Kako se donosi odluka za koga glasati za predsednika SAD?\nPosle višemesečnog bombardovanja predizbornim vestima i kampanjskim oglasima, Amerikanci sada treba da izaberu čoveka za koga bi hteli da vodi Sjedinjene Države naredne četiri godine. Kako se donosi takva odluka?\nZa sve koji su odani svojoj partiji, odlučivanje ko će da bude sledeći američki predsednik je jednostavno. Većina već neko vreme zna za koga će glasati na dan izbora. Politička analitičarka Doti Linč, sa Američkog univerziteta, kaže da nezavisni glasači mogu da potroše prilično vremena na izbor kandidata.\n"Mnogima se dopadaju oba kandidata, tako da pokušavaju da utvrde koji će od njih zaista da uradi nešto u pogledu pitanja koja njih interesuju", kaže ona.\nEkonomija je prva na umu većine Amerikanaca. Ankete ukazuju da demokrata Barak Obama u tom pogledu ima prednost nad republikancem Džonom Mekejnom.\n"Barak Obama je mudriji u pogledu takvih pitanja. Mekejn je borac i sve živo i dopadaju mi se stvari za koje se zalaže, ali s obzirom na situaciju, definitivno ću se opredeliti za Obamu", kaže Deni Vilijams.\nIpak, neke Amerikance brinu pitanja kao što je pravo žena na abortus ili mogućnost sklapanja braka osoba istog pola.\n"Glasam za senatora Mekejna. Pitanja koja su mi važna su moralne i etičke prirode i, pošto sam čitao o stavovima oba kandidata prema tome, njegove vrednosti su više u skladu sa mojim", kaže Den Kiševski.\n"Vidimo da ljudi ovu predsedničku trku shvataju veoma ozbiljno, svoje glasanje shvataju ozbiljno, jer zaista žele da budu sigurni da će kandidat koga izaberu da reši probleme koji ih se najviše tiču", objašnjava Doti Linč.\nTaj izbor često nije zasnovan samo na načinu na koji kandidati kažu da će rešiti problem.\n"Ne mislim da bilo ko od njih može da reši sve probleme koji se postavljaju pred predsednika, tako da pretežno gledam njihove procene", kaže Sterling Džonson.\nNeki Amerikanci kažu da su oduševljeni samom mogućnošću da Afroamerikanac, Barak Obama, postane predsednik. Drugi izražavaju strepnju u pogledu glasanja za crnca. Treći pak kažu da to nije bitno.\n"Obično uvek idem za instinktivnim osećajem ko je dobra osoba i kome mogu da verujem", kaže Šenon Hibard.\nAmerikanci i dalje najveći broj informacija o kandidatima dobijaju preko televizije. Međutim, postoje i drugi izvori.\n"Novine, sve novine koje mogu da pročitam. Razgovori s ljudima koji rade u izbornim timovima", kaže Džordž Vilson, dok Mičel Kuper dodaje:\n"Prilično čitam, a i život u Vašingtonu vas dovodi u vezu s ljudima čije mišljenje poštujete".\nMnogi Amerikanci međutim smatraju da su tradicionalni mediji pristrasni. Da bi smanjili pristrasnost, neki čitaju mnoštvo izvora. Mladi se opredeljuju i za internet.\n"Stalno koristim Gugl i druge pretraživače da bih videla razlike u stavovima kandidata", kaže Rejčel Lask.\nDoti Linč zaključuje da je većina Amerikanaca do sada ipak odlučila da li u Beloj kući idućeg januara želi Baraka Obamu ili Džona Mekejna.


Beta 7. septembra 2017. 12:15\n„Takav rast plata značio bi da u budućnosti neće biti dovoljno novca za investicije, a investicije su osnovni pokretač rasta privrede“, rekao je Arsić.\n„Sadašnju povoljnu budžetsku poziciju Vlada bi trebalo da iskoristi i za smanjenje nekih poreskih dažbina, sa ciljem da se poveća prostor za privatne investicije“, rekao je Arsić.\n„Povećanje plata ima mali uticaj na privredni rast, suština je da one moraju biti posledica ekonomskog rasta. Kada bi povećanje plata i penzija bio univerzalni recept za ubrzanje privrednog rasta ekonomska politika bi bila jednostavna, ali to nije tako“, ocenio je Arsić.\n„Jedan od mogućih obrazaca za povećanje penzija možda je švajcarska formula po kojoj je rast penzija prosek rasta plata i inflacije“, rekao je Arsić.


Tona kokaina vrijedna 50 miliona evra trebalo da završi u BiH - Trebevic.net\nViše od tonu kokaina vrijednog oko 50 miliona evra, koju je u međunarodnoj akciju zaplijenila italijanska policija, trebalo je da završi na tržištu BiH, potvrđeno je „Glasu Srpske”.\nFOTO: Tanjug/John Gibbins/The San Diego Union-Tribune via AP\n– Policija je u jednoj luci u Italiji otkrila više kontejnera punih kokaina. Pošiljka je adresirana za luku Bar u Crnoj Gori odakle je, kako se otkrilo, trebalo da bude upućena prema BiH. Specijalni istražioci su iz kontejnera izvadili 970 paketa narkotika teških 1.128 kilogram. Kontejnere su opet zapečatili, ostaviši u njima kilogram kokaina kao i opremu za praćenje te pustili da narkodileri pošljiku isporuče – kazao je izvor „Glasa Srpske” i dodao da je određeni broj kontejnera u kojoj je bio kokain stigao u BiH.\nU SIPA-i su potvrdili da su učestvovali u međunarodnoj akciji razbijanja švercera kokainom.\nPortparol SIPA-e Luka Miladinović kazao je da će dvije osobe koje su uhapšene biti predate u nadležnost Tužilaštva BiH. Nije mogao da otkriva njihov identitet i detalje akcije.\n– Možemo samo potvrditi da su pripadnici SIPA-e prilikom realizacije operativnih aktivnosti na području BiH, osim hapšenja dva lica, saslušali više svjedoka, a obavljeno je nekoliko pretresa. Pretreseno je više lica, objekata i pokretnih stvari i tom prilikom oduzeti su predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem krivičnom postupku – pojasnio je Miladinović.\nDodao je da ne može da otkriva detalje te da policijski službenici SIPA-e nastavljaju rad po ovom predmetu s ciljem dokumentovanja krivičnog djela. Policijski službenici SIPA-e akciju hapšenja su izveli u saradnji sa policijskim i pravosudnim organima Italije, Sjeverne Makedonije i Crne Gore, odnosno učestvovali su u realizaciji velike međunarodne operativne akcije na suzbijanju šverca narkoticima.


Euleks posrednik u razgovorima Beograda i Prištine? – Nadlanu.com\nEuleks posrednik u razgovorima Beograda i Prištine?\nPRIŠTINA, 19. jula 2009. (Beta) – Misija Euleks počela je da posreduje u razgovorima predstavnika Prištine i Beograda, piše u nedelju prištinski dnevnik “Koha Ditore”.\nVisoki zvaničnici misije rekli su za list da je “Euleks veoma zainteresovan za pronalaženje prihvatljivih rešenja za Beograd i Prištinu oko pitanja tehničke prirode, kao što su upravljanje granicama, problem nestalih osoba i policijska saradnja Kosova i Srbije”.\nEksperti Euleksa redovno putuju za Beograd gde se sastaju sa predstavnicima Srbije, rekli su izvori dnevnika i dodali da su se u početku sastanci vodili oko pitanja koja se ocenjuju manje političkim, kao što je sudbina nestalih.\nPredstavnici Misije Euleks potvrdili su za dnevnik da je razgovora bilo. “Kao tehnička misija, mi smo zainteresovani za pronalaženje zajedničkih rešenja između Prištine i Beograda oko ovih pitanja”, rekao je portparol Euleks-a Kristofer Lamfalusi, ali nije želeo da komentariše detalje razgovora između predstavnika Euleksa i Beograda.


Pododbor za ekonomska i finansijska pitanja i statistiku održan u Podgorici\nPodgorica, 14. novembar 2019. godine – Senator Radule Žurić i državni revizor - rukovodilac Odeljenja za međunarodnu saradnju Marija Žugić učestvovali su na sastanku Pododbora za ekonomska i finansijska pitanja i statistiku održanom danas u Podgorici.\nPredstavnici Državne revizorske institucije su predstavili aktivnosti koje je Institucija preduzela od prethodnog sastanka Pododbora, s fokusom na izvršenje Godišnjeg plana revizija, sprovođenje Strateškog plana razvoja DRI za period 2018 – 2022. godine, praćenje sprovođenja preporuka iz revizorskih izvještaja, kao i prioritete za budući razvoj Institucije.\nPredstavnici Evropske komisije su se upoznali sa ostvarenim napretkom u poglavljima 17 – Ekonomska i monetarna unija, 18 – Statistika, 32 – Finansijski nadzor i 33 – Finansijske i budžetske odredbe.\nPododbor za ekonomska i finansijska pitanja i statistiku je jedan od zajedničkih pododbora ustanovljenih Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, koji se održava u cilju redovnog praćenja i analize sprovođenja Sporazuma.\nMore in this category: « Delegacija DRI na Regionalnoj radionici „Strategije i tehnički pristupi jačanju saradnje između parlamenata i VRI“\tOdbor za ekonomiju, finansije i budžet razmotrio Izvještaj o reviziji Prijedloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2018. godinu i Godišnji izvještaj DRI »


Bez obzira koliko je velika vaša strast i vizija, nekoliko loših navika može upropastiti obećavajući posao. Obično su u pitanju dva ili tri poteza koji prouzrokuju neuspeh. U nastavku sledi pregled 15 najučestalijih poteza preduzetnika kojima ne uspeva da ostvare svoje ciljeve.\n1. Nalaze izgovore\nLoše je kada preduzetnik misli da sve zna\n2. Krive druge/ spoljašnje sile\nPreduzetnici koji krive ekonomiju, način na koji su vaspitani, vreme, potrošače, svoje zaposlene, trenutnog predsednika, suparničku političku partiju, dakle bilo koga osim sebe za svoju situaciju, nikada neće biti uspešni.\n3. Nisu pošteni\nObmanjivanje zaposlenih u vezi sa njihovim platama ili laganje potrošača su očigledni primeri opasnog nepoštenja, ali i lažne pohvale zaposlenima umesto kritikovanja istih takođe je podjednako loše i štetno.\n4. Lenji su\nAko preduzetnik kasni na posao, ne čita i ne voli naporan rad, predodređen je od starta da bude neuspešan, baš kao i biznis koji pokrene.\n5. Ubeđeni su da sve znaju\nSamouverenost je neophodna za nekoga ko započinje posao, ali svaki ego ima svoje granice. Neuspešni preduzetnici često su previše ponosni da priznaju da nisu znali kako da upravljaju svojom kompanijom.\n6. Oklevaju da donose odluke\nNeophodno je da se skupi što više informacija pre nego što se donesu važne odluke, ali trošenje previše vremena u razmišljanju usporava sve i traći novac. Dobar plan koji se izvrši sada je bolji od savršenog plana koji će se izvršiti sledeće nedelje.\n7. Nisu odredili jasan pravac kompanije\nNiko zdrave pameti ne želi da prati preduzetnika koji nema jasnu predstavu kuda ide, a ipak većina preduzetnika ne mogu jasno da kažu koji su njihovi poslovni ciljevi za tekuću godinu. Da bi privukli najbolje radnike, preduzetnici moraju da imaju određenu viziju za svoju kompaniju.\n8. Odbijaju ustupke\nLoši preduzetnici imaju potrebu za mikromenadžerstvom, međutim niko nije dobar u svemu, te bi rukovodioci trebalo da se usmere na najveća i najvažnija pitanja.\n9. Uključeni su u nemerljive stvari\n10. Nisu u mogućnosti da se sukobe\nKada zaposleni osete neku slabost svog rukovodioca, često će to da iskoriste.\n11. Nisu organizovani\nVođenje posla ide sa beskrajnim odgovornostima, a uspešni preduzetnici stalno usklađuju svoje zauzete živote sa sistemom koji radi za njih.\n12. Nude nešto što ne može biti profitabilno\nNeki preduzetnici ne uspevaju da dobro izračunaju svoje mogućnosti i idu napred uprkos svakoj prilici da zarade novac.\n13. Pružaju lošu uslugu ili proizvod\n14. Loši su trgovci\nAko zaista verujete da vaša kompanija nudi vašim potrošačima vrednost rešavanjem njihovih problema, onda bi trebalo da svoja rešenja izgovarate što je glasnije moguće. Koristite rast kompanije kako bi ste utemeljili lične odnose i nemojte se plašiti da li ste previše nametljivi.\n15. Ignorišu metriku\nNeophodno je raščlaniti vaš složen poslovni plan na jednostavnije zadatke i računice koje mogu da se svakodnevno ili nedeljno proveravaju.


M. D. 26. novembra 2016. 13:56\n„Ista osoba tri puta je pokušala da krijumčari meso, što pokazuje da krijumčari ne prezaju ni posle prvog postupka, već se usuđuju i dalje“, kaže za Tanjug nacelnik Odeljenja za suzbijanje krijumcarenja Uprave carina Ivan Ribać.\nUglavnom se radilo o mesu iz robnih rezervi, koje je na KiM ušlo preko Albanije i Makedonije, a bilo je namenjeno „sivom tržištu“, odnosno preprodaji na pijacama i buvljacima, kažu u Upravi carina.\nIshod je najčešće novčana kazna i, istovremeno, zaštitna mera oduzimanja robe, a ukoliko se, ipak dogodi da ista osoba više puta bude „uhvaćena“ u prekršaju, kao što se dogodilo u Vranju, slede ozbiljnije sankcije – pokreće se krivični postupak.\nKako objašnjavaju u upravi, ne postoji kategorija „nelegalno uvezene“ robe, već ukoliko je „nelegalna“, roba, to znači da je zapravo prokrijumčarena.\n„Za takvu robu nisu plaćene dažbine i nju ne prati dokumentacija koja bi bila garant njene zdravstvene ispravnosti. To znači da ne može da se desi da nešto što se legalno uvozi preko za to određenih graničnih prelaza „prođe“ bez kontrole i kompletne prateće dokumentacije“, objašnjavaju u Upravi carina.\n„Što se tiče kazni, Uprava carina nema mogucnost autonomnog vođenja krivičnog postupka, mi pokrećemo prekršajni postupak protiv počinioca i ako ima elementa krivičnog dela u saradnji sa kolegama iz MUP-a, predajemo lice i predmet njima i oni pokreću postupak“, objasnio je sagovornik Tanjuga.\nU Upravi za veterinu Ministarstva poljoprivrede kažu da je uvoz mesa je dozvoljen isključivo iz proizvodnih objekata ,koji su pod kontrolom državne veterinarske inspekcije zemlje porekla, i ukoliko je sistem veterinarske kontrole najmanje ekvivalentan sistemu propisanom u Srbiji.\n„Svaku pošiljku mora da prati originalni veterinarski sertifikat, overen od strane službenog veterinara države porekla, kojim se daju zvanične garancije o poreklu i zdravstvenoj ispravnosti mesa“, kažu u toj Upravi.\n„Kontinuirano se prate dešavanja u vezi prometa mesa u zemlji i inostranstvu, a na osnovu procene rizika obavljaju se i vanredne i ciljane kontrole“, kažu u toj upravi.\nNovi skandal s mesom u EU: falsifikovani rokovi, ubačen…


Europarlamentarac Thijs Reuten podržao proteste i poručio: Širom Evrope za BiH - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Aktuelno/Europarlamentarac Thijs Reuten podržao proteste i poručio: Širom Evrope za BiH\nEuroparlamentarac Thijs Reuten podržao proteste i poručio: Širom Evrope za BiH\nSrebrenik.NETwork 10.01.2022\tAktuelno, Vijesti\nEuroparlamentarac iz Holandije Thijs Reuten iz Progresivnog saveza socijalista i demokrata podržao je proteste koji su organizovani širom Evrope zbog napada na ustavnopravni poredak BiH, koji dolazi od političara iz RS-a predvođenih Miloradom Dodikom.\nReuten je na Twitteru objavio fotografiju s protesta u Briselu, gdje se može vidjeti veliki broj građana s transparentima i zastavama BiH, a uz fotografiju je napisao i poruku.\n“Širom Evrope i danas u Briselu solidarnost s Bosnom i Hercegovinom”, napisao je Reuten.\nInače, Reuten je poznat po snažnom zalaganju u Evropskom parlamentu za poštivanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH i veliki je protivnik politike koju vodi lider SNSD-a Milorad Dodik.\nProšli mjesec Reuten je pozvao Evropski parlament na zabrinutost zbog navodne uloge evropskog komesara za proširenje Olivera Varhelyija u održavanju posebne sjednice NSRS-a, na kojoj je pokrenut neustavni prijenos nadležnosti.\nThe post Europarlamentarac Thijs Reuten podržao proteste i poručio: Širom Evrope za BiH appeared first on Kameleon M&M.\nPrethodna Radnik iz BiH teško stradao u Austriji, upao u 450 stepeni vruću cink kupku\nSljedeća Odlazak najpopularnije limuzine: Prestaje proizvodnja VW Passata


DF zakazao protest na dan izglasavanja Protokola o članstvu u NATO\nDF zakazao protest na Cetinju na dan izglasavanja Protokola o članstvu Crne Gore u NATO\nSkupština Crne Gore će u petak, 28. aprila na Cetinju održati posebnu sjednicu, na kojoj će se glasati o Protokolu o članstvu Crne Gore u NATO\nnaslovnica > politika 21.04.2017 Adel Omeragic Podgorica\nFotoreporter: AA/Adel Omeragić\nPODGORICA (AA) - Opoziciona politička grupacija u Crnoj Gori, Demokratski front (DF), koja je protiv učlanjenja Crne Gore u NATO, organizovaće u petak, 28. aprila na Cetinju protest, kako bi poslali poruku da je "većinska Crna Gora" protiv ulaska u ovaj vojni savez, saopšteno je danas iz DF-a na konferenciji za medije, javlja Anadolu Agency (AA).\nSkupština Crne Gore će u petak, 28. aprila na Cetinju održati posebnu sjednicu, na kojoj će se glasati o Protokolu o članstvu Crne Gore u NATO. Upravo iz tog razloga, iz DF-a su pozvali građane, političke partije i sve one koji se zalažu da se o ovom pitanju organizuje referendum, da tog dana budu na Cetinju.\nIz DF-a su saopštili da će prije toga organizovati "aletrnativnu Skupštinu“ u Murino, mjestu na sjeveru Crne Gore, gdje je tokom NATO bombardovanja Jugoslavije stradalo nekoliko osoba.\n"U srijedu, 26. aprila u Murino, simbolu stradanja NATO bombardovanja, organizovat ćemo „alternativnu Skupštinu“, kojoj će prisustvovatu poslanici DF-a. Pozivam i ostale opozicione poslanike, koji su protiv ulaska Crne Gore u NATO, da dođu tog dana. Javno poručujem liderima Demos-a, Socijalističke narodne partije, Demokrata i URA-e, da ako se tog dana ne pojave u Murino, to će značati da su se svrstali na stranu ove krnje većine i da su podržali odluku o ulasku u NATO. Više nećemo praviti razliku između njih i partija u vlasti, koje su za NATO. Za nas će odluka koja će se donijeti na Cetinju biti neobavezna, nelegitimna“, rekao je danas Milan Knežević, jedan od lidera DF-a.


Juncker optužio Orbana za kampanju širenja dezinformacija | Autonomija\nLideri Evropske unije tražili su danas mere za suzbijanje namernog širenja dezinformacija\n„Neki premijeri koji sjede za ovim stolom šire lažne vijesti. Kada Viktor Orban kaže da sam ja odgovoran za Brexit, to je lažna vijest“, rekao je Juncker nakon summita EU i dodao da je mađarski premijer također uputio još jednu dezinformaciju – da su migranti odgovorni za Brexit.\nLideri EU su naveli da je pretnja od dezinformisanja „akutni i strateški izazov“ za demokratske sisteme u Uniji.\nU saopštenju sa samita u Briselu, lideri EU su pozvali na „hitno reagovanje“ koje treba da se odražava uz puno poštovanje temeljnih sloboda.\nOni su pozvali na „brze i odlučne akcije“ da se obezbede „slobodni i fer evropski i nacionalni izbori“.


Budućnost Kosova dan nakon proglašenja nezavisnosti\nVeć mesecima je neizvesna budućnost Kosova. U martu je bivši finski predsednik Marti Ahtisari Ujedinjenim Nacijama koje od završetka rata 1999. godine upravljaju ovom pokrajinom, predstavio svoj plan za uslovno dodeljivanje nezavisnosti. Rusija se usprotivila ovom planu, i otada se pitanjem Kosova služi za trgovanje sa Zapadom. Svedena na običan jezik poruka Rusije bi glasila: iako je Kosovo okruženo Evrpskom Unijom i NATO-m, pobunjena Rusija još uvek može da preovlada. Sada se, međutim, čini da je ovakva strategija neuspela.\nKosovo ima 2 miliona stanovnika, od kojih 90 procenata čine Albanci koji već dugo traže nezavisnost. Srpski zvaničnici tvrde da je Albanci ne mogu dobiti, pošto je Kosovo oduvek bila srpska pokrajina a ne jugoslovenska republika u vreme pre raspada velike zemlje. Srbija je dala predloge različitih modela autonomije, služeći se primerima poput Hong Konga i Alandskih ostrva koje naseljavaju Šveđani, a koja su nekada pripadala Finskoj. Albanci na Kosovu, međutim, su sve predloge odbili. I najskoriji napori da se postigne kompromis su, kao što se moglo predvideti, do sada bili neuspešni.\nDiplomate će predstaviti izveštaj o svom radu Ujedinjenim Nacijama 10. decembra tekuće godine. Rusija i Srbija žele da se pregovori nastave i nakon isteka tog roka. Ali njihove šanse za uspeh su sve manje. „Zanimljiva stvar je da je stav Rusije ojačao jedinstvo koje vlada unutar Evropske Unije. Mislim da im to nije bila prvobitna namera“, prokomentarisao je sa nemalo zadovoljstva Marti Ahtisari.\nKosovskim Srbima su srpski zvaničnici naložili da bojkotuju izbore održane 17. Novembra, a svega 40 – 45 procenata kosovskih Albanaca je izašlo na izbore. Izbore je dobio sa 34 procenta glasova Hašim Tači, bivši politički vođa kosovske gerilske vojske koja se borila protiv Srba tokom 1998. i 1999. godine. Nakon izbora on je izjavio da će Kosovo proglasiti nezavisnost odmah nakon 10 decembra. U privatnom razgovoru sa zapadnjačim diplomatama izjavio je, međutim, da će sačekati do proleća; potom je objavio da neće preduzimati nikakve korake pre nego što se posavetuje sa Evropom i Amerikom.\nMnoge zemlje se pitaju da li je nezavisnost Kosova dobra ideja. Neke se boje da će to obezbediti neophodan presedan separatistima, od Avkazije do Katalonije. U jednom trenutku se činilo da će i stavovi unutar Evropske Unije ostati podeljeni. Ali vesti o verovatnom pristanku Nemačke da podrži nezavisnost, kao i zastrašujuća želja Rusije da koristi Kosovo kako bi razbila Evropsku Uniju odagnale su mnoge sumnje. Jedino će Kipar po svemu sudeći do kraja odbijati da prihvati ideju o nezavisnosti. Čini se da su se i Slovačka i Grčka pomirile sa budućom nezavisnošću Kosova.\n„Ovo je veliki uspeh“, kaže Ivan Krasev, analitičar Balkana. „Međutim, kasnije će se javiti mnoge poteškoće. Mora biti jasno da jedinstva unutar Evropske Unije ne sme nestati na dan prihvatanja nezavisnosti Kosova.“ Ova izjava implicira veliku posvećenost Evropske Unije ovom regionu, koja ide dalje od zamene misije Ujedinjenih Nacija misijom Evropske Unije. Nije jasno međutim da li su sve evropske vlade spremne na ovo.\nMora se obaviti nekoliko stvari nakon veoma verovatnog proglašenja nezavisnosti Kosova. Najosetljivije od njih su svakako strategije za pažljivo izvođenje otcepljenja srpskog dela Kosova na severu, kao i podsticanje proevropskih glasova u Srbiji. Ova druga strategija može ukljičiti i donošenje nekih teško svarljivih odluka poput one o uklanjanju uslova o hapšenju Ratka Mladića, srpskog generala iz Bosne koga traži haški tribunal za ratne zločine, pre primanja Srbije u Evropsku Uniju.\nJoš jedan region koji izaziva zabrinutost je Makedonija, u kojoj je u poslednje vreme nekoliko nasilnih epizoda sa Albancima uznemirilo javnost. Makedonija se nada da će biti pozvana da se uključi u NATO sledećeg aprila. To bi uklonilo pretnju terorista u regionu koje bi do tada već moglo biti nezavisno Kosovo. Ipak, do članstva možda i ne dođe, jer Grčka preti da stavi veto na poziv Makedoniji da se učlani u savez kao deo petnaest godina duge kampanje da natera Makedoniju da promeni naziv države.\n22. novembar 2007


Radio BIR - Akcija prikupljanja zekata na poljoprivredne proizvode\nPolazeći od činjenice da Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini ima obavezu da omogući pripadnicima i članovima Islamske zajednice u BiH da na odgovarajući način izvrše farz davanja zekata, a što podrazumijeva i uspostava odgovarajućeg okvira i organizacije prikupljanja zekata na poljoprivredne proizvode.\nNa temelju šerijatskih propisa, odredbi Pravilnika o prikupljanju zekata i sadekatu-l-fitra u Islamskoj zajednici u BiH i instrukcije Reisu-l-uleme, Uprava za vjerske poslove i Ured za zekat Rijaseta Islamske zajednice u BiH realizira akciju prikupljanja zekata na poljoprivredne proizvode. Akcija će trajati do 10. novembra 2018. godine.\n- Prikupljanje će se vršiti na području svih medžlisa u BiH, a prikupljeni proizvodi usmjerit će se u najbliže medrese, gdje će biti iskorišteni za ishranu učenika, dok će dio biti usmjeren za pomoć socijalno ugroženim osobama, saopćeno je danas iz Uprave za vjerske poslove Rijaseta.\nKako se navodi u današnjem obavještenju, medžlisi Islamske zajednice su dužni da obavijeste muslimane o mogućnosti davanja zekata na poljoprivredne proizvode, te preuzeti proizvode i u saradnji sa medresama organizirati transport istih do najbliže medrese. Također, medžlisi na čijim područjima se prikupe manje količine proizvoda koje nije moguće na odgovarajući način transportovati do medrese kontaktirat će Ured za društvenu brigu Rijaseta Islamske zajednice u BiH i u koordinaciji sa njima će izvršiti raspodjelu prikupljenih proizvoda na svom području.


Da li je blokada puteva početak kraja Vučićevog zlatnog doba? | Kolubarske Blog\nBlokada duplih traka (foto: Đorđe Đoković)\nDa li je blokada puteva početak kraja Vučićevog zlatnog doba?\nNema grada, mesta, u Srbiji, prednjače veći gradovi, gde nije došlo do manje, ili veće, blokade saobraćaja, zbog visoke cene benzina. A cena benzina je, vele, kao u Danskoj, sve zbog zato što preko 50 posto cene uzima država.\nIako građani imaju legitimno, civilizacijsko, pravo da izraze protest protiv mera vlasti, koje ih egzistencijalno ugrožavaju, vlast je odgovorila očekivano, osuđujući, i preteći građanima, za sada, drakonskim novčanim kaznama. Vučić je odmah i u svemu video političku organizovanost, optužio opoziciju i tajkune, koji imaju i medije koji samo njega cenzurišu. Pride spočitnuo građanima da im je važna samo cena goriva, a niko da ga pohvali zbog najniže cene hleba u regionu, najjeftinije struje u Evropi(a i tu je slagao)...\nKao i obično, Vučićevi ministri su se brže bolje uklopili u strategiju vođinog lupetanja, ministar policije, čiji doktorat priznaje samo Vučić, veli da je reč o ugnjetavanju većine od strane manjine, i ponašanju neodgovorne grupe ljudi, koji ugrožavaju prava građana, i zapretio kaznama od samo 40 000 dinara. Onome što zapalo da bude ministar vojni, sve neodoljivo podseća na ukrajinski scenario i još jedan otvoren napad na Vučića, dok gospodin Mićan, koji edukuje i organizuje botove, poziva da država stane na put "ovoj šačici ološa"...\nOčito je da svima, pa i ovakvoj opoziciji, koja u ovoj podeli čeka da bude pozicija, smeta to što su se građani samoorganizovali, i koliko se to može, samoinicijativno ušli u blokadu puteva. Ova apatija, i nezaintersovanost za svoju sudbinu, dok ološ kidnapuje državu, je morala negde pući, ovaj put je to cena benzina. A od te cene benzina, i drugih otimačina, koje proglašavaju za štednju, ova vlast namiruje armiju svojih neradnika koji preko noći overavaju vikend diplome i sedaju u fotelje, i automobile, državnih i javnih preduzeća i institucija. Najgore je to što ova vlast neće stati sa svojom "politikom" otimačine, i hranjenja svojih parazita, te je protest građana, ovaj put zbog cene benzina, u uslovima kad je prvi kvalitet opozicije to što su svi opozicioni prvaci na broju, čini se jedini način delotvornog suprotstavljanja ovoj nemani.\nNaravno da cena benzina nije prvi i najveći problem, i greh ove nenarodne vlasti, ali je sam protest putokaz za rešavanje problema. Neko će reći da se ćuti o mizernoj ceni rada, svakoj oblasti života i rada koji je dezavuisan i urnisan od bašibozluka koji vodi računa samo o sebi, a ne o državi i građanima, ali, od nečega se mora početi. Svima je jasno da ovde izbori, koji su lopovski, samo služe da Vučić beleži nove rekorde, ovi protesti su recept da se na isti način progovori o pravim temama, a došlo je dotle da su sve teme prave, i da na puteve promena krene narodna pešadija.\nPre 4 dana 11 sati u Trupni portret\nPre 4 dana 14 sati u Zlatno doba\nPre 5 dana 11 sati u Iz redakcije\nPre 8 dana 8 sati u Bez kraja


Dovoljno i 100 potpisa za javnu raspravu na lokalu - Far\nGrađani Srbije mogu sa najmanje 100 prikupljenih potpisa da predlože sprovođenje javne rasprave u svojim lokalnim sredinama na bilo koju temu, od rekonstrukcije parkova i ulica, osnivanja različitih manifestacija, do stopiranja projekata za koje smatraju da su štetni za njihovu opštinu ili grad, prenosi Tanjug.\nOvu mogućnost od 28. juna pružaju nedavno usvojene izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi, a odnose se na situaciju kada su lokalne samouprave već najavile određene odluke, kako bi se na predlog građana, pre usvajanja, o njima raspravljalo.\nOdbornici po ovom zakonu nisu dužni da raspravljaju o ovoj inicijativi, ali nadležni smatraju da je ovakva građanska inicijativa “signal” lokalnim poslanicima, koji bi pre donošenja konačne odluke, trebalo da znaju mišljenje određene grupe građana.\n“Smisao ovih odredbi je da se pozovu građani da se više zainetersuju za rad u svojim opštinama, da to interesovanje ne bude jednom u četiri godine kada su lokalni izbori ili kada lično imaju neki problem u svojoj opštini”, kaže pomoćnik ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Saša Mogić.\n“Uvođenje obaveze opština i gradova da kada pripremaju budžet za narednu godinu moraju da sprovedu javnu raspravu, da građani imaju mogućnost da daju svoje predloge šta je to što smatraju da je najznačajnije što treba da se u narednoj godini finansira, izgradi, obnovi ili nabavi”, napominje Mogić.\n“Procenat građana koji može da pripremi legitimnu građansku inicijativu je fiksiran na pet posto birača. Nije kao do sada, kada je bilo najmanje pest odsto i kada su opštine svojim aktima utvrđivale koliko iznosi taj procenat”, objašnjava Mogić.\n“Skupština je dužna, mora da odgovori na tu inicijativu i zauzme svoj stav, a ona može da se prihvati, ali, može da dovede i do raspisivanja referenduma u opštini ili gradu”.\nSve ove novine se primenjuju od 28. juna, a lokalne samouprave imaju obavezu da u narednih devet meseci usklade svoje statute sa zakonom kao i da donesu dokumenta koja su potrebna za sprovođenje ovog zakona.\nMinistartvo će, dodaje Mogić, pripremiti modele svih dokumenata koji su potrebni za sprovođenje zakona kako bi se standardizovalo postupanje gradova i opština, a u saradnji sa Stalnom konferencijom opština i gradova i uz podršku Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).\nSkupština Srbije: Za prvo dete 100.000 dinara Bugarska donirala Srbiji četiri miliona dinara bespovratne pomoći Poziv na javnu diskusiju “Mediji, pravosuđe, obrazovanje”: Struka namerno zapostavljena u donošenju Ustava i zakona „Odbrani pravo na informacije – Ne dam da javno bude tajno“\nЗаконМестни самоуправленияОбществен дебатПодписиСърбия


Migranti podigli šatorsko naselje, građani uznemireni @ InfoBijeljina \nVELIKA KLADUŠA - Zbog velikog priliva migranta u posljednjih nekoliko sedmica, situacija na području Velike Kladuše sve je ozbiljnija, a u neposrednoj blizini grada, u naselju Polje, na obalama rijeke Kladušnice, migranti su formirali improvizovano šatorsko naselje u kojem borave.\nZbog toga su uznemirani mještani koji žive u pomenutom naselju, a prema riječima Adijana Ružnića, predsjednika Mjesne zajednice Polje, migranata trenutno u tom naselju ima više od lokalnog stanovništva.\n„Prema našim procjenama ima oko hiljadu stanovnika tog kampa i mještani su u strahu. Sve su češće provale, krađe, upadi u bašte kada migranti kradu povrće i slične situacije. Stiče se utisak da je policija nemoćna, obraćali smo se s ovim problemom vlastima na svim nivoima, niko ništa nije učinio. Situacija lako može da eskalira jer su građani ogorčeni“, ističe Ružnić.\nPortparol MUP-a USK, Ale Šiljdedić, ističe kako broj migranata značajno prevazilazi kapacitete postojećih prihvatnih centara za njihov smještaj i da u takvoj situaciji policija ne može mnogo učiniti.\n„Nažalost, mi se bavimo samo posljedicama i pokušavamo da kako tako ugasimo požar. Policija nastoji da bezbjedonosnu situaciju održi povoljnom, ali je najveći problem smještaj i ishrana migranata i to je humanitarni aspekt za koji policija nije zadužena“, istakao je Šiljdedić. Prema njegovim riječima svi policijski resursi, ljudski i materijalni, su gotovo na izmaku jer se procjenjuje da u ovome trenutku na području Unsko sanskog kantona boravi više od 7.000 migranata, od čega je tek njih oko 3.000 smješteno u migrantske centre.\nDodao je kako je, prema informacijama MUP-a USK, od početka ove godine na prostor USK došlo oko 17 hiljada migranata.\n„Nažalost, stanje je takvo da realno u nekoj bližoj budućnosti ne možemo očekivati poboljšanja situacije jer će ova kriza zasigurno potrajati još dugo. Iz dosadašnjeg iskustva svjedočimo da su mnoge reakcije nadležnih državnih institucija, kada je riječ o migrantskoj krizi u USK, izostale ili nisu bile adekvatne“, kazao je Šiljdedić.


„Studenti u susret nauci“- StES 2012 | Student Info\nOčekuje se učešće oko 150 studenata iz BiH i zemalja regiona, a biće predstavljeno oko 100 radova iz šest naučnih oblasti (inženjerstvo i tehnologija, medicinske i zdravstvene nauke, društvene nauke, humanističke nauke, prirodne i poljoprivredne nauke).\nPeti naučno-stručni skup se održava u organizaciji Studenstkog parlamenta Univerziteta u Banjoj Luci pod pokroviteljstvom Ministarstva nauke i tehnologije, Ministarstva prosvjete i kulture, Ministarstva porodice, omladine i sporta, Univerziteta u Banjoj Luci i Grada Banjaluka.\nPlanirana su i predavanja eminentnih stručnjaka iz svake naučne oblasti o temama koje su aktuelne i od interesa za studente.\nCilj skupa je predstavljanje studentskih naučno-istraživačkih radova javnosti i afirimisanje studenata, razmjena iskustava među studentima koji se bave naučno-istraživačkim radom na našem prostoru a i šire, saradnja sa univerzitetima iz okruženja i EU, sticanje novih znanja i vještina, razvoj kongresnog turizma kroz posjete kulturno-istorijskim spomenicima RS, promocija Univerziteta i Republike Srpske u svijetu.\nPoseban značaj predstavlja i objavljivanje Zbornika radova koji su prezentovani prošle godine i time omogućiti studentima da svoja naučna istraživanja predstave široj naučnoj i akademskoj zajednici.\nStudenti (sva tri ciklusa) zainteresovani za učešće na StES 2012 mogu prijaviti svoje radove do 30. oktobra 2012. godine.\nViše informacija možete pronaći na sljedećem sajtu www.stes.rs.ba


Bugarski parlament ratifikovao pristupanje Crne Gore NATO-u\nBugarski parlament danas je sa 149 glasova „Za“ ratifikovao Potokol o pristupanju Crne Gore NATO-u. Pet poslanika je bilo protiv, a jedan je bio uzdržan.\nBugarska se tako pridružila prvoj grupi članica NATO-a koje su potvrdile sporazum o članstvu Crne Gore u Severnoatlantskom savezu. Do sada su to učinili Island, Slovenija, Madjarska, Slovačka i Albanija.\nU Senatu američkog Kongresa je ovih dana pokrenuta inicijativa za potvrdjivanje Pristupnog protokola sa Crnom Gorom, što bi, prema najavama, moglo da se formalno okonča do kraja ove godine.\nKada svih 28 članica NATO-a potvrde Pristupni protokol, Crna Gora će i formalno postati punopravna članica te alijanse.


„MASKE BISMO MOGLI SKINUTI U JUNU“ Stručnjaci tvrde da je uz dobre rezultate vakcinacije normalno stanje SVE IZVIJESNIJE - Srpskainfo\nUkoliko se masovna vakcinacija građana protiv korona virusa nastavi ovim tempom, već u aprilu najvjerovatnije nećemo morati da brinemo o radnom vremenu ugostiteljskih i trgovinskih objekata, a može se očekivati da se u junu riješimo maski, ocjenjuju epidemiolozi.\nIz Institutu za javno zdravlje Batut procenjuju da bi za tri do šest mjeseci i zabrana okupljanja na otvorenom mogla da bude stvar prošlosti.\n“Bilo je smrtnih slučajeva poslije vakcinacije” Iz Instituta “Batut” potvrdili da se već dešavalo da jedna osoba primi dvije vakcine različitih proizvođača\nRAST BROJA ZARAŽENIH U Srbiji više od 4.000 pozitivnih na koronu, 16 osoba preminulo\n– Uticaj vakcinacije na tok epidemije zavisiće od obuhvata populacije u riziku. S povećanjem broja vakcinisanih osoba smanjiće se i broj onih koji prenose infekciju, bilo kao oboljeli ili kao asimptomatski nosioci virusa, te će se samim tim smanjivati i rizik od zaražavanja. Za očekivati je da, ukoliko nam budu dostupne dovoljne količine vakcina, nakon tri do šest mjeseci od početka primene vakcine bude moguće postepeno popuštanje mjera kao što su nošenje maske ili zabrana okupljanja na otvorenom prostoru, a kasnije i drugih mjera, poput održavanja fizičke distance i ograničavanja okupljanja u zatvorenom prostoru – navodi se na zvaničnom sajtu Batuta.\nPrim. dr Tomislav Radulović, epidemiolog i specijalista za imunizaciju, kaže za Kurir da, ako se zadrži ova dinamika imunizacije, već u aprilu možemo očekivati popuštanje mjera.\n– Što se više ljudi bude vakcinisalo, imaćemo sve bolju epidemiološku situaciju. Nećemo u jednom danu imati nekoliko hiljada oboljelih i 200-300 ljudi na respiratoru. To će se polako smanjivati i tokom ili do kraja aprila trebalo bi da bude mnogo bolja i stabilnija situacija, tada možemo očekivati i znatno popuštanje mjera – smatra on.\n– Što se skidanja maski tiče, nevakcinisani i oni koji nisu preležali virus treba da je nose još neko vrijeme. Oni koji su vakcinisani bi trebalo da provere antitijela i ako imaju zaštitni titar, mogu da skinu masku.\nProf. dr Radmilo Janković, zamjenik generalnog direktora KC Niš, kaže za Kurir da je moguće da će u Srbiji u junu ili julu biti moguće skinuti maske – ako se do kraja juna vakciniše preko pet miliona ljudi.\nDruštvo Korona virusMjereVakcinacija\n“Vakcinacija neće preko noći ZAUSTAVITI EPIDEMIJU” Dr Janković tvrdi da još nije vrijeme za popuštanje mjera\n„Nema opuštanja NI POSLIJE VAKCINE“ Ljekari objasnili zašto je važno da se i nakon vakcinacije pridržavamo mjera


Potpisujem :: VREME protiv nasilja: odakle smo krenuli i dokle smo stigli\nTribina organizovana povodom završetka projekta nedeljnika VREME, „Nasilje u porodici: pogled uprt u evropsko pravo”, bila je usmerena na razgovor o tome šta je postignuto, koliko medijski projekat može da doprinese povećanju društvene svesti o problemu nasilja prema ženama i nasilja u porodici, da li su pokrenute najznačajnije teme i po čemu se način na koji su ove teme obrađivane razlikuje od medijskog izveštavanja na istu temu.\nSagovornice Jovane Gligorijević, koja je moderirala tribinu, bile su Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, Tatjana Ignjatović, Autonomni ženski centar, Branka Drašković, posebna savetnica potpredsednice Vlade RS u Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost i Jelena Jorgačević, novinarka „Vremena“.\nRazgovor je vođen i o najnovijim izmenama zakona, reakcijama stručne javnosti i medija na pojedina rešenja, kao i o tome kako bi mediji mogli da doprinesu boljoj informisanosti građana i građanki o zakonskim novinama i boljem praćenju primene zakona.\nSnimak tribine dostupan je na ovom linku.\nSagovornice Jovane Gligorijević, koja je moderirala tribinu, bile su Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, Tatjana Ignjatović, Autonomni ženski centar, Branka Drašković, posebna savetnica potpredsednice Vlade RS u Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost i Jelena Jorgačević, novinarka „Vremena“. Razgovor je vođen i o najnovijim izmenama zakona, reakcijama stručne javnosti i medija na pojedina rešenja, kao i o tome kako bi mediji mogli da doprinesu boljoj informisanosti građana i građanki o zakonskim novinama i boljem praćenju primene zakona.


Javni poziv bankama i lizing kompanijama – Balkanekspresrb.rs\nMinistarstvo privrede Vlade Republike Srbije uputilo je danas poziv poslovnim bankama i lizing kompanijama da se prijave za učešće u realizaciji Programa podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme u 2021. godini.\nU saopštenju se navodi da javni poziv za partnere u sufinansiranju, odnosno banke i lizing kompanije, traje do 19. februara, a da će po okončanju izbora partnera i potpisivanju ugovora, Ministarstvo raspisati i javni poziv za mikro, mala i srednja preduzeća, preduzetnike i zadruge za dodelu bespovratne pomoći.\nPomenuti program, za koji je opredeljeno 1,55 milijardi dinara bespovratnih sredstava, sprovodi se u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije i odabranim poslovnim bankama i lizing kompanijama.\nProgram je osmišljen tako da bespovratna pomoć čini 25 odsto neto vrednosti opreme, 70 odsto te vrednosti finansiraju partneri kreditom ili lizingom, dok preostalih pet odsto čini učešće samog preduzeća.\nSve informacije o Programu i potrebnoj dokumentaciji dostupne su na sajtu Ministarstva privrede i Razvojne agencije Srbije, dodaje se u saopštenju.


Kako javljaju "Novosti", on je smrtno stradao kada se vozeći bicikl na električni pogon sudario sa drugim biciklistom koji je vozio maloletni, dvanaestogodišnji dečak iz tog grada.\nDo nesreće je došlo iako su se dvojica biciklista kretala u istom pravcu, međutim, u jednom trenutku dečak je biciklom skrenuo levo. Čovek koji je vozio električni bicikl pokušao je da ga izbegne ali nije uspeo u toj nameri, pa je, ipak, došlo do sudara.\nObojica biciklista su pala na kolovoz, a prilikom pada dečak je zadobio lakše telesne povrede, dok je stariji vozač udario glavom o ivičnjak što je bilo kobno i preminuo je na licu mesta.\nEkipa Hitne službe koja je izašla na mesto događaja samo je konstatovala smrt starijeg čoveka koji je vozio električni bicikl.\nTelo nastradalog muškarca biće poslato na ondukciju u Centar za sudsku medicinu u Novi Sad, rečeno je „Novostima“.


Vesti online / Sport / Košarka / Džej-Ar Smit ubacio 60 poena za Žeđijang\nNekadašnji član NBA tima Denver Nagits imao je neverovatan procenat šuta, 14/18 iz igre, dok je slobodna bacanja izvodio 4/5.\nSmit je učinku od 60 poena dodao osam skokova, šest ukradenih lopti, dve asistencije i osam iznuđenih faulova.\nOve sezone Džej-Ar Smit u kineskom šampionatu prosečno beleži 33,9 poena, 7,3 skokova, 4,4 asistencije na 24 utakmice.\nOn je potpisao jednogodišnji ugovor sa Žeđijangom, i nije imao obavezu povratka u NBA ligu po završetku lokauta.\nToronto vraća Čendlera iz Kine\nNBA ligaš Toronto Reptors zainteresovan je da angažuje Vilsona Čendlera, trenutno član kineskog Žeđijanga, prenose američki mediji.\nČendler (24) je prošle sezone bio član Denver Nagitsa, a u Kinu je otišao tokom lokauta u NBA ligi. Za Žeđijang je potpisao ugovor do kraja sezone, s obzirom da u Kini postiji pravilo da NBA igrači ne mogu da igraju samo do prekida lokauta, kao što je u Evropi slučaj.\nPošto se prvenstvo u najmnogoljudnijoj zemlji sveta završava za nekoliko nedelja, čelnici Toronta pokušaće da ubede Čendlera da se vrati u Ameriku.\nOsim Toronta, Vilsona Čendlera bi opet rado u svojim redovima video i Denver Nagits.


Bestway Kahawai SUP 310X86X15 - Idealno.rs\nPočetna / Vodeni sportovi / Sportovi na vodi / SUP / Bestway Kahawai SUP 310X86X15\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Bestway Kahawai SUP 310X86X15 i izberi najbolju. SUP iz kategorije Sportovi na vodi je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Bestway Kahawai SUP 310X86X15 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BESTWAY. Opis i tehnički podaci proizvoda Bestway Kahawai SUP 310X86X15 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Bestway Kahawai SUP 310X86X15 je dostupan u prodavnici Nonstopshop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Bestway Kahawai SUP 310X86X15 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Bestway Kahawai SUP 310X86X15 je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.\nBestway Cruiser Tech SUP 320x75x15cm


VojvodinaCafe - Auto-trka Velika nagrada Novog Sada "Mišeluk 2017"\nVest objavljena: 01.06.2017 15:31\nAuto-trka "Velika nagrada Novog Sada" biće održana u nedelju 4. juna u 12:00 časova na Mišeluku. U subotu, 3. juna u 11:45 časova biće održan zvanični kvalifikacioni trening za startne pozicije. Most Slobode biće zatvoren za saobraćaj u subotu i nedelju od 10 do 16 časova. U sklopu promocije tog događaja, organizatori će realizovati i programe koji za cilj imaju promociju bezbednosti u saobraćaju.\nPomoćnik direktora Agencije za bezbednost saobraćaja Zoran Alimpić, istakao je da će se javni čas o bezbednosti u saobraćaju uz prisustvo desetak trkačkih automobila održati u petak, 2. juna u podne na Trgu slobode.\nUlaznice za trku, koje će biti prodavane na svim prilazima stazi, koštaju 300 dinara, a deo prihoda od prodatih karata biće uplaćen u humanitarne svrhe.\nTrku organizuje Sportski auto-moto karting klub 021, uz podršku Grada Novog Sada.\nPredsednik Sportskog auto-moto karting kluba 021 Marko Sandiki rekao je da je kružna auto-trka "Velika nagrada Novog Sada 2017" i ove godine uvrštena u kalendar Sportskog auto i karting saveza Srbije.\n"Ona će biti održana u nedelju i biće bodovana za otvoreni šampionat Srbije, a na trci se očekuje nastup takmičara iz Srbije, Makedonije i Bosne i Hercegovine. Pošto je trka od strane Grada Novog Sada, i ove godine, proglašena manifestacijom od značaja za grad u oblasti sporta, organizaciju događaja su pomogla sva javna i javno-komunalna preduzeća", rekao je Sandiki.


Više o kreiranju igara na prvom ‘Gejming od 0 od 100‘ događaju\nSaznajte više o kreiranju igara na prvom ‘Gejming od 0 od 100‘ događaju u SAE Institutu\nU organizaciji SAE Instituta i kompanije EIPIX Entertainment, 19. i 20. septembra sa početkom od 12 časova održaće se događaj pod nazivom ‘Gejming od 0 do 100‘, tokom koga će svi prisutni dobiti priliku da se druže sa profesionalcima iz ove grane IT industrije.\nRazličiti gejming događaji biće organizovani svakog meseca počev od septembra pa na dalje. Cilj samog događaja ali i organizatora jeste širenje značaja gejming industrije, te okupljanje zainteresovanih gejmera na jednom mestu.\nNa prvom dešavanju koje nosi naziv “Gejming od 0 do 100”, profesionalci iz SAE Instituta i kompanije EIPIX Entertainment objasniće proces kreiranja jedne igre kroz sve faze -počev od ideje, kreiranja tima, preprodukcije, produkcije, (programiranje, vizuali, zvuk), testiranja, te biznisa i marketinga.\nPrisustvo je besplatno, prijavite se na vreme\nOsim procesa kreiranja velikih projekata, na predavanju će se pričati i kako pojedinac može da započne put kreiranja sopstvene video igre. Neki od stručnih predavača koji će sve prisutne upoznati sa pomenutim temama i procesima su: Danilo Radojčin, Ivan Kesić, Mišo Ignjatov, Petar Milivojević, Velimir Skalušević, Aleksandar Kocić, Marko Krmpotić i Nemanja Živković.\nIz organizacije ističu da je prisustvo događaju besplatno, ali da je zbog ograničenih mesta registracija obavezna. Više informacija o samom događaju možete pronaći na zvaničnom sajtu SAE Instituta.


Porudžbine iz SAD direktno do kupaca u Evropi - GEODIS pokreće novu uslugu za online trgovine - Pluton Logistics\n07/09/2020 07/09/2020 Milica Milosavljevic\tdostava paketa iz amerike, dostava pošiljaka, dostava pošiljki, dostava pošiljki iz amerike, Geodis, internet trgovina, kupovina robe preko interneta, online prodaja, online trgovina, slanje paketa iz Amerike, slanje pošiljki\nKompanija GEODIS pokreće novu interkontinentalnu uslugu isporuke direktno do kupaca, namenjenu e-trgovcima.\nDa bi evropskim potrošačima pružio pouzdanu isporuku po pristupačnoj ceni iz Sjedinjenih Američkih Država, GEODIS je kreirao B2C uslugu isporuke iz SAD-a u 27 evropskih zemalja sa garantovanim rokom 4-6 dana, za kompanije koje žele da razviju svoju međunarodnu prodaju na mreži.\nIako se sve veći broj korisnika okreće kupovini na inostranim sajtovima, često napuštaju kupovinu na pola zbog visokih troškova isporuke, vremena isporuke koje smatraju predugim, carinskih naknada i poreza koji se otkrivaju tek nakon plaćanja, ili zbog nedostatka jasne politike za povrat proizvoda.\nKako bi prevazišao ove prepreke, prateći eksplozivni rast međunarodne e-trgovine u svetu, GEODIS je lansirao GEODIS MyParcel.\nKlijentima će najpre biti omogućen transport malih paketa iz SAD do krajnjih potrošača u 27 evropskih zemalja, a usluga će se postepeno globalno širiti, saopštio je GEODIS. MyParcel uključuje i validaciju adresa za isporuku, kalkulator poreza i carina (prikazan tokom celog procesa plaćanja), kao i mogućnost reprograma isporuke i praćenja pošiljke u svim ključnim fazama, dodaje se.\nNova usluga omogućiće brendovima jednostavan, inovativan način za lansiranje ili povećanje e-prodaje na globalnom nivou.\n– Pomažemo im da se u punoj meri razvijaju na novim tržištima, jačajući međunarodnu prisutnost. U narednim mesecima dodaćemo nova geografska područja – kako u pogledu destinacija isporuke, tako i zemalja porekla, kao deo naše globalne strategije e-trgovine – navode u kompaniji GEODIS.\nKako izgleda slanje paketa iz Amerike za Srbiju, koliko košta i koji su rokovi isporuke, pročitajte u tekstu koji je nedavno objavio Chicago Glasnik.\n← Litre broji, gorivo osvoji – Učestvujte u nagradnoj igri i osvojite 1.000 litara MOL goriva\nNovi projekat modernizacije Luke Rijeka – Potpisan ugovor vredan 35 miliona evra →


M. Obradović | 02. feb 2021.\nI do sada se u javnosti spekulisalo da postoje politički motivi za dogovor Telekoma Srbija i Telenora u vezi rentiranja optičke infrastrukture i sadržaja nacionalnog operatera kako bi se urušio SBB, odnosno Junajted Medija, što je uostalom i eksplicitno navedeno u internom dokumentu Telekoma Srbije u kome se obrazlaže zašto treba ući u dogovor sa Telenorom.\nIz Telekoma Srbija smo dobili odgovor koji niti potvrđuje niti jasno negira ove navode:\n„Telekom Srbija je akcionarsko društvo, u kojem menadžment samostalno donosi svoje odluke rukovođen interesima kompanije i najboljom biznis praksom“.\nJuče se oglasila i Junajted medija, vlasnik SBB-a, tvrdnjama da je sloboda medija na udaru u Srbiji.\n„Vladajući establišment u zemlji pokušava da uspostavi kontrolu nad svim medijima i osigura sopstveni opstanak kroz neprekidnu i podlu kampanju, koristeći državne resurse za podrivanje jednog od najvažnijih stubova demokratskog društva – slobodnih, nezavisnih i profesionalnih medija“, navodi se između ostalog u saopštenju koji je potpisala izvršna direktorka Junajted medija Aleksandra Subotić.\nU svemu ovome nije jasno koji je osnov zainteresovanosti predsednika Mađarske Viktora Orbana, kako tvrdi N1 da je na sednici IO Telekoma spominjano, za ovaj posao.\nIstina PFF grupa češkog biznismena Petra Kelnera je u paketu od Telenora kupila operatere mobilne telefonije u Srbiji, Bugarskoj, Crnoj Gori i Mađarskoj, a 2018. godine je 25 odsto udela u mađarskom Telenoru prodala državnoj televiziji i telekomunikacionoj kompaniji Antena Hungaria.\nInače, još 2018. godine kada je američki fond KKR prodavao Junajted grupu kao jedan od kupaca pominjao se i PFF fond. Međutim, godinu dana kasnije crnogorski mediji su objavili saznanja da se Junajted grupa interesuje za preuzimanje Telenora u CG i Srbiji od PFF-a.\nTakođe, mobilni operateri u regionu u vlasništvu PFF-a uskoro će izubiti pravo da nose to ime norveške kompanije.\nEkonomista Goran Radosavljević ističe da se u nedemokratskim režimima ekonomske odluke ne donose po ekonomskim principima nego na drugi način, pa je teško i dati njihovu ekonomsku ocenu.\n„Ako su se pozivali na sednici na Vučića, verujem da je neko iz izvršnog odbora Telekoma to uradio u žaru ubeđivanja kada mu je ponestalo ekonomskih argumenata zašto za male pare treba dati Telenoru infrastrukturu na dug rok. Onda je potegao trenutno najjači argument u Srbiji“, smatra Radosavljević.\nOn je ocenio i da bi kablovske i televizija i internet uskoro mogli da postanu potpuno nepotrebni i prevaziđeni izgradnjom 5G mreže.\n„Oko toga će se lomiti koplja u narednih nekoliko godina. I sada je uvođenje 5G odloženo jer Telekom nema novca za investicioni ciklus posle akvizicija kablovskih distributera za veliki novac, VIP je mala mreža kod nas, a Telenor to ne zanima jer PFF gleda kako da proda kompanije u regionu“, ocenjuje Radosavljević.\nEkonomski analitičar Milan Kovačević kaže za Danas da ako hoćemo da budemo normalna država, onda sve kompanije moraju da rade po zakonu.\n„Ja kao akcionar Telekoma treba da znam sve bitne informacije za njegovo poslovanje. Treba da dobijem objašnjenje zašto je za Telekom dobro da Telenor kao mobilni operater postane i provajder kablovske televizije i interneta. Ali ovoliki akcionari kao da ne postoje, a opšti interes ovde odavno nije na prvom mestu“, napominje Kovačević.\nBIA traži „krticu“ u Telekomu\nAgenti Bezbednosno-informativne agencije (BIA) od prethodne sedmice svakodnevno borave u prostorijama Telekoma i sprovode istragu među rukovodstvom te kompanije, u pokušaju da otkriju odakle cure informacije o dogovoru Telekoma i Telenora kojim žele da unište SBB i United media, objavilo je juče više beogradskih redakcija. Tvrdi se da je u pitanju „vid pritiska na svakog rukovodioca u Telekomu, kako bi se otkrio na koji način su iz Telekoma izašle informacije sa sednice Izvršnog odbora održane 1. decembra prošle godine“. Dodaje se da je BIA, navodno, angažovala privatnu firmu koja bi trebalo da izvrši poligraf testiranje najmanje 30 ljudi iz rukovodstva Telekoma, u pokušaju da se otkrije odakle „cure“ informacije koje je objavila N1.\n← Matić: Malo reči o konkretnim slučajevima pretnji novinarima\nNUNS: Najavljeni sporazum Telekoma i Telenora ugrožava medijski pluralizam u Srbiji →


Vuković: Blagi oporavak sljedeće godine ako ne bude drugog vala virusa | Manager.ba\nManager.ba/biznisinfo.ba BiH 09 kolovoza, 2020\nPredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH Vjekoslav Vuković rekao je da je teško prognozirati oporavak domaćeg tržišta bez analize na globalnoj ekonomskoj sceni, ali da bi BiH naredne godine mogla očekivati blagi oporavak ako izostane drugi val virusa korona i granice ostanu otvorene.\nVuković je istakao da bi se šteta nanesena privredi BiH mogla okarakterizirati kao nešto što bi se moglo nivelirati do 2022. godine.\n“Već nanesena šteta se ogleda u smanjenom izvozu, mnoge firme su izgubile partnere jer isporuke nisu nastavljene”, naveo je Vuković i dodao kako BiH, kao izvozno orijentirana i uvozno zavisna zemlja, nema sistem koji bi je zaštitio od vanjskih utjecaja.\nOn je rekao da su svi privredni sektori pogođeni zbog pandemije, ali da je svijetla točka agroindustrija kojoj se treba posvetiti više pažnje u budućnosti.\nVuković je za “Glas Srpske” napomenuo da se domaća ekonomija godinama, suočena s problemima, sada nalazi pred novim izazovom usporenosti privrede i zabrinjavajućim posljedicama zbog pada aktivnosti i masovnog gubitka radnih mjesta uslijed posljedica pandemije.\nOn je dodao da vlasti treba da pomognu poslodavcima da sačuvaju radna mjesta, da je jedini pravi put da Vlada poduzima mjere s čim se već počelo, te naglasio da će se uskoro morati donijeti i dugoročne mjere jer treba biti spreman da će sve ovo trajati.\nOn je rekao da nadležne institucije treba da budu spremne da pomognu pojedincima da nađu posao, olakšaju pristup kreditima, te osiguraju podršku poduzećima da obnove svoje poslovanje.\nZa jačanje domaće privrede, smatra neophodnim političku stabilnost i pozitivno poslovno okruženje, kao i to da treba insistirati i na jednakom tretmanu domaćih i stranih investitora.\n“BiH će se naći u izuzetnim teškoćama zbog pada javnih financija. Pad proizvodnje i potrošnje vodit će smanjenju PDV-a, akciza i putarina, a gašenje radnih mjesta smanjivat će obim doprinosa za PIO i zdravstvo. Budžeti će morati preuzeti veći dio isplata penzija od planiranih u ovoj godini”, smatra Vuković.\nVanjskotrgovinska komora BiH organizira konferenciju "Digitalizacija bosanskohercegovačkog...


SEEbiz.eu / RS / Vučić tvrdi da je Srbija sa zaradama pretekla BiH, zvanični podaci ga demantuju\nAleksandar Vučić prosječna plata u BiH prosečna plata u Srbiji\nDatum objave: 23.07.2018. - 08:31:11\nSARAJEVO - Srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić prokomentarisao je ekonomsku situaciju u Republici Srbiji navodeći kako je danas stanje "izuzetno dobro". Očito neupućen u zvanične podatke on je iznio netačne tvrdnje da je Srbija prestigla BiH kada je riječ o prosječnoj plaći.\nVučić je ocijenio da ekonomija Srbije napreduje ozbiljnom brzinom te da se ide ka smanjuju nezaposlenost, a rastu plaća i penzija.\n"Danas je prosječna plaća oko 424 eura. Ako poredite 2002. godinu, kada je prosječna plaća u Hrvatskoj bila na oko 700 eura, a u Srbiji svega 146, smanjili smo razliku drastično. Uskoro će prosječna plaća u Srbiji biti oko 465 eura", rekao je Vučić, a prenosi Blic.\nKako kaže, Srbija "razliku prema drugim zemljama u regionu" smanjuje ne samo proporcionalno već i u apsolutnim brojkama.\n"Bugarsku smo pretekli, BiH, također, a Albanija i Makedonija su iza nas. Gledat ćemo da stignemo i druge, a sljedeće na redu su Rumunija i Mađarska", rekao je on.\nU ovoj izjavi ništa ne bi bilo sporno da zvanični podaci državnih institucija, kako BiH isto tako i Srbije, ne demantuju Vučićeve tvrdnje. Naime, posljednji podaci Agencije za statistiku BiH govore da prosječna neto plaća za BiH iznosi 881 KM.\nNa zvaničnoj web stranici Republičkog zavoda za statistiku Republike Srbije u posljednjim informacijama navedeno je da prosječna neto plaća u Srbiji iznosi 49.117 dinara, odnosno 813,36 KM.\nAko je vjerovati Republičkom zavodu za statistiku Srbije onda je prosječna plaća zaposlene osobe u BiH još uvijek veća za 67,64 KM u odnosu na Srbiju ili za 54 KM ukoliko se kao relevantne informacije uzmu Vučićeve tvrdnje o prosječnoj plaći od 424 eura (826,80 KM).


10 Jan 2018 - 18:06 Sport Link\nRus Danil Kvajt, nekadašnji vozač timova Toro Roso i Red Bul u Formuli 1, postao je u sredu razvojni vozač italijanskog Ferarija.\n23-godišnji Rus je pre završetka prošle sezone dobio otkaz u timu Toro Rosa posle neubedljivih vožnji u najbržem cirkusu na svetu.\nKvjat je u karijeri vozio na 74 trke u Formuli 1, dva puta se našao na podijumu, dok je prošle sezone osvojio ukupno samo pet bodova.\nRuski vozač je zatim pregovarao sa Vilijamsom o priključenju ekipi, ali do saradnje nije došlo, pa će se Lensu Strolu u narednoj sezoni najverovatniji pridružiti jedan drugi Rus Sergej Sirotkin.\nKako Kvjatu u Formuli 1 nisu preostale druge opcije on je rešio da se priključi Ferariju, gde će obavljati test vožnje i simulacije, iako to još uvek nije zvanično potvrđeno.\nPrvi vozači Crnog konjića u narednoj sezoni, koja će početi 25. marta u Australiji, kao i do sada će biti Sebastijan Fetel i Kimi Raikonen.\nVeber: Alonso greši sa kombinovanjem\nAustralijski vozač Mark Veber, nekada pilot Red Bula, smatra da Fernando Alonso pravi grešku izletima u druge serije.\nAlonso se oprobao na Indy 500 trci prošle godine, a ove godine planira da vozi 24 sata Le Mana. Za to vreme, njegov Meklaren tavori pri dnu F1 šampionata.\n"Mislim da je to greška. Morate da se fokusirate na jednu stvar, pogotovo kada je tim u takvim problemima. Trke izdržljivosti i F1 su potpuno drugačije stvari i ne možete da radite obe".\nAli, ipak, Veber je poželeo sreću Špancu.\n"Ko pobedi, biće sjajno, jedan od najvećih uspeha u istoriji sporta. Ali iskreno, ne bih se kladio na to, iako je on definitivno jedan od najtalentovanijih vozača na svetu", zaključio je Veber.\n"Ne, to se nese menjati, mislim da su dužine trka u redu. Nisu ni preduge ni prekratke, drže vam pažnju sve vreme. Mislim da ima pametnijih i hitnijih stvari koje bismo mogli da promenimo", izjavio je Bron za Skaj Sport.\nPrva godina Libertija: F1 gledanija i uspešnija na netu\nPrvu godinu poslovanja u F1, Liberti je ocenio kao uspešnu.\nNaime, po njihovim podacima, Formula je doživela rast gledanosti u svim krajevima sveta osim u Brazilu, gde je pad od 1.8 posto.\nAli, što je možda još važnije, ogroman rast doživela je zastupljenost na društvenim mrežama. Čak 14% više postova je bilo nego 2016 a na svim platformama, ima 54.6% više pratilaca.\n"Pik" je dostignut posle trke u Azerbejdžanu kada su se sukobili Sebastijan Fetel i Luis Hamilton.\n"Naravno da pratimo te brojke. A one kažu da smo najbrže rastući sport na društvenim mrežama. Ipak, to nas ne zadovoljava. Želimo navijačima da donesemo najbolje moguće iskustvo i trudićemo se koliko god možemo da to uradimo", rekao je jedan od zvaničnika Libertija.


SNS : Politički motivisani pojedinci obračunavaju se sa partijom na štetu dece\nDatum kreiranja sreda, 28 februar 2018 07:05\nGradski odbor SNS-a demantovao je pisanje pojedinih gradjana na društvenim mrežama o neopremljenosti Doma zdravlja i skrenuo pažnju javnosti da se iz razloga političkog obračuna nekih od bivših i nekih od sadašnjih članova SNS , pokušava kriminalizovati i diskreditovati projekat čiji je korisnik 60-oro dece „Nevidljiva deca“. SNS će u skladu sa zakonom pokrenuti sve zakonske procedure protiv ovih lica.\nReagujući na konferencije za novinare Lokalnog fronta i njihovo izveštavanje javnosti o mostovima na reci Gradac i u Petnici predsednik GO SNS Slobodan Gvozdenović je rekao da nije tačno kako to predstavlja Lokalni front da su to najveći problemi u gradu. „ Mislim da su to mali problemi, ali ako su to najznačajniji problemi koje je fiksirao taj deo opoziocije ne znam ni šta je to da li je Grupa gradjana ili NVO , onda mi nemamo mnogo problema kao grad. Mi kao ova stranka i gradsko rukovodstvo činimo sve da Valjevo povežemo sa autoputem i kada su sredstva na poziciji Puteva Srbije već odvojena i kada očekujemo posetu ministarke Mihailović i u trenutku kada treba da rešavamo opremanje industrijske zone i rešavamo problem aerozagadjenja , podižemo Divčibare, proširujemo cevovod brane Stubo Rovni onda zaista ti neki stavovi o ta dva mosta gube na značaju. Ono što je oko ovog mosta na reci Gradac značajno jeste da je Grad i sve gradske strukture što je bilo do nas mi smo učinili i ako je bilo propusta u saradnji sa Srbija vodama to ćemo otkloniti. Što se tiče ovog drugog mosta u Petnici tu je moj zamenik mnogo više upućen i tu nevidim nikakav problem iako možda naš partijski stav da taj most gde bi trebao da se gradi nije primeren za to mesto“, rekao je Gvozdenović.\nOn navodi da se u poslednje vreme putem društvenih mreža šire alarmantne vesti koje se odnose na rad pojedinih gradskih institucija , a pre svega Doma zdravlja.\n„Imamo slučaj gde je jedno lice koje je izgubilo posao u Domu zdravlja i koje je osudjeno pravosnažnom sudskom presudom i koje ima obavezu da plati sudske troškove, prepoznatljivo lice širi informacije da u Domu zdravlja nema dovoljno ubrusa i dezinfekcionih sredstava u momentu kada je proglašena epidemija morbila i kada jutros na Štabu imam informaciju od direktora bolnice da je zabranjena poseta pacijentima. Moram da kažem da sam u razgovoru sa Brankom Miholjčić, inspektorom saznao da su u dve kontrole konstatovali da je bilo sasvim dovoljno i dezinfekcionih sredstava i ubrusa. I ova vest podleže kaznenom zakonodavstvu i stavu 343, a to je uznemiravanje javnosti i širenje panike“, kaže Gvozdenović.\nKako kaže iz iste te kuhinje koja je bliska bivšim , ali i nekim od sadašnjih članova SNS-a poturaju se razne druge informacije, sve u cilju diskreditacije ustanova čiji je osnivač grad. Tako je , kako navodi, na meti se našao i projekat koji finansira EU, a sprovode ga Dom zdravlja i Centar za socijalni rad „Nevidljiva deca“. „ Isto to lice je pokušalo da kriminalizuje projekat navodeći neistine oko nekakvih sredstava koje su navodno podeljene. Ono što je istina i što je lako proverljivo jeste da je komisija ministarstva finansija i predstavnika Evropske kancelarije boravila u DZ i da je najboljom ocenom ocenila taj projekat. Ali izgleda da to nekom nije dovoljno. Ja želim da naglasim da se radi o deci sa ruralnih područja čija je inkluzija zadatak ovog društva . Ono što je bitno jeste da sve te informacije želimo da demantujemo i naši demanti počivaju na činjenicama“, kaže Gvozdenović.\nNa konferenciji za novinare govorio je i predsednik Saveta za socijalnu zaštitu SNS-a i PR projekta „Nevidljiva deca“ Radojica Rstić koji je ukazao na svu štetnost širenja lažnih informacija o samom projektu. „ Negativni komentari i dezinformacije pokušavaju da jedan ozbiljan projekat koji finansira EU diskredituju i omalovaže. Pojedinci politički motivisani pokušavaju da sve satanizuju , a ono što je najmanje korektno jeste da jedan projekat koji se bavi marginalizovanom decom sa ruralnih područja i posebnim potrebama pokušavaju da kroz najgore ljudske osobine isti osujete. Naime ovaj projekat je odobrila EU, projekat koji su pisali zaposleni u Odeljenju za razvoj GU , jedan sjajan projekat EU finansira sa 160 000 evra i koji obuhvata 60 dece iz ruralnih sredina. I sam naziv govori da su to deca koja su bila nevidljiva za sistem. Jedan takav sjajan projekat je naišao na zlurade komentare pojedinaca jer je želeo da omalovaži nosioce projekta i gradonačelnika, ali moram da kažem da u tome nisu uspeli. U proteklim godinama slilo se nekoliko miliona iz EU i grad namerava da konkuriše i za buduće projekte , ali neko ima za cilj da stvori loš marketing kod finansijera. Oni nisu svesni da čine štetu ne samo gradu već i deci koji su korisnici ovog projekta, nanose štetu NVO koje tesno saradjuju sa EU i njihovim fondovima jer im je za cilj da Valjevo stave na crnu listu, a gradonačelnika i SNS prikažu kao nesposobne, ali oni u tome neće uspeti. “, rekao je Rstić.\nRstić je obavestio novinare da je delegacija EU 26. Januara imala monitoring i visoko ocenila bez primedbi aktivnosti na projektu. „zaista je nekorektno da neko ovakav projekat koristi u političke svrhe za obračun. Nasuprot tome 6. Marta smo pozvani u Begrad na otvaranje novih finansijskih linija EU i grad Valjevo je prepoznat kao dobar korisnik IPA fondova zato smo pozvani da budemo tamo na uvodnoj konferenciji“, dodao je Rstić.\nNa pitanje Vamedie da li su već pokrenute procedure pred zakonskim institucijama protiv lica koje je izazivalo paniku Gvozdenović kaže: „Stranka će preko svog pravnog tima razmotriti sve zakonske mogućnosti i sve zakonom dozvoljene procedure apsolutno pokrenuti. Još jednom nagalšavam u kosultaciji sa pravnicima iz stranke“.


Ako vas svekrva izluđuje, razlog bi mogao biti da bude ovo, tvrdi istraživanje\nA. J. 19. aprila 2022. 18:33\nAko imate napet odnos sa svojom svekrvom, to možda nije vaša krivica i možda se radi o posledici evolucije, pokazuju istraživanja. Psiholozi su ispitali 100 ljudi o njihovim odnosima s roditeljima, decom i partnerovom rodbinom. Muškarci i žene najčešće prijavljuju lošije odnose s taštom i svekrvom, pokazali su rezultati.\nStručnjaci su rekli da se to možda svodi na to da svekrve podsvesno staju na stranu svog deteta, delujući isključivo u interesu svog genetskog srodnika. Međutim, tastovi i svekri su pokazali otpor tom trendu i pokazalo se da se bolje slažu sa svojom snahom ili zetom nego sa svojim detetom.\nIstraživači su rekli da njihova otkrića doprinose evolucijskoj logici koja stoji iza sukoba u ovim odnosima\nStručnjaci sa Univerziteta Arizona State ispitali su 308 Amerikanaca o njihovim odnosima s sopstvenom porodicom i tazbinom.\nDr. Džesika Ajers kaže da su učesnici odgovarali na pitanja o razlozima svađa, kao što su novac, sigurnost, društveni status i briga o deci. Istraživači su izračunali koliko je njihovih interakcija s najbližom porodicom i tazbinom rezultiralo sukobom.\nNalazi, objavljeni u časopisu Evolutionary Psychological Science, pokazuju da su muškarci i žene otkrili da imaju više sukoba sa svojim taštama i svekrvama (44 posto) nego sa svojim majkama (39 posto).\nIstraživači su rekli da to pokazuje da postoje razlike u percepciji sukoba s biološkom porodicom i tazbinom. Takođe su rekli da je zanimljivo što su novac i porodična briga bili koren većine sukoba jer su obe teme najbitnije za dugoročni reproduktivni uspeh. Svađe s tazbinom verovatno su pod uticajem genetskog sukoba jer svaka osoba nesvesno deluje u interesu svog genetskog srodstva.\n„Ovaj genetski sukob može uzrokovati neslaganje afiniteta oko raspodele resursa i ulaganja, baš kao što vidimo da se majke i očevi ne slažu u tim domenima. Naši rezultati su u skladu s hipotezom da genetski sukob može biti temelj negativnih društvenih interakcija koje se javljaju u ovim vezama“, rekli su istraživači.\nTastovi su prijavili nešto manje sukoba sa svojim zetovima, što bi moglo da bude posledica ćerinog izbora partnera i potencijalnog dovođenja nove osobe u porodicu, sugerisao je tim. Zaključili su da je odnos oca i ćerke najzategnutiji kad ćerka uđe u novu vezu i s vremenom se smanjuje ako otac veruje da njen partner jača porodičnu jedinicu.\nStudija je nazvana „Konflikt svekrve i snahe: evolucijska perspektiva i izveštaji empirijskih podataka iz Sjedinjenih Država“, piše The Dejli Mejl.


Izložba povelja i diploma u Istorijskom muzeju – Nadlanu.com\nObjavljeno 13. juna 2011. / 14:41:54\nBEOGRAD, 13. juna 2011. (Beta) – Izložba "Povelje i diplome od 17. do 20. veka", na kojoj će biti predstavljene diplome, povelje i darovi uručeni pojedincima, porodicima i gradovima iz Srbije, biće otvorena u utorak u Istorijskom muzeju Srbije u Beogradu.\nBEOGRAD, 13. juna 2011. (Beta) – Izložba „Povelje i diplome od 17. do 20. veka“, na kojoj će biti predstavljene diplome, povelje i darovi uručeni pojedincima, porodicima i gradovima iz Srbije, biće otvorena u utorak u Istorijskom muzeju Srbije u Beogradu.\nNa postavci, autorke Dušice Bojić, biće predstavljeno preko 80 originalnih povelja i diploma, kao i darovi koje su evropski vladari uručivali zaslužnim gradjanima i gradovima Srbije.\nPosetioci će imati prilike da vide povelje i diplome dobijene od carice Marije Terezije, cara Leopolda II, cara Petra Velikog, cara Nikolaja II Romanova, sultana Abdul Hamida I i drugih.\nIzložba pruža jedinstvenu priliku da se sa prethodna četiri veka srpske istorije upoznaju kroz prizmu originalnog pisanog nasledja, značajnog ne samo jer je svedočanstvo o istorijskim prilikama na ovim prostorima, kontaktima i saradnji sa evropskim dvorovima, već i potvrda postojanja srpskog plemstva u vremenu kada je Srbija još uvek bila pod osmanskom vlašću, najavili su organizatori.\nIzložba „Povelje i diplome od 17. do 20. veka“ biće otvorena u Istorijskom muzeju Srbije do 31. avgusta.


Zenica: Izvršni odbor N/FS BiH danas nije izabrao selektora “A” reprezentacije BiH – Haber.ba\nZenica: Izvršni odbor N/FS BiH danas nije izabrao selektora “A” reprezentacije BiH\nObjavljeno 16.11. 2017.\nČlanovi Izvršnog odbora Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH) na današnjoj sjednici u Zenici, nakon šestosatnog zasjedanja, nisu donijeli odluku o imenovanju selektora fudbalske “A” reprezentacije BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nIako je bilo najava da bi danas prije svih Meho Kodro mogao naslijediti Mehmeda Baždarevića to se nije dogodilo već će članovi “fudbalske vlade” BiH nastaviti aktivnosti oko izbora selektora u narednim danima.\n“Komisija za imenovanje selektora nije favorizovala ni Kodru ni Osima, tako da danas nismo donijeli odluku o imenovanju selektora. Nastavljamo aktivnosti. Nastojat ćemo uključiti još neke trenere kao kandidate i vjerujem da ćemo selektora izabrati na narednoj sjednici Izvršnog odbora N/FS BiH zakazanoj za 29. novembra“, istakao je Milorad Sofrenić, potpredsjednik N/FS BiH.\nTeme:fudbalska reprezentacija BiH, izdvojeno, N/FS BiH, selektor, Zenica


Druga mediteranska izložba o restauraciji spomenika kulturne baštine\nCatania, Italia, 07. – 11. 05. 2003. godine\nNa izložbi su učestvovali izlagači iz Francuske, Kipra, Tunisa, Palestine dok je najveći dio izlagača bio iz Italije – zemlje domaćina. Bosnu i Hercegovinu su pored Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika predstavljali i PCU Mostar.\nOsnovna tema Izložbe je bila prezentacija tekućih radova iz oblasti zaštite kulturnog naslijeđa, najnovijih dostignuća iz oblasti praktične primjene novih materijala u procesu zaštite, prezentacija trenutno aktuelne literature koja razmatra ovu tematiku, turistička promocija spomeničke baštine, načini aktivne zaštite spomenika u pojedinim državama i regionima i sl.\nOsim izlagačkog dijela izložbe bila su organizirana i predavanja i okrugli stolovi na zadatu tematiku. Predstavnici Komisije, Slobodanka Lalić, stručni saradnik za pokretno naslijeđe i Orjana Mujkić, stručni saradnik za cjeline graditeljskog naslijeđa i kulturne krajolike, su prisustvovali na nekoliko predavanja od kojih posebno treba izdvojiti prezentaciju PCU Mostar koja se odnosila na Projekat rehabilitacije Starog mosta u Mostaru.\nNa Izložbi je Komisija predstavila neke od nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine putem plakata, a posebno mjesto su imali ugroženi spomenici u BiH. Osim plakata Komisija je svoj rad prezentirala i drugim propagandnim materijalom: katalozima, afishama,... U okviru Izložbe je Komisija imala dvije prezentacije: na jednoj su prezentovali rad Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika a na drugoj Kampanju za zaštitu ugroženog nasljeđa.


Nova finansijska elita: Sto lica kriptobogataša - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 05 Juli 2018 10:04\nOsim što su u proseku znatno mlađi od „klasičnih“ milijardera, novu vrstu finanijske elite koja je bogatstvo stekla za kratko vreme ulaganjima u kriptovalute čine izuzetno raznorodni pojedinci. Među njima su internet buntovnici, nekadašnje glumačke zvezde, bogati naslednici i skandal majstori, ali i doskorašnji viskopozicionirani službenici u najpoznatijim finansijskim institucijama i iskusni ulagači iz Silicijumske doline.\nSvet kriptovaluta je od alternative i odmetništva prevalio put do prvih kriptobogataša, koji su svoje vrtoglave zarade stekli gotovo „preko noći“, ulažući u pravo vreme u kriptovalute čija je vrednost potom rasla na tržištu. Ali njihovo bogatstvo takođe varira zbog nestabilnosti ovog tržišta i može podjednako brzo da „ispari“ kao što je i stečeno. Prvu listu kriptobogataša objavio je ove godine američki poslovni magazin „Forbs“, na osnovu podataka o sredstvima dobijenim od poreza na dobit, o vrednosti imovine i vlasništva u kripto-kompanijama. Autori liste, međutim, naglašavaju da je veoma teško tačno proceniti iznos pojedinačnih bogatstava, budući da najveći investitori ulažu u više kriptovaluta kako bi se osigurali od većih gubitaka.\nLista je pokazala i da se ova, nova vrsta bogataša donekle razlikuje od onih „klasičnih“, pre svega po prosečnoj strosti koja iznosi 47 godina, naspram 67 godina koliki je starosni prosek ostalih američkih milijardera. Još veća specifičnost ogleda se u izuzetnoj raznolikosti ove grupe, koju čine pojedinci u različitom životnom dobu, različitog obrazovanja, statusa i opredeljenja. Među njima su internet buntovnici, nekadašnje glumačke zvezde, bogati naslednici i skandal majstori, ali i doskorašnji viskopozicionirani službenici u najpoznatijim finansijskim institucijama i iskusni ulagači iz Silicijumske doline.\nSkandal majstor s pedigreom\nPrvi na listi je Kris Larsen (57 godina), bivši izvršni direktor Ripla, kompanije koja bankama omogućava međunarodne isplate koristeći blokčejn tehnologiju. On lično poseduje 5,2 milijardi XRP-ova, tokena koji je stvorio Ripl, dok ta firma u vlasništvu ima preko 61 milijardi XRP-ova, što je fond vredan 95 milijardi dolara. Larsenovo bogatstvo se procenjuje na 7,5 do 8 milijardi američkih dolara, a na vrhuncu bitcoin ludila ono je iznosilo oko 20 milijardi dolara.\nDrugoplasirani je Kanađanin Džozef Lubin (53), bivši funkcioner Goldman Saksa koji je osnovao blokčejn platformu Etereum, a vrednost njegove imovine procenjuje se na jednu do pet milijardi dolara. Koliko se tačno nalazi na njegovim računima teško je utvrditi jer je u međuvremenu osnovao firmu ConsenSys, giganta koji zapošljava 600 ljudi u 28 zemalja i koja pruža podršku za osnivanje kripto-kompanija.\nNa trećem mestu je još jedan Kanađanin Čangpeng Zao (41), poznatiji kao „CZ“, koji je pokrenuo kriptomenjačnicu Binance. Ona je za samo 180 dana postala najveća na svetu, preuzevši 25% prometa u SAD i izdala je virtuelnu valutu BNB. Zao je selio firmu u tri države kako bi izbegao „nepoželjne“ propise, a njegovo bogatstvo se procenjuje na dve milijarde dolara.\nSlede blizanci Kameron i Tajler Vinklvos (36) koji su tužili Marka Zakerberga zbog vlasništva nad Fejsbukom i dobili na sudu odštetu od 65 miliona dolara, što je smešna suma u odnosu na aktuelnu tržišnu vrednost ove kompanije koja je premašila 500 milijardi dolara. Braća Vinklvos, inače olimpijski veslači, ušla su u poslove sa bitcoinom i njihovo bogatstvo se procenjuje na oko milijardu dolara. Oni, pak, ističu da to nije ništa u poređenju sa zaradom koju je stekao tvorac bitcoina, (o čijem identitetu se i dalje raspravlja uprkos izajavama australijskog kriptografa Krega Rajta da je on autor najčuvenije kriptovalute), a koja se procenjuje na oko 10 milijardi dolara.\nPetoplasirani Metju Melon (54) koji je preminuo u aprilu ove godine, bio je jedan od prvih ulagača u kriptovalute. Iako je u svetu kruptovaluta važio za jednog od najagresivnijih investitora, u široj javnosti je bio daleko poznatiji po mnogobrojnim skandalima sa alkoholom i drogom, a na radost tabloida i zbog veza sa ženama iz najviših američkih krugova. Za razliku od većine kriptobogataša, Melon je bio potomak jedne od najstarijih bankarskih porodica u SAD, već u 21. godini je dobio nasledstvo od 25 miliona dolara i ostvario je zavidnu karijeru u modnoj industriji, telekomunikacijama i finansijama. Melon je 2015. postao globalni ambasador Ripla i investirao dva miliona dolara u kriptovalutu XRP, a investicija je narasla na milijardu dolara. Nakon što je preminuo od srčanog udara, članovi porodice pokušavaju da uđu u trag njegovom bogatstvu, jer je Melon, navodno, digitalne ključeve za XPR sakrio pod lažnim imenima na različitim lokacijama širom SAD.\nPetar Pan u svetu odraslih\nPo milijardu dolara vrednu imovinu imaju još tri kriptobogataša na „Forbsovoj“ listi. Jedan je Amerikanac Brajan Armstrong (35), osivač firme Coinbase preko koje većina građana SAD ulazi u svet digitalnih valuta, a čija se vrednost na američkoj berzi trenutno procenjuje na 1.6 milijardi dolara. Istom sumom raspolažu i Metju Rošak (45), koji je učestvovao u prvoj prodaji bitcoina 2011. i tvrdi da je za takva ulaganja bio savetnik i bivšem američkom predsedniku Bilu Klintonu, kao i Entoni Di lorio, suosnivač Ethereuma.\nNakon njih, u istoj kategoriji mereno rasponom procenjenog bogatstva našla su se dva ulagača koja iza sebe imaju potpuno drugačije životne priče. Brok Pirs (37) je bivša dečja glumačka zvezda i takođe se smatra jednim od pionira ulaganja u kriptovalute. Pirs je investirao u kompanije kao što su Mastercoin, Coinbase i Ethereum i na taj način je stekao imovinu čija se vrednost procenjuje na 700 milona do milijardu dolara.\nIstovetna procena važi i za imovinu Amerikanaca Majkla Novograca (53), koji je, međutim, itekako poznat u svetu berzanskih investitora, a pretpostavlja se da 20% do 30% svoga bogatstva ima u kriptovalutama. Ovaj bivši menadžer hedž fonda Fortress, jedan je od retkih kriptobogataša čije se ime prvi put pojavilo na „Forbesovoj“ listi milionera još 2008. godine. Novograc s novom kompanijom Galaxy Investment Partners planira da stvori novi fond za digitalnu imovinu, koja bi vredela preko 500 miliona dolara.\nNajmlađi kriptobogataš Vitalik Buterin (24) je poslednji na listi, ali je njegov put do finansijske elite možda i najzanimljiviji. Buterin je tvorac trenutno najpopularnije kriptovalute na svetu – Ethereum, koju je osmislio sa 19 godina i čija vrednost danas dostiže i do 500 miliona dolara. Suosnivač je „Bitcoin magazina“ i veoma je popularan na društvenim mrežama, gde ga na Tviteru prati više od pola miliona ljudi. Buterin je rođen u Rusiji 1994. godine, odrastao je u Moskvi a u Kanadu je emigrirao sa porodicom. Iako je tokom celog školovanja pokazivao izuzetnu nadarenost za programiranje, matematiku i ekonomiju, napustio je fakultet kako bi više vremena posvetio kreiranju sopstvene kriptovalute, a nakon što je u tome uspeo počeo je da sarađuje sa kompanijama Majkrosoft, Britiš Petroleum (BP) i bankom Džej Pi Morgan. Procenjena vrednost njegovog bogatstva iznosi oko 500 miliona dolara.\nKriptobogataši na meti kriminalaca\nIako je većina kriptobogataša uglavnom nepoznata široj javnosti, vrlo brzo su ih prepoznali kriminalci kao novo unosno tržište kada je reč o ucenama i otmicama. Prema „Business Insideru“, do sada su napadi na kriptobogataše zabeleženi u Turskoj, Ukrajini, Tajlandu, Rusiji, Kanadi, SAD-u i Velikoj Britaniji, uglavnom sa zahtevima da se njihov virtelni novac prebaci u digitalne novčanike napadača. U Ukrajini su, međutim, vršene i otmice lokalnih stručnjaka za blokčejn tehnologiju, za čiji otkup su otmičari tražili milione dolara. Imajući u vidu da je istražnim organima veoma teško da prate nelegalne isplate u kriptovalutama, očekuje se porast napada na kriptobogataše. Zato su neki od njih angažovali telohranitelje, a većina koristi metode za zaštitu virtelnih novčanika, poput upotrebe više digitalnih potpisa čime se onemogućava da samo jedna osoba potpiše i odobri prebacivanje novca na tuđe račune.\nTekst je objavljen u #150 broju časopisa Biznis & Finansije


Važno stručno i životno iskustvo - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Važno stručno i životno iskustvo\nUčenici užičke škole u poseti školskom centru u Kranju\nVažno stručno i životno iskustvo\nŠest učenika i profesor užičke Tehničke škole otputovali su prekjuče u Kranj, gde će, u okviru međunarodne razmene učenika, biti gosti tamošnjeg Tehničkog školskog centra. Iz užičke škole izabrani su najbolji učenici sa smerova elektronika i mehatronika, koji će, osim posete toj školi, imati priliku da upoznaju kulturu Slovenije i da steknu nova prijateljstva. Uzvrata poseta slovenačkih učenika i profesora Užicu planirana je za narednu jesen.\n0Piše: N. Kovačević 12. aprila 2011. 16.55\nSa školskim centrom u Kranju, uglednom obrazovnom ustanovom i evropskim srednjoškolskim centrom za mehatroniku, užička škola je uspostavila saradnju pre tri i po godine, a taj smer uvela pre dve godine. – Naše kolege iz Slovenije kažu da su dosta naučili i od nas. Zaista mislim da postoji obostrani interes nastavnika i učenika da ta saradnja dobije mnogo veći i značajniji obim – kaže direktor Dragan Tucaković i dodaje da je osim saradnje među srodnim strukovnim školama, važna i saradnja među učenicima i nastavnicima, mogućnost primene savremenih informaciono-komunikacijskih tehnologija u nastavi, poput zajedničke izrade elektronskog gradiva, ali i osmišljavanje načina za kvalitetno korišćenje slobodnog vremena mladih.\n– Videće kako drugi ljudi žive, upoznaće drugačiju kulturu, a za upravu škole i nastavnike značajno je da primene dobra iskustva te škole – dodao je Tucaković.\nPredviđeno je da užički učenici prisustvuju časovima praktične nastave, laboratorijskim vežbama i drugim obrazovnim sadržajima u kranjskoj školi, a posetiće i nekoliko preduzeća koja se bave elektronikom.\n– Drago mi j što mi se pružila prilika da idem u drugu školu, koja obrazuje iste profile, kako bih naučila i videla nešto novo – kaže Aleksandra Đurić.\n– Veoma sam zainteresovan za razvoj tehnologije i tehnike i želim da vidim kakvom opremom se služe u toj školi, a posebno me raduje što ćemo posetiti fabriku „Iskra“ koja proizvodi takve uređaje – kaže David Nedeljković. Pored njega i Aleksandre, u goste vršnjacima u Kranj otputovali su i Milan Šaponjić, Radivoje Brajović, Veljko Todorović i Mladen Babić.\n– Iako škola u Kranju ima savremeniju i bolju opremu, uveren sam da će se naši učenici veoma brzo snaći i prihvatiti nova iskustva jer su najbolji među najboljima u našoj školi – kaže profesor Milorad Murić, koji je otputovao sa užičkim đacima.\nOsim sa školom u Kranju, Tehnička škola u Užicu uspostavila je i saradnju sa sličnim školama u Subotici, Kragujevcu, ali i u Hanoveru. Osnovi cilj te saradnje je da se u strukovno bliskim školama učenici upoznaju sa mogućnostima savremene komunikacijske tehnologije, ali i da upoznaju drugačiji način života, drugačije kulture i da time steknu nova i trajna prijateljstva.\nDolazi ambasador Devenport\nPovodom sprovođenja programa MEPI (Međunarodno priznanje za mlade), u koji je uključena i Tehnička škola Užice, u petak će tu školu posetiti ambasador Velike Britanije u našoj zemlji Majkl Devenport.\nPromene su moguće uz odgovarajuće obrazovanje\nUzbudljiva porodična saga


Skupštinski kanal posle 2015. | Boom93\nPoseban TV kanal na kojem bi se emitovali uživo prenosi sednica Narodne skupštine mogao bi da bude osnovan tek nakon što se digitalizuje televizija u Srbiji.\nList Danas objavio je ovu informaciju pozivajući se na iz više izvora u nadležnim telima. Kako list piše, postoji mogućnost da skupštinski kanal bude emitovan po završetku procesa digitalizacije „u drugom ili trećem multipleksu, ali u okviru RTS“. Iako je jedna nacionalna TV frekvencija slobodna u ovom trenutku, jer nije dodeljena na dva konkursa i ne zna se da li će ponovo biti stavljena na „tender“, nije realno da ona bude dodeljena za skupštinski kanal.\nTeoretski bi to bilo moguće, ali praktično ne, jer je namera države da izađe iz vlasništva u medijima, objašnjavaju izvori Danasa. „Digitalizacija daje mogućnost za skupštinski TV kanal, ali pod uslovom da postoji politička volja i da se pronađu sredstva kojima bi se to finansiralo, jer troškovi neće biti tako mali“, dodaje sagovornik Danasa.\nMinistar kulture i informisanja Ivan Tasovac rekao je pre nekoliko dana da Ministarstvo podržava otvaranje parlamentarnog kanala, ali da postoje „dileme“ ima li tehničkih mogućnosti za njegovo uvođenje, ko bi bio osnivač i kako bi se taj kanal finansirao. Narodna skupština Srbije je uredno izmirila obaveze prema RTS za prenose skupštinskih sednica za 2012. i 2013. godinu u iznosu od 80 miliona dinara bruto za svaku godinu, rečeno je Danasu u RTS na pitanje da li parlament redovno plaća termine na drugom kanalu. Oni dodaju da za ovu godinu još nije zaključen ugovor kojim bi se regulisali prenosi Skupštine.\nMinistarski savet EU odlučuje o Srbiji


Početna/BBC vesti/Korona virus: U Srbiji još dva smrtna slučaja, Kina testira ceo grad od devet miliona stanovnika\n“U naredne dve nedelje može se očekivati povećanje, pa i proširenje virusa, ne samo u Beogradu nego u celoj Srbiji. To nas očekuje u prirodnom toku, a od sprovođenja mera zavisi brzina tog toka”, rekao je epidemiolog Predrag Kon, a prenosi televizija N1.\n„Moguće je da će tada biti odlučeno da više ne bude nastave u školama i na fakultetima”, rekao je epidemiolog.\n„Vrlo loše”, tako je holandski premijer Mark Rute u petak opisao trenutno stalje u vezi sa pandemijom, dan nakon što je broj novozaraženih dostigao 6.000, što je rekord.\nU toj zemlji čak se šale na račun vlade i trenutne situacije: „Uzmite paracetamol”, kao odgovor na sve.\nKorona virus: U Srbiji od danas dostupan lek remdesivir, Kina testira ceo grad od devet miliona stanovnika


UVOD - Konkurs FMU\nPredmet i obuhvat konkursa\nObuhvat konkursa predstavlja lokacija koja je u okviru Plana detaljne regulacije za linijski park – Beograd, gradske opštine Stari Grad i Palilula - Celina 5 - planirana za objekte i komplekse javnih službi - visokoškolske ustanove, Fakultet muzičke umetnosti sa katedrom za ples. Lokacija se nalazi u rubnoj zoni donjeg dela Dorćola, uz budući linearni park (transformacija zone uz železničku prugu koja nije više u funkciji) u blizini Marine Dorćol u ulici Dunavskoj.\nPovod za raspisivanje konkursa je potreba za unapređenjem i jačanjem kapaciteta univerzitetskog obrazovanja izgradnjom novih, rekonstrukcijom postojećih objekata i njihovim opremanjem koja je identifikovana i analizirana kroz projekat „Unapređenje i jačanje kapaciteta univerzitetskog obrazovanja“. Opšti cilj projekta je da se unaprede kapaciteti univerzitetskog obrazovanja Republike Srbije, kroz specifične ciljeve: (1) Izgradnja, dogradnja i opremanje objekata univerzitetskog obrazovanja izgradnjom novih, rekonstrukcijom postojećih objekata univerziteta u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu, (2) Poboljšanje kvaliteta i uslova obrazovanja na fakultetima univerziteta u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu, (3) Implementacija savremenih standarda održive izgradnje i korišćenja objekata univerziteta u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu. U skladu sa iskazanim potrebama za unapređenje kapaciteta univerzitetskog obrazovanja Republike Srbije, univerziteta u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu, Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja podnete su inicijative među kojima i inicijativa za izgradnju i rekonstrukciju objekata Univerziteta umetnosti: Fakultet muzičke umetnosti, Fakultet likovnih umetnosti, Fakultet primenjene umetnosti i Fakultet dramske umetnosti. Rad FMU se od njenog nastanka odvija u velikoj meri u privremenim i iznajmljenim prostorima, pa se javlja problem u vezi sa lošim kvalitetom i funkcionalnošću prostora, s obzirom na to da prostori nisu namenski građeni za izvođenje specifičnih oblika nastave kakva je nastava u polju umetnosti. Obzirom na aktuelne, ali i potrebe budućeg razvoja ove institucije identifikovana je izuzetna potreba da se za FMU obezbedi namenski prostor adekvatno tehnološki opremljen i zadovoljavajućih kapaciteta. Fakultet muzičke umetnosti je još od svog osnivanja 1937. godine, dakle preko 80 godina, u „privremenom“ smeštaju, u zgradi u kralja Milana 50. Iako je ovaj prostor maksimalno iskorišćen, za nastavu se koristi i nekoliko drugih prostora po ugovoru o zakupu ili ugovoru o saradnji. Takođe nekoliko ustanova kulture ustupa korišćenje svojih prostora za realizaciju koncertne delatnosti profesora i studenata Fakulteta muzičke umetnosti. Samo u Beogradu, fakultet realizuje preko 300 koncerata godišnje, i time se pozicionira kao jedan od najbitnijih činilaca produkcije umetničke muzike u našoj sredini. Sa preko dve stotine umetnika (profesora i umetničkih saradnika), skoro 50 naučnika (profesora i istraživača), i skoro 1000 studenata, ova ustanova ima potencijal za realizaciju nekoliko stotina koncerata godišnje, kao i za realizaciju brojnih ostalih događaja. Takođe bi se stvorili bolji uslovi za digitalizaciju srpskog nematerijalnog kulturnog nasleđa. Ove inicijative za izgradnju nove infrastrukture u visokom obrazovanju Republike Srbije jedan je od strateških prioriteta Vlade Republike Srbije u narednom periodu i izuzetno su važne za proces osavremenjavanja studiranja, kao i internacionalizacije studijskih programa.\nPored toga, aktuelni Plan detaljne regulacije za linijski park – Beograd, gradske opštine Stari Grad i Palilula, na ovoj lokaciji predviđa ustanovu visokog obrazovanja za koju je obavezna izrada arhitektonsko-urbanističkog konkursa za građevinsku parcelu sa elementima pejzažno arhitektonskog uređenja.\nLokacija nove zgrade FMU – obuhvat konkursa\nCilj konkursa je da se, u skladu sa konkursnim zadatkom, programskim zahtevima, značajem i potencijalima lokacije, izabere najkvalitetnije arhitektonsko-urbanističko rešenje novog objekta Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu, koje korespondira sa okruženjem, prilagođeno je vrednostima ambijenta i odgovara značaju koji ovakva institucija ima na regionalnom nivou. Težnja je da se kroz konkursne aktivnosti sagledaju aktuelni potencijali prostora u skladu sa današnjim kulturno-istorijskim kontekstom, značajem i razvojem predmetnog prostora kroz Plan novog linijskog parka – Beograd, kao i u kontekstu budućeg razvoja predmetne lokacije.\nIzabrana rešenja predstavljaće osnov za izradu tehničke dokumentacije za potrebe realizacije, uređenja i izgradnje.\nPoložaj nove zgrade FMU


• Najavljeno 40 miliona evra za puteve\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je na sastanku sa predstavnicima lokalnih samouprava sa teritorije Zapadnobačkog okruga da će ove i naredne godine u ovdašnju putnu infrastrukturu biti uloženo 4,5 milijarde dinara.\nMinistarka je izjavila da to nije mali novac i da će jednim delom biti biti finansirana rekonstrukcija lokalnih puteva, a drugim oporavak državnih puteva, te da će neki radovi biti zajednički sa opštinama, dok će veći deo biti u nadležnosti Puteva Srbije. Ona je rekla da je u planu izgradnja brze saobraćajnice Vrbas - Kula Sombor, da se radi projektno-tehnička dokumentacija i da će se potom utvrditi koliki je obim te investicije. - U budžetu za 2020. biće i ova saobraćajnica. U narednim mesecima razmišljaćemo kako naći izvore finansija - rekla je ministarka.\nZorana Mihajlović je tokom obraćanja u opštini Apatin, prenela da se nije odustalo od izgradnje luke u ovoj samoupravi, jer je, kako je rekla, važna za budućnost i za privredni razvoj ovog dela zemlje. Mihajlovićeva je izjavila i da će se naredne godine ući u postupak proširenja graničnog prelaza Bogojevo kao i da je interes Srbije da prolazak vozila na graničnim prelazima bude mnogo brži. Prenela je da su održani sastanci s predstavnicima Mađarske i Bugarske, te da su Mađari obećali da za vreme letnjih meseci, od maja do kraja avgusta, procedure budu što jednostavnije na graničnim prelazima. Ministarka je rekla da Srbija uzima kredite od Svetske banke za granične prelaze kako bi došla do željenih rešenja, jedinstvene kontrole prelaza i potpune digitalizacije.\nZamenik gradonačelnice Sombora Antonio Ratković je rekao da je na sastanku izneta sva problematika koja tišti građane Sombora, te da se samo zajedničkim snagama dosta toga može rešiti. Preneo je da su pojedini radovi uveliko u toku zajedno sa Putevima Srbije, kao i da je siguran da će sve ono što je predložio i upoznao ministarku, biti uskoro zajedničkim snagama i rešeno.\nsavamajstor @ Uto, 06.08.2019. 02:11\nantonio ratković društvo ministarka ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture opština apatin sombor zamenik gradonačelnice zorana mihajlović


Divan „Mobilnost umetnika i radnika u kulturi“ - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nDivan „Mobilnost umetnika i radnika u kulturi“\nObjavljeno 05/11/2018 u kategoriji: Vesti\nNaredni Divan Fondacije „Novi Sad 2021“ održava se u utorak 6. novembra u Kulturnoj stanici Eđšeg i biće posvećen temi „Mobilnost umetnika i radnika u kulturi“.\nOvom prilikom pokrenućemo pitanja važnosti programa mobilnosti i umetničkih rezidencija za karijeru, kao i pitanje organizacije saradnje između partnerskih organizacija prilikom realizacije rezidencijalnih programa.\nSvoje utiske sa prisutnima podeliće Anamarija Ranković, direktorica Zavoda za kulturu vojvođanskih Rusina, inače prva kulturna radnica iz Novog Sada koja je bila na usavršavanju u Poljskoj u okviru projekta „Izvan zone komfora” Fondacije „Novi Sad 2021“ čiji je cilj podrška mobilnosti umetnika i kulturnih radnika. Njoj će se pridružiti i Stanislava Jovanović, kustoskinja iz Galerije Matice srpske koja se puna utisaka vratila iz Kremsa (Austrija) u kojem se tokom oktobra upoznala sa načinom rada organizacije Kunstemeile – krovne organizacije muzeja, umetničkih prostora i programa u Kremsu.\nO rezidencijalnim programima za umetnike iz iskustva govoriće: Zuzana Kotikova, koordinator programa KAIR (Košice Artist in Residence) i Andrea Kalinova, vizuelna umetnica – fotograf iz Slovačke koja trenutno boravi u Novom Sadu u okviru „Plants AiR” rezidencijalnog programa (ova rezidencija se sprovodi uz podršku javnih sredstava Slovačkog umetničkog saveta).\nProjekat „Izvan zone komfora“ je prvi konkurs koji podstiče mobilnost kulturnih radnika, a koji se realizuje u Novom Sadu, i deo je šire strategije internacionalizacije kulturne scene koju sprovodi Fondacija „Novi Sad 2021“. Ciljevi projekta „Izvan zone komfora“, u okviru kojeg je Fondacija „Novi Sad 2021“ podržala 13 menadžera zaposlenih u javnim kulturnim ustanovama, su pospešivanje mobilnosti, unapređenje međunarodne kulturne saradnje i izgradnja institucionalnih i administrativnih kapaciteta u ustanovama kulture na teritoriji grada Novog Sada i opština Sremski Karlovci, Beočin i Irig.\nRezidencijalni program „Plants AiR“ Fondacije „Novi Sad 2021“, ima za cilj mobilnost umetnika i aktera u kulturnim i kreativnim industrijama: kako domaćih koji odlaze u druge evropske prestonice kulture, tako i stranaca koji nam se svojim kreativnim ostvarenjima predstavljaju u Novom Sadu.


Kostić: Previše je slučajnosti... - Hit Radio Pozarevac\nKostić: Previše je slučajnosti...\nDragan Kostić, pomoćnik gradonačelnika Požarevca za infrastrukturu i investicije i potpredsednik Gradskog odbora SNS, dao je izjavu policiji povodom incidenta od subote uveče, kada je P.P. (32) vazdušnim pištoljem pucao u službeni auto u kom se on nalazio sa suvozačem, piše portal TPK News.\nKako pomenuti portal prenosi, Kostić i njegov stranački kolega Vladimir Rašić, koji je i član Skupštine kostolačkog preduzeća RIO, te večeri vraćali su se iz Kasidola, sa proslave. Kostić je tamo išao autom “škoda fabija” Gradske uprave, da u ime grada primi zahvalnice društva ljubitelja životinja “Kikirez”, koje radi u okviru požarevačkog “Ljubimca”.\nPomoćnik gradonačelnika je, inače, već dugo tema na društvenim mrežama, na kojima mu neke stranačke kolege, ali sa lažnih profila, upućuju pretnje. Prema njegovim rečima radi se o članovima koji su napravili razdor u stranci i koji nastoje da smene gradonačelnika, čelnika SNS-a u Požarevcu, Baneta Spasovića, kupujući i ucenjujući odbornike, kao i sinhronizanovim napadima preko društvenih mreža, navodi se na portalu.\n“Ja se iskreno nadam da ovo nema veze sa njima, ali ostavljam policiji da radi svoj posao i da do kraja rasvetle ceo slučaj i otkriju motiv napadača. Pre dve godine lopovi su upali u kuću gradonačelnika i u njegovom prisustvu mu ukrali pištolj i deo porodičnog nakita, što policija do sada nije rešila. Pre deset dana ispred kuće predsednika Skupštine non stop se vrteo automobi sa nepoznatim licima, a sada ovo. Previše je slučajnosti da bi bilo slučajno, pošto mi je na lažnim profilima prećeno da mi je "sveća dogorela", "da mi se bliži kraj" i da sam "gotov”, sumnjičav je Kostić. Rašić ističe da je čudno što policija nije i od njega uzela izjavu, ali i to što je odmah nakon ovog incidenta, na društvenim mrežama bilo 150 komentara, u kojima se tvrdilo da su njih dvojica bili pijani i da je Kostić sleteo s puta i uništio auto.\nPovodom ovog slučaja oglasio se i gradonačelnik Požarevca, Bane Spasović.\nOsumnjičeni je uhapšen zbog ugrožavanja sigurnosti i izazivanja opšte opasnosti, i sledi mu saslušanje kod tužioca, koji će odlučivati o određenju pritvora. Kako smo nezvanično saznali, radi se o narkomanskom zavisniku. Takođe nezvanično, priča se da na licu mesta nije bilo uviđajnog inspektora, pa se sumnja da je uviđaj loše obavljen. Policija je saopštila da se radi o vazdušnom pištolju, ali ima indicija da je u pitanju automatski gasni pištolj, koji može da ispaljuje malokalibarske projektile, te se vrši analiza da u ovom slučaju nije upotrebljen baš on.\nZaplenjeno 62 kilograma rezanog duvana\nDrska krađa novčanika na ulicama Požarevca\nKrivične prijave za četiri lica odgovorna na tehničkim pregledima u Petrovcu na Mlavi