAP-om - www.mrkonjic-grad.com\nOpština Mrkonjić Grad nastavlja saradnju sa GAP-om\nOpština Mrkonjić Grad nastaviće saradnju sa GAP Projekatom (Projekat upravne odgovornosti), i u naredne tri godine dobiće 60 hiljada dolara za realizaciju trogodišnjeg akcionog plana. To je samo produžetak saradnje opštine Mrkonjić Grad i GAP-a, koja će se ozvaničiti danas u Derventi na Sjmu Saveza opština i Gradova, kada će načelnici opština koje su već sarađivale sa GAP-om potpisati memorandum o nastavku saradnje.\nDruga faza Gap projekta startovala je 11. januara ove godine i trajaće pet godina. Kao donatori koji su finansirali prvu fauz Gap projekta, osim Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju i Američke agencije za međunarodni razvoj, priključila se i Holandska vlada.\nU drugu fazu projekta biće uključeno još 30 novih opština, koje do sada nisu sarađivale sa Gapom, od kojih je petnaest već odabrano a petanest će biti odabrano do kraja godine.\n- Za potrebe nastavka saradnje , u drugoj fazi Gap projekta od opštine se traži da formira radnu grupu, čiji će zadatak biti da predloži trogodišnji opštinski akcioni plan, u kojem će se definisati na šta će biti utrošeno ovih 60 hiljada dolara, s tim da se sredstva neće moći ulagati u infrastrukturne projekte, već su isključivo namijenjena za administrativno unapređenje unutar opštine. Takođe od opštine se traži da učestvuje sa 30% vlastitih sredstava za realizaciju ovog akcionog plana.- rekla je koordinator projekta Tanja Mihajlović. Dodajući da će u okviru ovoga bite potrebno sprovesti i javnu raspravu vezanu za prijedlog tog akcionog plana a potom ga proslijediti Skupštini na usvajanje, kako bi se definisale aktivnosti koje će se realizovati.\nOna je još istakla da će Gap ove godine formirati i Fond za kapitalne projekte koji će biti vezan za program kapitalnih investicija. Odnosno Opštine koje budu izabrane da mogu koristiti sredstva iz Fonda će dobiti po 90 hiljada dolara, za projekte koji će biti izabrani iz programa kapitalnih investicija.\nGap je do sada u opštinu Mrkonjić Grad uložio oko 300 hiljada maraka i zajedno sa opštinom realizovano je nekoliko projeka: rekonstrukcija krova Doma kulture, izgradnja stadiona za male sportove u naselju ''Nikola Tesla'', uređenje prostora biblioteke i čitaonice, obnova vodovoda Sokočnica – Baraći , uspostava Centar za usluge građanima ''Šalter sale'', uvođenje računovodstvenog i budžetskog softvera.


Kolumbija: Srpskog narko bosa Stanimirovića jurilo čak 30 zemalja - NOVA portal\nHronika Autor:Andrej Mlakar04. apr. 202018:57 > 19:03\nDejan Stanimirović, državljanin Srbije koji je 31. marta preminuo od posledica ranjavanja u pucnjavi koja se dogodila u vili Hose Vinsenta Rivere, bivšeg komandanta paravojne formacije, u Kolumbiju je došao najverovatnije da koordiniše isporuku i transport kokaina prema Evropi.\nStanimirović je, kako su objavili tamošnji mediji, još u decembru prošle godine doputovao u Kolumbiju u društvu još jednog državljanina Srbije čije ime se za sad ne spominje, ali se navodi da je iz Dubaija i da se najverovatnije radi o izaslaniku koji povezuje srpske i hrvatske, ali i druge svetske narko grupe sa „kolumbijskim narko kartelima. Jedini cilj ovakvog susreta je koordinacija prilikom otvaranja novih puteva za trgovinu drogom između Kolumbije i Evrope.\nMeđutim, prema svemu sudeći, te planove pokvarila je smrt srpskog državljanina, ali i bivšeg komandanta paravojne formacije, koja je pokazala da postoje i brojni nepoznati igrači u svetu kolumbijske trgovine drogom.\nTakođe, razotkriveno je i šta se zapravo desilo te krvave noći 30. na 31. mart u Guamelu na istoku Kolumbije.\nPrema pisanju kolumbijskih medija, policijska patrola u mrklom mraku primetila je čoveka koji je teturao po putu i kada su mu se približili videli su da je obilno krvario. Dok su ga vozili u bolnicu uspeo je da kaže nekoliko reči. Policajci su mislili da se radi o španskom državljaninu. Muškarac je u bolnicu dovezen bez vitalnih znakova života, a lekari su mogli samo da konstatuju smrt. Nekoliko sati kasnije identifikovan je kao Dejan Stanimirović, državljanin Srbije, koji je prema pisanju kolumbijskog sajta Semana bio šef „Balkanskog narko-kartela“ i koga je 30 zemalja tražilo zbog toga što je tržište Evrope i Rusije bilo preplavljeno kokainom.\nUbrzo posle smrti Stanimirovića, dvojica policajaca, koji su ga dovezli plus dodatne snage policije poslati su na mesto gde je primećen srpski državaljanin kako tetura krvav po putu. Prvo što su primetili kada su osvetlili put baterijskom lampom bio je krvavi trag koji vodio do jedne vile. Kad su se približili kući otvorena je vatra i dva policajca su stradala.\nPosle razmene vatre policajaci su upali u Riverinu vilu gde su zatekli njegovo beživotno telo, dok su njegova žena i još jedan muškarac uhapšeni. Jedan od Riverinih sinova koji je pucao na policajce uspeo je da pobegne i za njim se traga.\nPolicijski uviđaj i istraga otkrili su zanimljive detalje:\nStanimirović, poznat i pod nadimkom „Markos“, u Riverinoj kući boravio je punih 10 dana. U noći 30. na 31. mart obojica su dosta pili i igrali igru „makabre“, kolumbijsku verziju „ruskog ruleta“, u kojoj su jedan u drugog pucali.\nIako je najpre bila objavljena informacija o dve verzije Stanimirovićeve pogibije , prema pisanju sajta Semana zapravo se radilo o kombinaciji obe verzije događaja u kome su vođa bivše paravojne formacije i Stanimirović izgubili život.\nBalkanski narko-kartel i Kolumbijci\nAgencijama za borbu protiv droge srpski jezik nije nepoznat. Kolumbijska policija u koordinaciji s Europolom i vlastima balkanskih zemalja (Hrvatska, Srbija, Bosna i Hercegovina, Slovenija, Makedonija, Kosovo, Crna Gora, Bugarska, Albanija i Rumunija) intenzivno se bavila narko-kartelima sa Balkana jer oni imaju najveći udeo u trgovini kokainom između Južne Amerike i Evrope. Prema procenama DEA i Europola, godišnje ove grupe u Evropu pošalju oko 250 tona kokaina na Stari kontinent. Gazda svega toga bio je Stanimirović. Kolumbijci tvrde da Balkanski narko kartel kontroliše i posade teretnih brodova koje većimo čine Srbi, Crnogorci, Rumuni, Hrvati, koji imaju pristup evropskim lukama u Belgiji, Holandiji, Italiji, Španiji, Crnoj Gori, Sloveniji, i upravljaju distribucijom i prodajom kokaina u Evropi i Rusiji. Takođe,kontakti Balkanskog narko kartela zabeleženi su i u Ekvadoru, Peruu i Brazilu.\nBalkanski narko-kartelDejan StanimirovićDrogakokainKolumbijanarko kartelpolicijaSrbinUbistvo


KK Bosna na vrhu Evrope - Sportska sećanja\nHome » Evrokupovi u košarci » KK Bosna na vrhu Evrope\n5. aprila 1979. godine, košarkaši sarajevske Bosne bili su u centru pažnje evropske, ali i svetske javnosti. Cela bivša Jugoslavija je strepela i navijala, jer je Bosna igrala najvažniju utakmicu u istoriji, veliko finale Kupa evropskih šampiona. To finale igralo se u francuskom Grenoblu, a Mirzi Delibašiću i društvu protivnik je bio višestruki prvak Evrope, italijanski Emerson iz Varezea.\nPut do vrha Evrope 1979. godine nije bio nimalo lagan. Morali su Studenti odigrati 16 utakmica, a u finalnoj grupi su izgubili tri puta, ipak, ta tri poraza nisu mnogo značila, jer je superfinale bilo izboreno. Samo je još jedan jugoslovenski klub pre Bosne došao na prag evropske titule. Splitska Jugoplastika je 1972. godine u finalu poražena od Injisa 75 : 78. Igrom slučaja, upravo je Injis (koji je promenio naziv u Emerson) bio protivnik Sarajlijama u finalu Kupa evropskih šampiona u francuskom Grenoblu.\nSarajevski “studenti” su 5. aprila 1979. godine, pred oko 12 hiljada gledalaca, od kojih je polovina bodrila Bosnu u sudaru sa zonskom odbranom Emersona, uspeli da zabeleže pobedu, a ključna je bila preciznost koju su košarkaši Bosne iskazali šutirajući sa odstojanja i poluodstojanja. Nakon 40 minuta semafor je pokazivao 96 : 93 u korist ekipe koju je vodio Bogdan Tanjević, što je značilo samo jedno, Bosna je prvak Evrope! Prva ekipa iz jugoslavenske lige koja je uspela da ostvari takav rezultat, rezultat o kom se još uvek priča sa osmehom na licu. U finalu su Bosnu predvodili Mirza Delibašić, Ratko Radovanović i pre svih kapiten Žarko Varajić, koji je postigao čak 45 poena.\nAkteri istorijskog uspeha, koji su od jugoslovenskih klubova kasnije ponovili zagrebačka Cibona (dva puta), Jugoplastika (tri puta) i beogradski Partizan, bili su: Mirza „Kinđe“ Delibašić, Žarko Varajić, Predrag Benaček, Boro Vučević, Ante Đogić, Boško Bosiočić, Nihad Izić, Ratko Radovanović, Sabit Hadžić, Svetislav Pešić, Sabahudin Bilalović i Dragan Zrno. Sa klupe ih je vodio 33-godišnji Bogdan „Boša“ Tanjević. To su imena junaka koji su doveli Bosnu do titule šampiona Evrope. Šampioni Evrope dočekani su u Sarajevu, gde je nekoliko hiljada navijača skandiralo i pevalo do zore.\nDanas je nažalost od Bosne ostalo samo ime i sećanje na taj 5. april 1979. godine, dan koji će večno ostati upisan u istoriji KK Bosna, ali i u istoriji Jugoslovenske i Evropske košarke. Podsetite se meča iz Grenobla, koji je Bosnu odveo na krov Evrope.


Izabran preduzetnik sveta: Stvorio kompaniju koja posle samo četiri godine vredi dve milijarde dolara - Naši u svetu\nObjavljeno 09/06/19 u 22:32\nMONTE KARLO – Najbolji preduzetnik u svetu za proteklu godinu je Amerikanac Bred Kjuvel koji se bavi softverima i čija je kompanija na globalnom nivou, do sada, imala najbrži rast – odlučio je žiri revizorsko-konsultantske kuće “Ernst end Jang” u Monte Karlu. Srbiju je predstavljao Dejan Papić vlasnik izdavačke kuće “Laguna”.\nTreći put za 19 godina nagrada je otišla u ruke jednog Amerikanca Breda Kjuvela koji je 2014. osnovao kompaniju čija je vrednost za samo četiri godine dostigla dve milijarde dolara.\nProizvodi softvere za predviđanje problema, pre svega, u industriji ali njegova rešanja koriste i kenijski graničari za otkrivanje i sprečavanje trgovine ljudima.\n“Suština preduzetništva je da mi verujemo u nemoguće, želimo da promenimo svet, nađemo novi, kraći put do cilja. Revolucija u prikupljanju podataka i predviđanju problema tek počinje, a ja želim da nađem rešenja za neke od najhitnijih ekonomskih i socijalnih izazova u svetu”, rekao je Kjuvel.\nNašem predstavniku nagrada je izmakla, ali je iskoristio priliku da u brojnim intervjuima ispriča svetu priču o nastanku “Lagune” i predstavni našu zemlju na najbolji način.\n“Govorio sam takođe i o svemu šta se dešavalo posle sankcija i bombardovanja, u poslednjih dvadesetak godina, koliko je Srbija zapravo jedna drugačija zemlja nego što se stereotipno očekuje od nas i to je svaki strani pisac video kada je došao u našu zemlju. Dakle, prosto postoji jedna pozitivna energija, jedna strast prema čitanju i knjigama i jedna Srbija koja ima veoma lepo lice”, rekao je Dejan Papić iz “Lagune”.\nIvan Rakić iz kuće “Ernst end Jang” kaže da je ovo sedmi put da Srbija ima svog predstavnika na izboru za svetskog preduzetnika godine.\n“Ono što je specifično ove godine je da je naš predstavnik Dejan Papić je bio jedini predsatvnik iz kulture i bio je i te kako primećen”, istakao je Rakić.\nPored nacionalnog pobednika u našoj delegaciji i ove godine bilo je još nekoliko preduzetnika.\n“Moja najbolja investicija je u moje znanje, i šestu godinu sam zaredom, dobjate izuzetna poznanstva, dobijate nova saznanja”, rekla je Mila Litvinjenko iz “Aure”.\nOgnjen Kisin iz “Konstruktora” kaže da je ostvario odlične kontakte i naučio nove stvari, družio se sa ljudima sličnih interesovanja.\nProglašenjem najboljeg završena su četiri izuzetna dana za takmičare. S jedne strane, bili su pod velikim stresom zbog sudija koji su proveravali svaki detalj iz njihovog poslovanja pa i iz privatnog života. S druge strane, oko njih je bila čitava armija ljudi kako bi oni što više uživali u najboljem od onog što nuda ova svetska prestonica luksuza.\nBred KjuvelErnst end JangMonte KarloNajbolji preduzetnik\nSrpska pevačica narodne muzike uživa gde i svetski džet set a jedna fotografija je…\nĐoković eliminisan, ništa od srpskog polufinala u Montre Karlu!\nMonte Karlo – Sjajni Lajović zakazao srpski dvoboj u polufinalu, čeka se Novak!\nIgra nerava u Monte Karlu, Đoković u trećem kolu!\nNovak igra u Monte Karlu!


Offshore Incorporation Podnošenje usluga za korporacije i kompanije\nOsnivanje offshore kompanijeili formiranje kompanije u drugoj zemlji nego što živite, isti je postupak kao i podnošenje domaćih pravnih lica. Osnivački akti se sastavljaju u skladu sa zakonskim statutom. Dokumenta se podnose nadležnoj vladinoj kancelariji od strane licencirane kompanije, u skladu sa zakonom, kao što su OffshoreCompany.com i saradnici. Zatim, inicijalni dokumenti o formiranju offshore kompanija i potvrde o registraciji, kao i lokacija deklaracije registrovanog agenta u okviru nadležnosti za inkorporiranje, podnose se odgovarajućim agencijama. Točni zahtjevi formiranja offshore kompanija variraju od svake jurisdikcije. Bez obzira na vašu nadležnost, OffshoreCompany.com će dovršiti sve vaše papire, predati vaše dokumente, postaviti registrovani agent i olakšati ceo proces osnivanja offshore.\nUgradnja offshore zahtijeva da se troškovi i naknade uplaćuju nadležnom organu i različitim agentima zastupanja. Evo liste stavki koje su uključene u većinu naših paketa za osnivanje offshore kompanija:\nNaknada za osnivanje offshore kompanija\nInicijalna naknada za licencu\nUključivanje u drugu zemlju je jednostavno sa OffshoreCompany.com paketom. Mi formiramo hiljade offshore kompanija za svetsku bazu potrošača i postali smo najveća inkorporacijska služba u SAD-u. Mi smo ocijenjeni broj jedan u službi za korisnike. Pozovite predstavnika danas da biste saznali koliko brzo i jednostavno možemo da vam pomognemo sa potrebama vaših usluga.


Tužilaštvo iznijelo privatne prepiske optuženih u okviru predmeta "Respiratori"\nEU stavila tačku na spekulacije: Ne postoji nikakav „non paper“ za Balkan\nKlub Bošnjaka u NSRS obara zakon o ćirilici?\nTužilaštvo iznijelo privatne prepiske optuženih u okviru predmeta “Respiratori”\nU nastavku suđenja federalnom premijeru Fadilu Novaliću i drugim u vezi sa nabavkom 100 respiratora u vrijednosti 10.530.000 KM, tužilac Tužilaštva BiH Džermin Pašić iznio je set materijalnih dokaza kojima se, kako je rekao, potvrđuje organizovano i sinhronizovano djelovanje optuženih.\nDa je Novalić o svemu bio upoznat, između ostalog, kaže tužilac, dokazuje i komunikacija njegovog šefa kabineta Hasana Ganibegovića koji je bio 22. aprila prošle godine u kontaktu s Harunom Avdagićem iz Agencije za lijekove i medicinska sredstva.\nKako je navedeno, Agencija je, u kratkom roku, omogućila firmi “Srebrena malina” da se registruje za uvoz medicinske opreme.\nSlužbenik Privredne banke Sarajevo u komunikaciji pitao je Fikreta Hodžića šta je sa dozvolom za rad s medicinskom opremom, na šta je on odgovorio “lično premijer rješava dozvolu, to će biti završeno”.\nTužilac Pašić iznio je i set materijalnih dokaza kojima je, kako je rekao, želio pokazati da su svi akti vezano za uvoz respiratora modelirani 24. aprila 2020. godine i u kojima je naveden drugi model respiratora.\nOdbrane su više puta prigovarale na način izvođenja dokaza, zahtijevajući da tužilac prestane komentarisati dokaze koje ulaže.\nOsim Novalića, za spornu nabavku respiratora optuženi su suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, ministar finansija FBiH Jelka Milićević i vlasnik preduzeća “Srebrena malina” Fikret Hodžić.


FT: SAD dodaju na "crnu listu" još osam kineskih preduzeća\nFT: SAD dodaju na „crnu listu“ još osam kineskih preduzeća\nLONDON – Sjedinjene Države će ove nedelje dodati na „crnu listu“ za investiranje još osam kineskih kompanija, među kojima je i najveći svetski proizvođač komercijalnih dronova ĐI Tehnolodži, objavio je danas Fajnenšel tajms (FT).\nAmeričko Ministarstvo finansija će u četvrtak staviti na „crnu listu“ kineske kompanije „iz vojno-industrijskog kompleksa“ zbog njihove navodne umešanosti u motrenje manjinskih muslimanskih Ujgura, piše FT, pozivajući se na dva neimenovana izvora obaveštena o tom potezu.\nStavljanje na „crnu listi“ znači da će američkim investitorima biti zabranjeno da investiraju u preuzimanje vlasničkih udela u kompanijama koje su na listi, na kojoj se trenutno nalazi oko 60 firmi, prenosi Rpjters.\nPortparol kineskog preduzeća ĐI je odbio da komentariše izveštaj FT-a, ali je podsetio da je prošle godine, iz istih razloga, kompanija stavljena na tzv. „listu entiteta“ američkog Ministarstva trgovine, koja podrazumeva da se zabranjuje prodaja američke tehnologije ili proizvodnih komponenti listiranim firmama.\nMinistarstvo finansija SAD nije odmah odgovorilo na Rojtersov zahtev za komentarom.\nPrema izveštaju FT-a, na „crnu listu“ za investiranje biće dodata i softverska firma za prepoznavanje slika Megvii, zatim proizvođač superkompjutera Dauning Informejšen Indastri, kompanija KlaudVok Tehnolodži specijalizovana za program prepoznavanja lica, grupa za sajber bezbednost Sjamen Meija Piko, kompanija za razvoj veštačke inteligencijie Jitu Tehnolodži i dve firme za računarstvo u oblaku – Leon Tehnolodži i Net Posa Tehnolodži.


MUP Turske uručio opremu za 550 policajaca MUP-u USK - Čitaj.ba\nPočetna/Vijesti/BiH/MUP Turske uručio opremu za 550 policajaca MUP-u USK\nMUP Turske uručio opremu za 550 policajaca MUP-u USK\nadmin Send an email 15 ožujka, 2021\nMinistarstvu unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona, jednom od 10 kantona u entitetu Federacija BiH, danas je uručena vrijedna donacija Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Turske, a radi se o opremi za 550 policajaca.\nRiječ je o uniformama, čizmama, džemperima te ostaloj policijskoj opremi koja će, kako je istaknuto prilikom primopredaje, itekako značiti kantonalnoj policiji, naročito kada je riječ o rješavanju problema uzrokovanih migrantskom krizom.\nDonaciju koja sadrži opremu za 550 policijskih službenika, od čega 50 pripadnika specijalne policijske jedinice, danas je u Bihaću premijeru Unsko-sanskog kantona Mustafi Ružniću i ministru unutrašnjih poslova USK-a Nerminu Kljajiću uručio Halil Beyazit, ataše za unutrašnje poslove pri Ambasadi Republike Turske u BiH.\nNermin Kljajić, ministar unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona je izjavio da su uvijek imali pomoć Republike Turske čak i u trenucima kada su se međunarodne organizacije povukle iz migrantskih kampova poput Vučjaka i Lipe.\nTurci uvijek pomagali\nU tim trenucima stizala je pomoć preko Turskog crvenog polumjeseca, rekao je Kljajić i dodao da je tokom ove posjete razgovarano i o drugim vidovima saradnje između MUP USK i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Turske.\n– Dogovoreno je da se određeni broj policijskih službenika uputi u Tursku kako bi se izvršila obuka policijskih pasa koji bi bili usmjereni na otkrivanje droge – pojasnio je Kljajić.\nZahvalivši se Ambasadi Republike Turske i Ministarstvu unutrašnjih poslova Turske na ovoj donaciji, Mustafa Ružnić, premijer USK-a je istakao da je ipak najvažniji dio sastanka bio dogovor o ulaganju turskih investitora na području Bosne i Hercegovine. Razmatrane su i poslovne zone sa područja Unsko-sanskog kantona koje bi mogle biti zanimljive turskim investitorima.\nHalil Beyazit, ataše za unutrašnje poslove pri Ambasadi Republike Turske u BiH, istakao je kako se sa ovom donacijom nastavlja dugogodišnja saradnja između Turske i Bosne i Hercegovine.\nOva donacija će, kako je istaknuto, pomoći policiji koja se već pune tri godine bori sa problemom migrantske krize, posebno ako se u obzir uzme da su tokom tog perioda većinu svojih kapaciteta istrošili.\nNovi rok dobavljačima vakcina sutra do 16 sati: Nikome nećemo dozvoliti da se igra sa životima ljudi


Makron se obraća Francuzima u atmosferi štrajka i protesta\nFrancuski predsednik Emanuel Makron večeras će gradjanima uputiti Novogodišnju poruku koju Francuzi nestrpljivo očekuju u kontekstu štrajka i protesta koji zemlju potresaju od 5. decembra zbog najavljene reforme penzija.\nMakron će se obratiti 27. dana štrajka železnice koji je paralizovao zemlju, a njegov govor će biti analiziran iako je njegova služba navela da neće ulaziti u detalje o reformi penzija.\nDruštveno nezadovoljstvo uoči Nove godine za sada ne jenjava, iako je najavljen sastanak 7. januara između predstavnika sindikata i premijera Eduara Filipa.\nProtivljenje reformi o univerzalnom sistemu isplata penzija dovelo je do štrajka železnice u celoj zemlji kao i u glavnom gradu. Taj štrajk je duži od onog 1995. godine kada je tadašnji premijer Alen Žipe bio primoran da odustane od reforme penzija i socijalnog osiguranja.\nZa sada se ništa ne zna o sadržaju Makronovog govora. Izvori Jelisejske palate su nedavno samo naveli da će predsednikova poruka imati "umirijući ton" i da danima radi na obraćanju.\nMakron koji je ostao neobično ćutljiv o štrajku, protestima i samoj reformi, izjavio je pred Božić da bi železnica trebalo da razmotri privremeni prekid štrajka pred praznike. Železnica i sindikati su ipak nastavili da štrajkuju.


Dimitrije Boarov: Zdravstvo i tržište - Javni servis\nDimitrije Boarov: Zdravstvo i tržište\nKovid-kriza je poslednjih meseci samo pružila alibi sistemu zdravstvenih institucija da, izgovarajući se nedovoljnim novčanim sredstvima i investicijama u moderne aparature i zdravstveni kadar, “ohladi” nade svih pacijenata da od tog sistema mogu dobiti pristojno i ažurno lečenje.\nTek kada zdravstvene nevolje uđu u krug vaših najbližih možete shvatiti koliko se državni zdravstveni sistem u Srbiji “otuđio” od svojih osiguranika i pacijenata, te koliko je ta okolnost pokrenula privatnu inicijativu koja pokušava da popuni prostor uskraćenih “besplatnih” usluga koje vam samo nominalno sleduju – zato što decenijama plaćate doprinos za zdravstveno osiguranje.\nKovid-kriza je poslednjih meseci samo pružila alibi spomenutom sistemu zdravstvenih institucija da, izgovarajući se nedovoljnim novčanim sredstvima i investicijama u moderne aparature i usavršavanje zdravstvenog kadra, “ohladi” nade svih pacijenata da od tog sistema mogu dobiti pristojno i ažurno lečenje. Istina, nekima su te usluge na kvalitetnom nivou dostupne besplatno zahvaljujući društvenom položaju ili raznovrsnim rođačkim ili prijateljskim “vezama”, ili zbog pojedinačnih primera samopregora lekarskog i medicinskog osoblja. Ipak, čini mi se iz iskustva, ali i prema mnogim pričama poznanika, da striktno administriranje u zdravstvu postaje oblik “belog štrajka” u nekim njegovim delovima. Na primer, ako neko padne na ulici i ostane nepokretan na asfaltu, ako pozovete službu hitne pomoći u Novom Sadu, ona će doći na lice mesta i prebaciće vas u Urgentni centar (gde ćete po nekoliko sati čekati da nadležni specijalista dođe iz obližnje bolnice da vas pogleda i pruži vam pomoć). Ukoliko vas, međutim, rodbina nekako otegli kući, pa tek ujutru zatražite prevoz bolničkim kolima do nadležne zdravstvene ustanove (jer je reč o nepokretnom povređenom), dežurni lekar će vas ispitivati telefonom dvadesetak minuta, pa će vam reći da od svog izabranog lekara zatražite “uput” za prevoz do specijalističke ustanove, u kojoj, opet, morate imati “zakazano”, itd. Jer, hitna služba je za “spasavanje života”, a ne za prevoz nepokretnih bolesnika, kako je rekao (prema njihovom pravilniku).\nTu počinje pričica koju bih ovde hteo da navedem. Preskočiću ovde činjenicu da do uglednih lekara u svom mestu relativno brzo možete doći preko privatnih klinika i bolnica gde oni honorarno rade posle radnog vremena u državnim medicinskim ustanovama. Međutim, tada ulazite u koridor priličnih troškova jer te privatne ustanove prati šarolika mala privreda. Možete na internetu naći firme koje se bave transportom nepokretnih bolesnika, u kojima možete iznajmiti i invalidska kolica ili stojeću nošu itd. Zatim imate čak, u velikim gradovima, agencije koje privatno obezbeđuju “kućnu negu”, pa ponegde i noćnu kućnu negu. Sve to, naravno, košta, ali spasava porodicu da može da nastavi kako-tako normalno da funkcioniše, a lišava državne bolnice obaveze da kod sebe smeštaju na hiljade pacijenata koji bi na stalnu negu imale nekakvo pravo po zakonima o zdravstvenom osiguranju.\nTako je, pojednostavljeno rečeno, jedan “reformski potez”, sa uvođenjem “privatne lekarske prakse”, postao agens za formiranje sve raširenije “male privrede” koja rešava i najteže životne probleme mnogih porodica, a oni zdravstveni su svakako najteži. Još kada bi zdravstveni sistem shvatio da bi bilo humano, a u krajnjoj liniji i ekonomski opravdano da bar delimično “refundira” troškove koje imaju osiguranici koji se leče u mreži “privatne prakse” (za šta je potrebno da Srbija postane “pravna država”), onda bi i ulaganja u mastodontske bolnice, sa često neiskorišćenim voznim parkom i skupim, a nestručno upotrebljavanim aparaturama bila manja, a zdravstveni fond bi imao više sredstava za inovativne lekove, zatim uređaje i operacione sale koje nije u stanju da obezbedi privatni investitor, te za ubrzanu specijalizaciju lekarskog kadra kod vodećih medicinskih centara kod nas i u svetu.


LSV: Elektrovojvodina će proći kao NIS | Autonomija\nLSV: Elektrovojvodina će proći kao NIS\nCentralizacija prethodi prodaji u bescenje?\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) upozorila je danas da će Elektrovojvodina biti do kraja centralizovana i pretvorena u „puki šalter“ ako na sutrašnjoj sednici Upravnog odbora Elektroprivrede Srbije (EPS) bude usvojen predlog v.d. direktora Aleksandra Obradovića o formiranju jednog operatora distributivnog sistema.\nKako se navodi, u planu je da umesto dosadašnjih pet privrednih društava, bude formiran jedan operator distributivnog sistema u Beogradu.\nLSV je saopštila da nakon što je u avgustu Elektrovojvodina, posle pola veka, prestala da naplaćuje utrošenu struju na području Vojvodine, sutra bi centralizacija trebalo da ide do kraja.\n„Konkretno, to znači da se Elektrovojvodini oduzimaju sredstva, ingerencije i imovina, sve ono što su građani Vojvodine stvarali više od pola veka“, upozorava LSV.\nLSV navodi da za takav potez nema utemeljenja u Zakonu o energetici, te da Obradović odluku pokušava da opravda „navodnom brigom o potrošačima i ujednačavanjem cene mrežarine“.\n„Ono što on prećutkuje jeste da postoje i drugi načini da se potrošačima olakša, kao i da bi njegovom metodom struja za privredu i individualne potrošače u Vojvodini i Beogradu poskupela između 16 i 23 odsto“, navodi LSV.\nLSV je pozvala Vladu Srbije, Ministarstvo energetike i Skupštinu i Vladu Vojvodine da se jasno odrede prema „samovoljnim potezima“ direktora EPS-a.\n„Iskustvo sa NIS-om nas uči da se nešto centralizuje i upropaštava kada neko želi da ga brzo, jeftino i bez pitanja proda. Vojvodina ne sme dozvoliti da sudbina NIS-a zadesi i Elektrovojvodinu“, dodala je LSV.


Глобално лидерство Путина и Си Ђинпинга\nGlobalno liderstvo Putina i Si Đinpinga\nSvratio kod druga – tako su ruski mediji opisali zvaničnu posetu kineskog predsednika Si Đinpinga ruskom kolegi Vladimiru Putinu. U ponedeljak, tri dana uoči današnjeg samita Grupe 20 u Hamburgu, Putin i Si Đinping razgovarali su o saradnji i koordinaciji dve supersile u najvažnijim međunarodnim pitanjima. Moskva je Si Đinpingu bila jedina stanica na putu u Nemačku, gde se uoči samita susreo i sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel. Međutim, za lidere Rusije i Kine ovo je bio već treći sastanak u poslednja tri meseca. Kako je za „Bi-Bi-Si“ ocenio ekspert britanskog analitičkog centra „Verisk Maplecroft“ Dereg Mekdauel, Putin i Si Đinping daju do znanja ostatku sveta da su oni sada ključni partneri i da nameravaju da deluju unisono na međunarodnoj areni. Rusija ima potrebu da uravnoteži svoje odnose sa Zapadom, dok Kina želi da pokaže kako će odsada ona određivati pravila igre, ocenjuje britanski stručnjak i ističe da Moskva i Peking poručuju Zapadu uoči samita G20 u Hamburgu: „Vi ste bili centar moći juče. Danas smo to mi. Mi smo budućnost.“\nPutin i Si Đinping razgovarali su o bilateralnim pitanjima i koordinaciji stavova na samitu G20. Već sama činjenica da se dvojica lidera susreću najmanje pet puta godišnje dovoljno govori o posebnom karakteru odnosa između Rusije i Kine. Prema mišljenju profesora Alekseja Maslova, šefa Katedre orijentalistike moskovske „Visoke škole ekonomije“, odnosi Rusije i Kine u poslednje dve godine dobili su potpuno nov kvalitet, što ukazuje da su Moskva i Peking prošle prvu i najvažniju – fazu izgradnje poverenja. To zaista tako i izgleda: sastanci Putina i Si Đinpinga u poslednje vreme odlikuju se mnogo više razgovorima o detaljima, nego pitanjima opšteg tipa. Ekspertski i politički timovi dobili su konkretna zaduženja po čitavom nizu projekata i sada predstoji njihova realizacija, a lideri država mogu da se posvete nijansiranju ekonomskih odnosa, ali i usaglašavanju stavova o globalnim problemima.\nDve zemlje realizuju velike zajedničke energetske projekte, poput gasovoda „Snaga Sibira“, „Snaga Sibira 2“ i „Altaj“. Kako je Putin poručio još prošle godine, sada je na delu proces koji je nazvao „integrisanje integracija“, imajući u vidu objedinjavanje kineskog megaprojekta Inicijativa „Pojasa i puta“ sa Evroazijskim ekonomskim savezom (EES), koji predvodi Rusija. O tome je sasvim otvoreno uoči posete Moskvi, za ruske medije govorio i Si Đinping. „Obično se sastajemo pet puta godišnje kako bismo odredili okvir daljih i mogućnostima za dalji razvoj bilateralnih odnosa“, poručio je kineski lider i dodao da je postignut dogovor o povezivanju Inicijative „Pojasa i puta“ sa EES, kao i da odnosi Moskve i Pekinga nisu nikada bili bolji. Posmatračima nije promaklo ni da je predsednik Kine poručio da ekonomski odnosi Rusije i Kine imaju značaj za „ceo evroazijski kontinent“, što samo potvrđuje izrečene ocene o tome da dve supersile nameravaju da mnogo aktivnije preuzmu inicijativu u svoje ruke – i u Aziji, i u Evropi.\nKineski lider posebno je istakao pozitivnu ulogu Rusije u Siriji, ponovo ističući da Moskva i Peking ne samo što imaju bliske, pa čak i podudarne stavove i interese o ovom pitanju, već da je na delu njihova koordinirana aktivnost na Bliskom istoku. Od takve saradnje dve zemlje mogu imati velike koristi. Si Đinping je ukazao da je Sirija najopasnija „vruća tačka“ i da ovo pitanje mora da se rešava uz poštovanje njene nezavisnosti, teritorijalnog integriteta i suvereniteta: „O budućnosti Sirije treba da odlučuje sirijski narod, a političko rešenje je jedini put. Iskreno verujemo da će to pitanje uskoro biti rešeno i da će nade sirijskog naroda o miru i povratku u svoje domove uskoro biti ostvarene.“\n„RUSKA ČIZMA” I AMERIČKA MAMUZA\nEkonomski dnevni red Moskve i Pekinga označen je prvenstveno sa tri magistralna gasovoda, što je za Kremlj izuzetno važno zbog smanjenja zavisnosti od evropskog tržišta – podložnog političkim pritiscima, od kojih glavni dolazi s druge strane Atlantika. Zato izlazak Rusije u punom kapacitetu na kinesko i pacifičko gasno tržište, što upravo omogućuju pomenuti aranžmani sa Pekingom, označava prelazak na „viši nivo igre“. Pred Moskvom se otvaraju energetske perspektive za trgovinu ne samo sa Kinom već i sa Japanom, Južnom Korejom i drugim regionalnim igračima, a za Evropu to znači da će morati da se aktivnije bori za ruski prirodni gas. Ili da ga nabavlja iz SAD po znatno višim cenama. A to dovodi Evropu u još veću zavisnost od Vašingtona, što pojedinim – ne tako beznačajnim – krugovima na Starom kontinentu smeta možda i više od famozne „ruske čizme“. Jer za razliku od one ruske, uglavnom izmišljene, američku mamuzu su Evropljani i te kako dobro osetili u poslednjih sedam decenija. Dok su stvari ekonomski i politički išle dobro, to se još kako-tako moglo trpeti, ali su se sada stvari bitno promenile. O tome svedoči i dolazak Putina i Si Đinpinga na Samit G20 u Hamburg u potpuno novoj ulozi – kao globalnih lidera.\nNe treba sumnjati da u Evropi sa velikom pažnjom prate ove procese i pokušavaju u njih da se uključe – u meri u kojoj mogu da se izmigolje iz američkog stiska. To se možda najbolje vidi iz dve činjenice. Prvo, Nemačka i Turska aktivno razvijaju energetsko partnerstvo sa Moskvom, uprkos oštrom protivljenju Vašingtona, jer su svesni da je to više njima potrebno nego Rusiji. I drugo, sankcije koje je Zapad uveo Kremlju pod pritiskom američke administracije, zemlje EU krše gde god mogu, kupujući, na primer, ruske evroobveznice koje direktno donose Moskvi priliv svežeg kapitala.\nSTVARNOST MULTIPOLARNOG SVETA\nSvega toga, naravno, ne bi bilo da – pored ekonomske, oličene u konvergenciji Inicijative „Pojasa i puta“ i Evroazijskog ekonomskog saveza – nema i političke saradnje Moskve i Pekinga na svim nivoima. Nije preterano reći da ovi odnosi nisu samo strateški već i saveznički – iako se i Kinezi i Rusi strogo čuvaju da o tome otvoreno govore. Sve veći zamah ovih odnosa definisan je prvenstveno kroz Šangajsku organizaciju za saradnju (ŠOS), gde su prošlog meseca u punopravno članstvo stupila još dva evroazijska člana – nuklearne sile Indija i Pakistan. Ova organizacija produkt je dvodecenijskog zajedničkog rada Moskve i Pekinga, koji su blagovremeno osetili neophodnost stvaranja multipolarnog sveta. Sredinom devedesetih, kada su predsednici Boris Jeljcin i Đijang Cemin udarali temelje multipolarnog sveta i ŠOS-a, mnogima, pogotovo u Evropi i u SAD to je moglo da izgleda kao dobra šala – jer su sami sebe ubedili da je dominacija Zapada večna.\nIzgleda da su tek nedavno shvatili da je Rusija planski i sa vizijom daleke budućnosti raspustila Varšavski blok i SSSR, kao neefikasne i parazitske imperijalne strukture – gotovo identične EU i NATO-u, koje danas isisavaju snagu „evroatlantske zajednice“. Zapad je poverovao da je zaista „pobedio“ u Hladnom ratu, ali se posle dve decenije sudario sa multipolarnom realnošću. Zato Vašington pokušava na sve načine da oteža razvoj i izlazak na lidersku poziciju Rusije i Kine, preduzimajući niz političkih, ekonomskih i vojnih mera da to spreči. Nedavna vest da američko ministarstvo odbrane pokreće novi ciklus razvoja inovativnih vojnih tehnologija sa ciljem da primoraju „potencijalne protivnike da preduzimaju skupe kontramere ili da priznaju superiornost SAD“, upravo o tome i svedoči. Međutim, reklo bi se da su ovi napori zakasneli. „Revolucionarni razvoj američke vojne tehnologije“, čak i ako se dogodi, može samo još više da poveća američke troškove, ali i ubrza zbližavanje Moskve i Pekinga, što se sada pred našim očima i događa.\nKako ističe profesor Aleksej Maslov, pozitivna dinamika promena podstiče lidere Kine i Rusije da pojačavaju kontakte, što označava i prelazak na nov format ekonomskih i političkih odnosa. Kina je zainteresovana za ulaganje u Rusiju, a Moskva za kineski kapital i profitabilne poslove. Moskva očekuje konkretne dugoročne projekte i investicije iz Kine, o čemu svedoči i bilans posete kineskog predsednika, sa ugovorenim nizom veoma važnih ekonomskih projekata i potpisanih više od deset sporazuma o saradnji na međudržavnom nivou. Ukupna vrednost postignutih dogovora premašuje 10 milijardi dolara. Prema rečima Maslova, dve strane prelaze sa jednostavne saradnje – kada je ruska strana prodavala energente, a Kina sve ostalo, od hrane do tekstila – ka značajnoj diverzifikaciji ekonomskih odnosa, koja između ostalog uključuje i izvoz ruskih poljoprivrednih proizvoda na Istok.\nŠANSA ZA RAVNOMERNIJI SVETSKI RAZVOJ\nDruga perspektivna oblast saradnje Rusije i Kine biće zajednička realizacija projekta „Jedan pojas, jedan put“. To će doneti investicije, obnovu postojeće i izgradnju nove, visokotehnološke infrastrukture na teritoriji čitavog Evroazijskog saveza. Sve to uposliće rusku industriju, koja će se maksimalno uključiti u ove projekte. U planu je izgradnja moderne železničke saobraćajnice od Moskve do Pekinga, sa prvom etapom do Kazanja, kao i auto-puta Jekaterinburg–Čeljabinsk. Ovi projekti suštinski razvijaju Rusiju, u okviru zajedničkih rusko-kineskih ekonomskih poduhvata, što dodatno integriše privrede i infrastrukturu dve države. Istovremeno, jača i energetska povezanost, gde Kini postaju neophodni zajednički projekti, jer jedino povezivanje sa Rusijom Pekingu garantuje stoprocentnu stabilnost i bezbednost isporuka nafte i gasa. Svi ostali aranžmani sa drugim zemljama, mogu u određenom trenutku da budu podložni političkim ili bezbednosnim uticajima i unesu nepotrebnu neizvesnost u ambiciozne planove kineskog ekonomskog razvoja.\nOve godine očekuje se završetak gasovoda „Snaga Sibira“, kojim se ruski gas iz Jakutije transportuje do kineskih potrošača. To će biti prvi veliki plod strateške saradnje suseda koji dele 4.200 kilometara zajedničke granice. Eksperti ukazuju na dva osnovna problema energetske saradnje Rusije i Kine. Prvi je uvek aktuelno pitanje dugoročne cene gasa, gde dve strane još nisu uspele do kraja da se dogovore, ali se očekuje rešenje, budući da je cena nafte, od koje zavisi i tarifa za gas, stabilizovana. Drugi, možda i veći problem, jeste činjenica da stopa rasta potrošnje energenata u Kini opada, zbog sve većeg prelaska na visokotehnološku produkciju.\nOsim ovih, Putin i Si Đinping razmotrili su i pitanja globalnog ekonomskog poretka. Kina već nudi svetu novu finansijsku i ekonomsku strukturu, Azijsku banku infrastrukturnih investicija, daje kredite evropskim bankama i predlaže sve veću upotrebu juana kao međunarodne valute, što se delimično već primenjuje u trgovini sa Rusijom. U tom smislu, i pozicija Rusije, kao važnog kineskog partnera, jača u svetu. S druge strane, i Peking zna da na severu ima pouzdanog suseda i druga, sa kojim ima brojne zajedničke ekonomske i političke interese.\nSve navedeno pokazuje zainteresovanost dve zemlje za transformaciju međunarodnog poretka u pravcu multipolarnosti, na način kako je to definisano zajedničkim deklaracijama iz 1997. i 2005, o čemu je „Pečat“ ranije pisao. Nade u takav rasplet polažu i mnoge države Evroazije, kako one koje gravitiraju ka EU, tako i one na periferiji ili izvan ovih procesa. Multipolarni svet znači više centara moći, više konkurentnosti u političkoj i ekonomskoj ponudi – za razliku od do sada preovlađujućeg unipolarnog modela, gde se sve diktira iz jednog centra, koji potčinjava druge, manje i veće igrače, i za sebe uzima najveći deo profita. Zato na najavu novog globalnog liderstva Rusije i Kine treba gledati kao na šansu za ravnomerniji svetski razvoj, bez dosadašnje zapadne monopolizacije ekonomskih i političkih procesa. A to je u današnjem svetu, punom nestabilnosti i gneva osiromašenih država – revolucionarna promena.


Tojota pravi novi model Suzuki automobila - OtkupAutomobila.rs\nOtkupAutomobila.rs > Auto vesti > Tojota pravi novi model Suzuki automobila\nJedan od najpoznatijijh japanskih proizvođača automobila Toyota počeće sa proizvodnjom novog modela konkuretnskog brenda Suzuki u fabrici u Velikoj Britaniji. Fabrika Burnaston u Derbišajru, biće mesto globalne kooperacije dva ljuta rivala u automobilskoj industriji.\nIzgled novog modela pratiće dizajn postojećeg Tojotinog modela – Toyota Corolla – koji se već proizvodi u istoj fabrici u centralnoj Engleskoj. Vozilo će biti hibrid, sa motorom koji pravi Tojotina fabrika u Severnom Velsu i električnim komponentama uvezenim iz Japana.\nSaradnja velikih automobilskih kompanija\nObjava kolaboracije između dva japanska proizvođača automobila deo je dogovora između Tojote i Suzukija da dele tehnologiju i sarađuju na projektima. Pored najavljenog modela koji će se proizvoditi u Ujedinjenom Kraljevstvu, Tojota će u svojoj fabrici u Japanu početi da proizvodi novo vozilo za kompaniju Suzuki, po ugledu na svoj model RAV4.\nGlavni cilj ove investicije je da podigne stopu iskorišćenosti fabrike, kako bi se proizvodio veći broj automobila. Tojota je do sada uložila preko 240 miliona evra u pogon u britanskoj fabrici kako bi se pripremila za proizvodnju novih automobila. Taj deo proizvodnog procesa počeo je sa proizvodnjom modela Corolla, koji je zamenio stariji model Auris istog proizvođača.\nOperativni menadžer Tojotine fabrike u Velikoj Britaniji, Marvin Kuk, objasnio je kako povećan obim proizvodnje predstavlja primer poslovne strategije kojom se fabrika duže drži otvorenom. “Već dugo pričamo o nekom srednjem ili dužem periodu, kontinuiranoj besplatnoj i nesmetanoj trgovini i zajedničkim tehničkim standardima auto-industrije koji su neophodni kako bi se išlo u korak međunarodnom pozicijom britanskih proizvođača”.\nNovi model Suzuki automobila\nFabrika u kojoj će se proizvoditi novi model Suzuki automobila trenutno zapošljava preko 2.500 ljudi i godišnje proizvede oko 120.000 automobila. Jedan od razloga ostvarene saradnje između dva diva japanske automobilske industrije je i taj da se broj prodatih automobila poveća upravo lansiranjem novog modela.\nOdluka o novom modelu u jeku procesa izlaska Velike Britanije iz Evropske unije može mnogo toga pozitivnog da donese japanskim kompanijama jer se proizvodnja automobila smanjuje baš zbog Bregzita. Tako ostaje da se vidi da li će novi model Suzuki automobila koji pravi fabrika Tojote u Britaniji da bude dobitna kombinacija za međunarodno tržište.\nAko vi posedujete neki polovan model Tojote ili Suzukija koji želite da prodate, kontaktirajte nas. Izlazimo na teren u roku od 48 sati. Keš dobijate odmah, po fer tržišnoj ceni.


Procena podataka iz istraživanja hranjenja pacova GM kukuruzom MON810 ukazuje na negativni uticaj na zdravlje tih pacova\nMinhenski institut Testbiotek objavio je nezavisnu procenu podataka iz istraživanja hranjenja pacova koje je sprovedeno u okviru GRACE projekta, koji je finansirala Evropska Komisija. Pacovi su hranjeni 90 dana GM kukuruzom MON810, koji proizvodi insekticidni protein. Rezultati su objavljeni u oktobru 2014. godine u žurnalu Toksikološka arhiva. Autori su zaključili da ne postoje značajni primetni toksikološki efekti.\nMeđutim, procena koju je sproveo Testbiotek je otkrila da postoje indikacije o negativnom uticaju na bubrege, jetru i gušteraču (pankreas). Dalje, greška u ovom istraživanju koja se sastoji u neotkrivanju koncentracije GM kukuruza MON810 na kojoj nema primetnih toksičnih efekata, čini ovo istraživanje više ili manje nevažećim. Za procenu podataka, dodatna nezavisna ekspertiza je omogućena uz pomoć toksikologa sa dugogodišnjim iskustvom u regulatornoj toksikologiji.\nTestbiotek takođe kritikuje autore koji namerno objavljuju rezultate istraživanja u naučnom časopisu koji je usko povezan sa bioteh industrijom. Može se pretpostaviti da je ovaj časopis namerno izabran da bi se izbegle stroge provere podataka.\n„Zatečeni smo rezultatima naše sopstvene procene. Sudeći po Evropskoj Komisiji, rezultati ove studije o ishrani će biti presudni za buduće standarde u proceni rizika od GM biljaka u Evropskoj Uniji. Sada to izgleda kao da je rezultatima manipulisano da bi se iskorenile sumnje koje se tiču bezbednosti ovih proizvoda“, izjavio je Kristof Ten za Testbiotek.\nIzmeđu ostalog, Testbiotek može da dokaže da su glavni urednici Toksikološke arhive Jan G. Hengstler i Herman Bolt usko povezani sa bioteh industrijom kada se radi o proceni rizika od hemikalija. Takođe, glavni autor GRACE istraživanja, Pablo Štajnber ima aktivnu saradnju sa institucijama koje finansira industrija, kao što je Međunarodni institut za prirodne nauke. Dalje, on je i jedan od urednika Toksikološke arhive.\nPosmatrajući značaj ovog istraživanja, Testbiotek preporučuje povlačenje ovog rada. Ponovno objavljivanje rada se može uzeti u obzir samo pod uslovima stroge recenzije, u časopisu čija naučna reputacija nije uprljana upitnim saradnjama sa industrijom i koja nije pod uticajima autora koji su povezani sa industrijom, kao i da ima najviše standarde, uzevši u obzir izbegavanje sukoba interesa.\n„Ako su toksikološka istraživanja finansirana od strane javnosti, moramo zahtevati najviše standarde kvaliteta i izbegavanje sukoba interesa. To nije slučaj sa ovim projektom. Ovaj slučaj pokazuje da mehanizmi obezbeđivanja kvaliteta u naučnim radovima ne funkcionišu“, izjavio je Kristof Ten.\nSRAMOTA (DIS-GRACE) - PROCENU RIZIKA DRŽI NA POVOCU BIOTEH INDUSTRIJA\nGRACE (GMO Risk Assessment and Communication of Evidence) je javno finansirani istraživački projekat Evropske Unije. Troškovi ovog projekta su veći od 7,7 miliona evra, od kojih čak šest miliona dolazi iz EU.\nOko polovine od ukupnog broja stručnjaka koji učestvuju u ovom GRACE projektu su usko povezani sa kompanijama koje u potpunosti ili delimično finansira bioteh industrija. Međutim, nijedna od ovih organizacija (ISBR, ILSI i PRRI) nije pomenuta kao učesnik na projektu. Analize su pokazale da je relativno mali krug ljudi, blizak bioteh industriji, godinama imao koristi od javnog finansiranja projekata koji su se bavili procenom rizika, i da su takođe imali veliki uticaj na definisanje standarda koji se koriste u proceni rizika od GM biljaka.\nSledeća kritika je da veliki broj ljudi koji su radili, ili još uvek rade, za EFSA (Evropsku asocijacija za bezbednost hrane) učestvuje u GRACE projektu. Od samog početka, izgleda da GRACE projekat nije bio ni otvoren ni nepristrasan, i zato posledično postoji očekivanje da će pre težiti da opravda nekoliko kontroverznih EFSA-inih standarda, nego da ih ispita.\nSve u svemu, GRACE projekat ne obezbeđuje potreban nivo nezavisnosti i nije dovoljno transparentan. Evropska Komisija im je dodelila milione evra bez prethodne provere mogućeg sukoba interesa stručnjaka koji učestvuju u projektu. Posledično, može doći do pogrešne procene GM biljaka i da potencijalne opasnosti po ljude i životnu okolinu ostanu neotkrivene.\nOvaj projekat treba da bude zamrznut i procenjen od podobne komisije pre nego što mu se dodele dodatna sredstva. Istovremeno, neke mere se moraju primeniti, bez obzira na ishod kontrole. One treba da uključe i postavljanje novog vodećeg projektnog menadžera i veliko smanjenje broja stručnjaka koji su povezani sa industrijom i EFSA-om.\nDalje, sama Evropska Komisija mora da zategne i nametne svoja pravila u ponovnoj proceni sukoba interesa. Novac iz javnog sektora mora suštinski da bude namenjen proceni rizika, koja je nezavisna od industrije.\nVeliki broj naučnika koji učestvuje u GRACE projektu su previše povezani sa bioteh industrijom. Postoji opasnost da će na rezultate ovog projekta biti uticano pristrasnošću. Istovremeno, postoji realna mogućnost da će sredstva, koja su neophodna za donošenje nezavisne procene rizika, biti potrošena bez sticanja neophodnih znanja.\nProjekat mora da se zamrzne i proceni od strane nezavisne komisije, pre nego što se u njega ulože dodatna sredstva.\nCiljevi i planirana istraživanja moraju proći kroz procenu podobnosti.\nNeke mere moraju da se primene bez obzira na rezultate i ishode kontrole. Mora doći do postavljanja novog vodećeg projektnog menadžera. Mora doći do značajnog smanjenja broja naučnika koji su povezani sa industrijom i EFSA-om. Ovo uključuje i broj stručnjaka povezanih sa EFSA-inim komitetima.\nUporedivi aktivni i završeni projekti EU moraju detaljno da se provere zbog mogućeg uticaja industrije.\nEvropska Komisija mora da zategne i nametne svoja pravila u ponovnoj proceni sukoba interesa. Novac iz javnog sektora mora suštinski da bude namenjen nezavisnoj proceni rizika.\nSredstva iz javnog sektora moraju namenski da se koriste kako bi se napravila procena rizika koja je nezavisna od industrije. Organizacije za zaštitu životne okoline i potrošača moraju biti uključene u odluke vezane za plan i finansiranje istraživanja.\nDIS-GRACE - GMO RISK ASSESSMENT AND COMMUNICATION OF EVIDENCE\nTESTBIOTECH DOUBTS EU RESEACH PROJECT


PARAĆIN – ŠABAC 68:33 | Takmičenja Košarkaškog saveza Srbije\nHome Ženska kadetska liga Srbije PARAĆIN – ŠABAC 68:33\nPosted By: on: 17.02.2017 11:18:57 In: Ženska kadetska liga Srbije\nŽenska kadetska selekcija OKK Paraćin ostvarila je još jednu pobedu pred domaćim navijačima. Mlade paraćinske košarkašice pobedile su Šabac u utakmici 12. kola Kadetske lige Srbije.\nKošarkašice Paraćina ostvarile su petu pobedu u Kadetskoj ligi Srbije. One su na domaćem parketu u SC pobedile vršnjakinje iz Šapca rezultatom 68:33. Nakon izjednačenog prvog poluvremena koje je završeno rezultatom 28:22 u korist domaćina, košarkašice Paraćina su zaigrale znatno angažovanije što je rezultiralo ubedljivom pobedom od 35 poena razlike.\nMVP 7. kola Kadetske lige Srbije Milena Vučković još jednom je bila dominantna na parkrtu. U meču protiv Šapca, Milena je postigla 19 poena i uhvatila čak 20 lopti, za indeks korisnosti 42. Kapiten ove mlade ekipe Anja Radonjić dodala je 19 poena a Jelena Radojković postigla je 15.\nTrener domaćeg tima Života Radovanović, dodao je nakon utakmice da je prezadovoljan učinkom njegovih izabranica ove sezone. OKK Paraćin nakon 12 odigranih kola ima skor od 5 pobeda i 7 poraza i zauzima 5. mesto na tabeli.\nNa tabeli Kadetske lige Srbije vodi Radivoj Korać, druga je ekipa Čelareva a Crvena zvezda je treća. U narednom kolu, OKK Paraćin će u nedelju u Hali sportova gostovati Srbobranu. U poslednjem 14. kolu u subotu 25. februara, ove devojke će pokušati da se revanširaju za težak poraz od Titela u gostima i time trijumfalno završe sezonu.


Za preplaćenu struju EPS vraća novac | Nedeljnik Istine\nZa preplaćenu struju EPS vraća novac\nBEOGRAD, 14. avgusta 2013. (Beta) – Elektroprivreda Srbije je u sredu obavestila potrošače da će u avgustu za utrošenu struju u julu dobiti dva računa i da, ako su preplatili račun, moraju da dodju u distribuciju i regulišu kako će im biti vraćen novac.\nZa električnu energiju trošenu u julu jedan račun će potrošačima poslati distribucija koja ih je snabdevala do 1. jula, a drugi Privredno društvo EPS Snabdevanje, koje snabdeva tarifne kupce od 1. jula.\nKupci koji imaju preplatu na računu, odnosno ranije su uplatili više novca, imaju dve mogućnosti – da se obrate lokalnoj distribuciji kako bi na šalteru dali nalog za prenos novca na račun EPS Snabdevanja ili da daju nalog za isplatu novca na šalteru.\nTa procedura je, kako piše u saopštenju EPS-a, jednostavna i obavlja se na šalterima svih distribucija. Onim kupcima koji se opredele za isplatu, novac će biti dat nekoliko dana posle popunjavanja naloga.\nBez komentara za “Za preplaćenu struju EPS vraća novac”


Ćorić: Važna digitalna transformacija u preduzećima – Источно / Istočno\nDirektor Privredne komore Republike Srpske Pero Ćorić istakao je da je konkurentnost privrede imperativ za sva domaća preduzeća kako bi se na kvalitetan način pozicionirala na inostranom tržištu.\nĆorić je rekao da u tom pravcu Privredna komora Republike Srpske sprovodi niz projekata, a jedan od njih je „Centar za digitalizaciju, podizanje konkurentnosti i inovacije u malim i srednjim preduzećima – Dig IT „.\nOn je naveo da je Komora, svjesna uloge digitalizacije u privrednim subjektima, formirala Centar za digitalnu transformaciju čiji je cilj da se sagleda u kakvom su stanju privredna društva po ovom pitanju.\n– Već smo imali pilot-projekat koji je sprovođen u 10 preduzeća u Srpskoj – pet iz oblasti metalne, a pet iz drvne industrije, gdje smo organizovali konsultante iz Srbije. Predstavnici ovih preduzeća su veoma zadovoljni sprovedenim aktivnostima – rekao je Ćorić.\nPrema njegovim riječima, konsultanti iz Srbije su na stručan i kvalitetan način prošli kroz sve proizvodne procese u ovim preduzećima, dali određene preporuke i na taj način će domaća preduzeća ući u proces digitalizacije i osavremenjivanja tehnoloških postupaka.\nOn je naglasio da su neka preduzeća u Srpskoj uložila i 150.000 KM u digitalnu transformaciju.\n– Naš cilj je da kroz Centar za digitalnu transformaciju obučimo, edukujemo i sertifikujemo naše stručnjake koji će u našim preduzećima odrađivati te poslove, davati preporuke i na taj način ćemo uposliti naše IT kompanije – naveo je Đorić.\nDirektor Sektora za ekonomske i pravne poslove Privredne komore Republike Srpske Dragana Kokot rekla je da se projekat „Centar za digitalizaciu, podizanje konkurentnosti i inovacije u malim i srednjim preduzećima – Dig IT“ odvija u okviru programa „EU for biznis“ i sprovodiće se u narednih 18 mjeseci.\nCilj projekta, čija je vrijednost gotovo 500.000 KM, jeste podizanje konkuretnosti i inovacija samim privrednim društvima.\nPartneri na projektu, koji realizuje Privredna komora Republike Srpske, jesu Područna privredna komora Banjaluka, Inovacioni centar Banjaluka, te kompanije „Saga“ iz Banjaluke i „Topinoks“ iz Prnjavora.\nRukovodilac Centra za makroekonomiju i unapređenje poslovanja Privredne komore Republike Srpske Olivera Radić rekla je da je cilj projekta „Platforma za razmjenu relevantnog IT iskustva, informacija, znanja i obuka, to jest ponude i potražnje proizvoda i usluga“ – unapređenje znanja i vještina privrednih društava kada je riječ o korištenju različitih informaciono-komunikacionih alata u poslovnoj komunikaciji.\nRadićeva je istakla da je vrijednost ovog projekta, koji sprovodi Privredna komora Republike Srpske u okviru programske podrške Centralno-evropske inicijative, 45.000 KM, od čega CEI podržava sa 50 odsto.


Orban: Brisel i Vašington uz Soroša protežiraju opoziciju - Argumenti\nNaslovna Svijet Orban: Brisel i Vašington uz Soroša protežiraju opoziciju\nMađarski premijer Viktor Orban, koji se sljedeće godine suočava sa izborima, optužio je danas Brisel i Vašington za pokušaj miješanja u mađarsku politiku i pozvao pristalice da brane dostignuća tokom decenije njegove vladavine.\nOrban je desetinama hiljada pristalica u centru Budimpešte rekao da Vašington i milijarder Džordž Soroš pokušavaju da proture svoje ljude, mađarsku ljevičarsku opoziciju, koja koristi njihov novac, medije i veze.\n– Ali nije važno šta oni u Briselu, Vašingtonu i medijima koji su dirigovani iz inostranstva žele. Mađari će sami odlučivati o svojoj sudbini – poručio je Orban okupljenima na skupu, prenosi Rojters.\nOn je ocijenio da se Brisel obraća i tretira Mađare, zajedno sa Poljacima, kao da su neprijatelji i da je vrijeme da oni u Briselu shvate jačinu mađarskog naroda, koga, kako je naveo, ni komunisti nisu mogli da pobjede.\nMTI prenosi da je mađarski premijer, aludirajući na sukobe pristalica njegove stranke Fides i policije 2006. na godišnjicu revolucije 1956. u Budimpešti, rekao da su prije 15 godina bile „šok-bombe“ na jednoj strani, nasuprot „prevarenom i poniženom narodu“ na drugoj strani.\nObraćajući se pristalicama na raskrsnici ulica Bajči-Žilinskog i Andraši, Orban je naglasio da su se prije 15 godina, upravo na danasnji dan i na mjestu gde se održava skup, susreli prošlost i sadašnjost.\n– Na jednoj strani su bile granate sa suzavcem, gumeni meci, neidentifikovana policija u civilu i vodeni topovi. Na drugoj strani stajala je prevarena i ponižena nacija koja je… ponovo bila prinuđena da trpi činjenicu da je lažu ujutro i uveče – rekao je Orban aludirajući na bivšu vladu socijalista.\nMarki-Zaj: Ovaj režim je postao moralno neodrživ\n– Ovaj režim je postao moralno neodrživ… zamah koji sada imamo trebalo bi da nas odvede do pobjede aprila 2022. – naglasio je Marki-Zaj.\nHiljade pristalica na skupu\nUčesnici skupa pod nazivom „Marš mira“, organizovali su šetnju ulicama kroz centar Budimpešte ka mjestu gdje im se Orban obratio, na dan nacionalnog praznika kojim se obeležava 65. godišnjica mađarske antisovjetske revolucije 1956. godine.\nOvaj događaj, navodi AP, mobiliše pristalice Orbanove vlade pred parlamentarne izbore sljedećeg proljeća za koje je šest najvećih mađarskih opozicionih stranaka obećalo je da će ostaviti po strani ideološke razlike i formirati koaliciju kako bi se suprotstavile vladajućoj stranci i da će istaći jedinstvenog zajedničkog kandidata protiv Fidesa u svakom od 106 izbornih okruga u Mađarskoj.


SVIH SEDAM RUDNIKA ODBILO PRIJEDLOG ELEKTROPRIVREDE BIH | Hayat.ba\nNismo zadovoljni, jer bi, samo u našem preduzeću, na poslu ostala 853 radnika, a ostalih 370 su višak. Prije saglasnosti i potpisa predstavnika sindikata na novu sistematizaciju, tražimo od Uprave JPEPBiH da se izjasni šta će biti sa radnicima koji nisu u sistematizaciji. Neka naprave model, neka ih riješe na socijalno prihvatljiv način, dokupom staža, privremenim penzionisanjem ili podsticajnim otpremninama – kaže Spahijaj.\nOn je dodao da su takav zaključak donijeli i na jučerašnjoj sjednici Upravnog odbora Saveza samostalnih sindikata radnika zaposlenih u rudarstvu Federacije BiH.\nSvi su sindikalci, kaže, bili stava da se ne potpisuje predložena sistematizacija, sve dok se ne riješi gorući problem viška radnika.