Za Srbiju je dobro što je Gasprom kupio NIS - Rusija i Srbija - Ekonomija - Ceopom Istina\nAutor: Aleksandar Kostić\nZa Srbiju je dobro što je Gasprom kupio NIS\nNaslovna / Rusija i Srbija Rusija i Srbija - Ekonomija / Za Srbiju je dobro što je Gasprom kupio NIS\nKategorija: Rusija i Srbija - Ekonomija / Objavljeno: 29/10/2013, 16:15\nSa približavanjem početka izgradnje Južnog toka kroz Srbiju bitka za zaustavljanje celog projekta postaje sve ozbiljnija, a bez mnogo dileme se može reći da su glavni protivnici ovog gasovoda Sjedinjene Države, kojima izgradnja još jedne gasne veze između Rusije i Evrope remeti sve najvažnije planove za kontrolu Balkana i Mediterana. Sprečavanje ostvarenja projekta Južni tok ili njegovo prilagođavanje interesima Zapada, što podrazumeva njegovu što veću kontrolu, predstavlja složenu operaciju koja se u Srbiji sprovodi već neko vreme, a aktuelna dešavanja i propagandna ofanziva poput serijala Insajder su, čini se, deo pripremne faze pred konačan obračun koji bi mogao da nastupi uskoro.\nDok se u državnim strukturama Srbije odvijaju zakulisne radnje, a srpska javnost zamajava Insajderom i sličnom propagandom, u kojoj se prodaja NIS-a predstavlja kao pljačka stoleća, nastavljaju se napadi na NIS i koraci ka ostvarenju plana gasnog povezivanja Srbije i Bugarske, koji bi se snabdevali gasom iz Azerbejdžana. S obzirom na ofanzivu evroantlantskih struktura u Srbiji, opasnost da se Južni tok stopira baš u Srbiji je sasvim realna, zbog čega je pre neki dan došlo i do javnog reagovanja ambasadora Rusije Aleksandra Čepurina, koji je diplomatski upozorio da „prevelika birokratija može zakočiti realizaciju projekta Južni tok.“, dok je „Glas Rusije“ kao glavne kočničare rusko-srpskih energetskih odnosa, prozvao ministarku energetike Zoranu Mihajlović i nevladinu organizaciju „Isak fond“.\nDugoročno dobar posao\nPodzemni i medijski rat vodi se podjednako oko Južnog toka i NIS-a, a dok gasovod u Srbiji još nije započet, naftni gigant već šestu godinu radi u većinskom vlasništvu Gaspromnjefta, i danas predstavlja zvanično najuspešniju kompaniju u Srbiji, koja je 2012. godine poslovala sa neto dobitkom od 49 milijardi dinara, ili oko 450 miliona evra. Ovakav prihod je po kritičarima celokupnog energetskog aranžmana jedan od najjasnijih pokazatelja da je NIS „poklonjen“ Rusima, a Srbija oštećena, pošto je kada je kompanija prodavana, njena cena, to već i vrapci na grani znaju, bila 400 miliona evra za 51% NIS-a plus 500 miliona evra zajma za investicije, uz uslov izgradnje Južnog toka kroz Srbiju.\nProdaja NIS-a dogovorena je Međudržavnim energetskim sporazumom Srbije i Rusije, ali treba napomenuti da se ulazak Rusije u energetiku Srbije nije desio iznenada, već da su prvi koraci u ovom pravcu učinjeni još sredinom 90-ih, pod vođstvom bivšeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića i nekadašnjeg predsednika Vlade Mirka Marjanovića. Tada je već jasno nagovešteno da će u energetici Srbije dominantno mesto dobiti mešovite rusko-srpske firme, i da se sprema gasovod koji će biti veza sa Rusijom preko Bugarske\nEnergetski sporazum Srbije i Rusije i prodaja NIS-a predstavljala je stoga jedan od delova dugoročne strategije, koja je trebalo da bude krunisana Južnim tokom, za koji se svi nadamo da će biti izgrađen. Treba međutim napomenuti da su, kako je to nedavno obelodanio Nenad Popović, akcionari Južnog toka, italijanski ENI (20 odsto), francuski EDF (15 odsto) i nemački BASF (15 odsto) vršili ogroman pritisak na Rusiju da trasa gasovoda prolazi kroz Rumuniju, tako da je 51% NIS-a zapravo bio ulog Srbije za učešće u ovom projektu, pošto da srpska kompanija nije prodata, gasovod verovatno i ne bi ni prošao kroz Srbiju.\nKada se ovaj projekat ostvari, i kada posle nekog vremena Srbija počne da oseća koristi i pogodnosti zbog svoje uloge u njemu, pokazaće se svakako da je 51% NIS-a bio opravdan ulog, iako bi istini za volju, za građane Srbije bilo najbolje da je sve svoje velike kompanije poput NIS-a država mogla da sačuva u svom stopostotnom vlasništvu i da ih razvija kao moderne i profitabilne kompanije. Da je bilo odgovornosti i pravovremenih ulaganja NIS bi mogao da bude uspešna državna firma, ali to, nažalost, kao što znamo, često je „domaća pamet“ uspevala da upropasti i najprespektivnije kompanije.\nPrilikom prodaje Gaspromu, i to na početku ekonomske krize, NIS je takođe, poput mnogih, bio opterećen velikim gubicima, viškom radnika, rafinerijom porušenom 1999, i zastarelim sistemima za istraživanje, proizvodnju i preradu nafte. Kompanija nije ulagala dovoljno novca u sopstveni razvoj, gubila je klijente, gomilala kredite i bila u znatnoj meri korišćena kao mehanizam za čuvanje socijalnog mira. Godinama je služila i za pokrivanje dugova drugih javnih preduzeća, dok su stanje u kompaniji takođe otežali i brojni nestručni kadrovi imenovani po partijskoj pripadnosti.\nSvi ovi faktori su znatno slabili pregovaračku poziciju srpske strane, a pre nego što su ušli u pregovore, predstavnici Srbije, namerno ili slučajno, nisu do kraja ni utvrdili šta tačno nude na prodaju. Zato je došlo do neslaganja pošto je po ruskoj računici NIS bio gubitaš, a po srpskoj ostvario je dobit od oko 2,3 milijarde dinara. Pravo stanje NIS-a je pokazao tek izveštaj revizorske kompanije KPMG, koji za nas nije bio povoljan. Prema nekim mišljenjima, realna situacija NIS-a je zapravo sakrivana od Rusa, koji su s druge strane snabdeli brojnim insajderskim informacijama, pa čak i onim o pokušajima prebacivanja novca na druge račune. Na kraju je dogovoreno da Gaspromnjeft kupi NIS u postojećem stanju, sa poslovanjem koje u tom trenutku nije bilo moguće potpuno utvrditi, a ruska strana je prihvatila i gubitke NIS-a koji su samo na kraju 2007. bili oko 250 miliona dolara, dok je prema drugim procenama srpska kompanija bila u minusu od čak milijardu evra.\nPoučan primer „INE“\nCena za koju je 51% NIS-a prodato Gaspromnjeftu i dalje je jedan od glavnih aduta protivnika celog sporazuma, ali s obzirom na to ko je i kako prodavao, i u kakvom stanju je NIS bio pre prodaje, pitanje je da li je moglo da se dobije više. Alternativa je bila da kompanija ostane u državnom vlasništvu, kao što su to i danas Telekom, EPS i Srbijagas, ali o tom slučaju, da bi NIS opstao i napredovao, naša država je morala da uradi sve ovo što je proteklih godina uradio Gasprom. Znajući, nažalost, kakvi sve kadrovi sede na čelu javnih preduzeća koje su još u vlasništvu Srbije, veliko je pitanje šta bi u tom slučaju danas ostalo od srpske naftne kompanije. Druga mogućnost, kada je već odlučeno da se NIS-proda, bila je da se raspiše tender, dok su kao najzainteresovaniji pominjani mađarski MOL i PKN, austrijski OMV, grčki Helenik petroleum i ruski Lukoil. Podsećanja radi, Vlada Srbije usvojila je jula 2006. godine Strategiju koju je ponudio konzorcijum Meril Linč – Rajfajzen investment. Taj model je predviđao prodaju manjinskog paketa akcija te kompanije strateškom partneru koji bi time stekao i upravljačka prava, a bio bi u obavezi da u prve tri godine NIS dokapitalizuje sa oko pola milijarde evra. Kasnije je ipak odlučeno da se NIS proda direktnom pogodbom Gaspromnjeftu, koji je, kako se videlo, prodat pod sličnim uslovima.\nKada se već govori o ceni, tada je pominjano da je MOL recimo celu kompaniju hteo da kupi za oko milijardu evra, a kako bi NIS prošao da ga je kupio MOL (ili OMV, svejedno) može se videti na primeru susedne Hrvatske, čije pravosuđe trenutno zahteva hapšenje i izručenje direktora MOL-a Zoltana Hernadija jer ga sumnjiči da je sa deset miliona evra podmitio bivšeg premijera Ivu Sanadera kako bi upravljačka prava INE prepustio MOL-u. Prema tvrdnjama sindikata INE, Mađari nisu modernizovali riječku i sisačku rafineriju, u Sisku su prepolovili rad, u maloprodaju nisu uložili ništa već je daju u franšizu, a na Ininim benzinskim stanicama u BiH se umesto hrvatskog prodaje mađarsko gorivo. Takođe se u Hrvatskoj već duže vreme govori o zatvaranju rafinerije u Sisku, dok su strahovi pojačani posle odluke MOL-a da zatvori svoju rafineriju u Mantovi.\nS obzirom na dešavanja u Hrvatskoj, realno je reći da smo, bar u toj oblasti, bolje prošli od Hrvata, i da je dobro što je NIS, ako je već morao da bude prodat, došao u ruke investitoru koji je napravio najuspešnije preduzeće u Srbiji, koje je delom i u rukama njenih građana. Prema najnovijim podacima, od gubitaša „teškog“ pola milijarde evra u 2008, NIS je tokom pet godina izrastao u kompaniju koja učestvuje u prihodima državne kase sa čak 11 odsto i pojedinačno je ubedljivo najveći budžetski uplatilac u Srbiji. Ukupno je od preuzimanja ova kompanija na ime poreza, akciza, taksi i doprinosa isplatila 475 milijardi dinara, ili oko 5 milijardi evra, a tokom leta je na račun države po prvi put u istoriji legao novac od dividendi što je zajedno sa porezima iznelo 4,7 milijardi dinara. Analiza navedenih podataka pokazuje da je NIS jedan od stubova stabilnosti finansijskog sistema Srbije, kao i garant funkcionisanja penzijskog i zdravstvenog sistema u čije je kase naftna kompanija od 2009. uplatila više od 30 milijardi dinara.\nZa razliku od mnogih velikih privatizacija koje su završene katastrofom (setimo se samo Železare Smederevo) NIS je kupila kompanija zainteresovana da ulaže u naše kapacitete – rafinerije, naftovod, vetroelektrane i da se širi i u susednim državama, i koja ima sredstava i interes da uloži u istraživanje i crpljenje nafte u našoj zemlji i susedstvu. Strateški plan NIS-a je da zauzme centalno mesto u regionu u snabdevanju tržiša gorivom iz rafinerije u Pančevu, zbog čea su kupljene pumpe OMV-a u Bosni, a najava je da će do kraja 2013. godine biti otvoreno još oko 100 pumpi u Bugarskoj, Rumuniji i Mađarskoj. Prema navodima Kirila Kravčenka investicije u NIS su od 2009. dosada su dostigle dve milijarde evra, dok se u naredne tri godine očekuje ulaganje još 1,5 mlrd. evra.\nIzdašan socijalni program i „niska rudna renta“\nDanas je tržišna kapitalizacija NIS-a na Beogradskoj berzi, odnosno njena vrednost, 146,5 milijardi dinara, dakle nešto više od 1,3 milijarde evra, a kada se razmatra prodaja NIS-a, treba uzeti u obzir i geopolitičku realnost Srbije, i činjenicu da je ona sada u rangu ekonomske kolonije EU. Da je recimo NIS ostao u državnom vlasništvu, pitanje je da li bi kompaniji uopšte bilo dozvoljeno da se širi i napreduje, i time jača uticaj Srbije u regionu. Verovatniji odgovor je da ne bi, tako da je u suštini prodaja Rusima omogućila dalju regionalnu ekspanziju kompanije, i samim tim jači položaj Srbije.\nRusi i Srbi jesu braća, ali nam posao sa NIS-om i Južnim tokom ukazuje da nam kese nisu sestre, a da Gaspromnjeft nije kompanija koja se bavi humanitarnim radom već energetikom. Predstavnici Gasproma zato svakako nisu pokazivali želju da zbog bratske ljubavi plate NIS više nego što moraju, dok menadžment NIS-a danas radi u cilju maksimizacije profita. U tom smislu je pojačana i eksploatacija resursa u Srbiji, koja je delom i rezultat širenja u regionu, što opet izaziva optužbe da ćemo ostati bez nafte, ali se isto ako vrše i nova istraživanja, jer su bušotine u Vojvodini već blizu kraja eksploatacije. Takođe se NIS-u prigovara da na mesto starih radnika primaju novi preko agencija za zapošljavanje, sa mnogo lošijim statusom i primanjima. To je danas nažalost postala uobičajena praksa u Srbiji, ne samo u NIS-u, ali zbog toga su predstavnici Nezavisnog sindikata dva puta slali pisma predsedniku Tomislavu Nikoliću. Ne ulazeći u motive njihovih pisama, mora se reći da takva praksa tako velikoj kompaniji i ne služi na čast, ali treba reći i da NIS ima ubedljivo najbolji socijalni program u regionu. Oko 6 000 radnika je otišlo iz firme uz ogromne otpremnine od 750 evra po godini staža, a trend je da se radna snaga dodatno smanjuje, u okviru programa dobrovoljnog odlaska. Tim programom radnik NIS-a dobija 560 evra bruto po godini ukupnog radnog staža, i jednu i po zaradu, a uz to, u okviru dobrovoljnog odlaska, zaposleni mogu da računaju na otpis do čak 70% preostalog duga za stambeni kredit koji su dobili uz subvenciju NIS-a, što je najveći socijalni program koji je ikada sproveden na Balkanu.\nKada je kupovan NIS, Gasprom je u okviru kompanije, pored rafinerija, skladišta i oko 450 benzinskih pumpi, dobio i monopol naftnih derivata i gasa na srpskom tržištu do 2012, pravo na eksploataciju naftnih i gasnih polja u Vojvodini, pravo na sve termalne i termomineralne vode. kao i koncesiju »Naftagasa« u Angoli, koja važi do 2025. godine. Energetskim sporazumom utvrđena je i rudna renta od samo 3% dok traju investicije, koja se na primer u Insajderu tretira kao jedan od načina pljačke Srbije, jer za „Gasprom“ ne važi promenjen obračun rudne rente za naftu sa tri na sedam procenata, koji po novom zakonu važi od početka ove godine. Kada je reč o tome, treba istaći objašnjenje koje je u januaru dao Lajoš Seke, pomoćnik za mineralne sirovine u Pokrajinskom sekretarijatu za energetiku i mineralne sirovine Vojvodine . Prema njegovim rečima, sam čin „zamrznutih“ poreza i taksi, ili čak njihova potpuna suspenzija za vreme trajanja kapitalnih investicija je česta praksa u svetu. Naplaćivanje rudne rente je, od države do države, definisano na razne načine, a niska renta je uobičajena za ležišta u odmakloj fazi eksploatacije, a takva su praktično sva ležišta u Vojvodini.\nNIS do 2002. inače nije plaćao rudnu rentu, a za poslednje dve godine je na to ime uplatio oko 50 miliona evra. Prema Sekeovim rečima, NIS je jedina kompanija od svih u kojima je država suvlasnik ili 100% vlasnik koja ovu obavezu redovno izmiruje. Pri tome, bruto prihod, koji služi kao osnovica za izračunavanje rente se obračunava prema berzanskoj ceni nafte i gasa, za razliku od, na primer, rudnika uglja, koji ugalj „prodaju“ termoelektranama po nekoj internoj ceni, daleko od bilo kakve tržišne. Isti princip je važio i za NIS pre privatizacije, kada je, na primer, naknadu plaćao po ceni od 28 dolara po barelu, a cena nafte na berzi je bila 120 do 130 dolara. U neredovne platiše spadaju RTB Bor kao i preduzeća za proizvodnju kamenih agregata, pa bi zbog toga, kada se već govori o rudnoj renti, zahtev za njeno povećanje bio opravdan kada bi je svi plaćali.\nIznos rudne rente za NIS se inače teško može promeniti pošto je predviđeno da se ona Srbije plaća dok NIS ne vrati investicije uložene u Srbiju, ali je sada pitanje da li se pod krajem investiranja podrazumeva završetak rafinerije u Pančevu, ili se računaju i nove investicije. Takođe, Milan Bačević, ministar prostornog planiranja i rudarstva, je ranije istakao da bi od povećanja rudne rente NIS-u Srbija ubirala veći prihod godišnje za 15 do 20 miliona evra, ali bi „Gaspromu” morala da plati penale za nepovučene, a ugovorene količine gasa, koje iznose 300 miliona evra godišnje, a koje Srbija nikada do sada nije platila.\nNisku nadoknadu za rudnu rentu država kompenzuje visokim akcizama na gorivo koje čine više od 50 odsto maloprodajne cene, i na taj način je trošak svaljen na leđa građana. Ipak, prema rečima Kirila Kravčenka, NIS će sledeće godine imati jednu trećinu domaće nafte, pa će onda moći da se razmišlja o sniženju cene goriva ispod proseka u regionu, ali samo ukoliko ne bude rasla cena nafte na svetskom tržištu i kurs dinara bude stabilan.\nNIS i „evropska Srbija“ – mazohizam ili reket koji se ne isplati\nPrema nedavno objavljenoj analizi, NIS se u Srbiji nalazi na prvom mestu po ukupnim prihodima i profitu za 2012. godinu ispred EPS-a, Telekoma Srbije, Deleza i Srbijagasa. Kompanija i dalje jača, i nastavlja svoje širenje u regionu, što bi trebalo da poveća njenu vrednost i prihode, i samim tim uplate u budžet Srbije. Ipak, i pored toga, NIS je u javnosti izložen konstantnim napadima, koji se pojačavaju negativnim kampanjama poput nedavno završenog Insajdera, gde je se neprestano ponavljala teza da smo kompaniju „poklonili Rusima“. Tim povodom, zanimljivo je primetiti da, iako Insajder i ostali posredno tvrde da je posao sa Rusima prepreka evrointegracijama Srbije, to apsolutno nije tačno. Istina je baš suprotna i zvanična politika NIS-a bila je da podržava evrointegracije Srbije i da zbog poslovnih projekata u Rumuniji, Bugarskoj i Mađarskoj NIS sarađuje sa institucijama Evropske unije. Po rečima Kirila Kravčenka, kompanija se trudi da pomogne čitavom regionu, pre svega Srbiji, kako bi se brže integrisala u EU, a Kravčenko je u intervjuu portalu „Euroaktiv“ naveo da zvanična strategija NIS-a, koju su odobrili svi akcionari, uključujući i “Gaspromnjeft” obavezuje menadžment da pruža Srbiji najveću moguću pomoć po pitanju evrointegracija, i da bi držanje Srbije podalje od članstva bilo suprotno ekonomskim interesima kompanije.\nSem NSPM i, začudo, „Vremena“, u ostalim srpskim medijima niko nije objavio nijedan autorski članak koji bi demantovao prljavu kampanju B92 i „Insajdera“, a koja je direktno usmerena na štetu i kompanije i dugoročnih srpskih interesa, dok su komentari čitalaca na sajtovima „proevropskih“ medija bili puni mržnje prema Rusiji i Gaspromu. Možda bi to mogao biti povod da menadžment NIS-a razmisli da li je politika bezrezervne podrške „proevropskim snagama“ i njihovim medijima dugoročno ispravna i u interesu kompanije, jer se pokazuje da su upravo ti mediji i snage uvek spremni da im zabiju nož u leđa. Ispada da Rusi u Srbiji sami finansiraju antiruske medije, što je ili primer neviđenog mazohizma ili pogubne i neisplative politike plaćanja svojevrsnog reketa onima koji su ili iz interesa ili iz ubeđenja nenaklonjeni snažnijem ruskom prisustvu u Srbiji i regionu.\nPostavlja se pitanje kakva je to marketinška i šira strategija NIS-a kada javno mnjenje o celokupnom energetskom aranžmanu u Srbiji opet formiraju Insajder i ministarka Zorana Mihajlović, koja je uzgred rečeno, zajedno sa Vučićem i Kravčenkom nedavno obeležila početak gradnje vetroparka u Plandištu, iako se iz sve snage trudi da prikaže da su prodaja NIS-a i Južni tok nešto najgore što je moglo da zadesi Srbiju.\nSrpsko ruski energetski aranžman je, bez obzira na neke zamerke koje se mogu uputiti, isuviše važan i za Srbiju. Jer sa širenjem NIS-a i napretkom projekta Južni tok, zapadna politika kontrole Balkana polako ali sigurno, gubi bitku sa strateškim i dugoročnim projektima Rusije, koju Južni tok na velika vrata ponovo uvodi u ovaj region, što je nama ujedno velika podrška na duže staze. Projekat je zato, što je bilo za očekivati, sve vreme izložen opstrukciji i medijskim napadima, koji s vremena na vreme kulminiraju emisijama poput Insajdera, a cilj medijske hajke je i da se zaustavi prodor ruskih banaka i firmi na balkansko tržište. A ako Južni tok ne može da se spreči, onda je namera da se već veliki gasni poslovi oko Južnog toka u Srbiji povere nemačkim i američkim, umesto srpskim i ruskim firmama. Za ovakav scenario se već mesecima lobira u vrhu vlasti, čije aktivnosti izazivaju sve više sumnji i u Moskvi. Ipak, ostaje da verujemo da su NIS i Gasprom ipak jači od Zorane Mihajlović i Brankice Stanković.\nNa kraju, mora se priznati da smo mi sada, nažalost, mali i isuviše slabi, ma koliko to saznanje bilo neprijatno. Zato je važno uz sebe imati nekog snažnoh prijatelja. A rusko prijateljstvo, čak i ako ponekad košta, dugoročno je za Srbiju znatno jeftinije nego neprijateljstvo koje nam iza evropske maske nudi Zapad.\nJedan komentar na Za Srbiju je dobro što je Gasprom kupio NIS\nKomentar od slobodan:\n05/05/2014 u 14:59\nTeško je ne primetiti nekoliko stvari:\n– Cena -800 miliona od revizorske procene\n– južni tok ako ga uopšte bude, moramo sami da gradimo kroz Srbiju,\n– rudna renta je smešnih 3%\n– kadrovska politika je obogaljila naftnu industriju,\n– ubrzano se iscrpljuje nafta u Vojvodini,\n– kvalitet goriva i dalje upitan,\n– da li je Gaspromneft uneo svoj kapital u modernizaciju NIS, ili je uzeo kredit i zadužio NIS\nI još dosta toga, istina NIS je najveći uplatilac poreza i doprinosa i to je OK…..\nOstavite komentar na Za Srbiju je dobro što je Gasprom kupio NIS


DODIK: Srpska ne želi u NATO a bez naše saglasnosti ne može u tom smeru da ide ni BiH!\n18.08.2020. 18:05h 18.08.2020. 18:05h\n"Ako mi ne damo saglasnost da BiH ide ka NATO, ona u tom smeru neće ni ići, i to je jasno", rekao je Dodik novinarima u Stanarima.\n"I to takošto je visoki predstavnik, taj masovni kriminalac, otimao nadležnosti Srpskoj i prenosio ih na nivo BiH, iako ona nema pravo na te nadležnosti", naveo je Dodik, prenela je Srna.\n"Mi ne bežimo od razgovora o tim ustavnim promenama, jer imamo razne ideje tog tipa... Ako znamo da je u Vašingtonu u nekom ranijem vremenu, u okviru Klintonovog tima, bila opcija da ukoliko Bošnjaci ili muslimani ne uspeju da ubede Srbe da ostanu u BiH, zašto bi se neko toga držao", kaže Dodik.\n"To će biti jedan od naših zahteva da se uključi u Ustav", rekao je Dodik.\n"Dakle, nismo nespremni za tu vrstu priče. Stvar treba vratiti na poštovanje izvornog Dejtona, dajte da prvo poštujemo Ustav pa ćemo se dogovarati. A sve što ste nam mimo naše volje oteli pritiscima, malverzacijama i podmetanjima visokih predstavnika, naravno da nećemo legalizovati. To neka izbiju sebi iz glave", zakljucio je Dodik.\n"Verujem da je ambasador Nelson mislio da je stvar promena Ustava na nama, a ne na njemu, i da se neće u to petljati. Dejtonski sporazum je sve rešio", rekao je Dodik i dodao da ukoliko žele da se on menja, to mogu da učine strane u BiH, a to su RS i Federacija BiH.\n"Dakle, ako želite da menjate Ustav, pre toga je potreban sporazum i ugovor između dva entiteta, pa tek onda da to ide u parlament... Nisu tačna tumačenja da je u tom smislu potrebna dvotrećinska većina u parlamentu", precizirao je Dodik.\nDODIK: Srpska nije odgovorna što BiH nije dobila 250 miliona evra pomoći EU\nMilorad DodikRSBiHUstav BiHvisoki predstavnikErik NelsonDejtonDejtonski sporazum


SAD: Kina važno pitanje tokom izborne sezone\nVažnost odnosa Kine i SAD podvučena i nedavnom posetom Državne sekretarke Hilari Klinton Pekingu\nI demokratska i republikanska kampanja su u cilju medjusobnih napada, emitovale čitav niz kampanjskih spotova na temu Kine\nPredsednički kandidat republikanske stranke Mit Romni juče je ponovo kritikovao Kinu, iskoristivši uvodnu reč tokom prve predsedničke debate kako bi obećao da će „izvršiti pritisak na Kinu, ako i kada bude varala“.\nTakva retorika nije uobičajena za predsedničkog kandidata Republikanske stranke, koji je obećao da će, ukoliko bude izabran, već prvog dana na položaju proglasiti Kinu manipulatorom valute.\nČovek kojeg on pokušava da pobedi, predsednik Barak Obama, takodje je obećao da će biti oštar prema Kini.\nProšlog meseca, predsednik je uložio protest Svetskoj trgovinskoj organizaciji protiv Kine, iznevši argument da Peking nepravedno subvencioniše izvoz auto delova. To je deveta takva akcija preduzeta tokom administracije predsednika Obame.\nObe kampanje su takodje, u cilju medjusobnih napada, emitovale čitav niz kampanjskih spotova na temu Kine. Ti spotovi navode izvesne posmatrače na zaključak da se obe strane takmiče ko će biti oštriji prema toj sili u usponu, koja se često okrivljuje za gubitak radnih mesta u Sjedinjenim Državama.\nTo se ne dopada bivšem državnom sekretaru Henriju Kisindžeru. Pre 40 godina on je bio jedan od najvažnijih činilaca ponovnog zagrevanja odnosa sa Pekingom i sada ukazuje da kandidati koriste, kako je rekao, „ekstremno žalosnu“ retoriku kad Kinu opisuju kao „prevaranta“.\nU juče održanom govoru na jednom forumu u Centru Vurdo Vilson, u Vašingtonu, Kisindžer je rekao da mu „smeta“ što obe kampanje „apeluju na sumnjičavost prema Kini“ kako bi stekle glasove.\nKisindžer je već dao svoj glas Romniju, ali je rekao da ne podržava obećanje tog kandidata da će Kinu nazvati manipulantom valute, dodavši kako veruje da se većina kineskih stručnjaka slaže sa njim.\nNedavne ankete pokazuju da bi ta Romnijeva strategija mogla da pomogne u njegovoj kandidaturi. Anketa koju su sproveli Vol Strit džurnal i TV mreža NBC, pokazuju da 45 odsto registrovanih birača misle da bi Romni obavio bolji posao na planu ekonomskih izazova koje predstavlja Kina. U poredjenju sa tim, samo 37 odsto je reklo da bi Obama rukovodio tom situacijom bolje.\nSa svoje strane, kineski funkcioneri veoma oprezno izbegavaju da stanu uz jednu od strana u američkoj predsedničkoj kampanji i umesto toga insistiraju da oba kandidata koriste pitanje Kine kako bi pridobili glasove. Nekoliko uvodnika u kineskim državnim medijima nedavno je sugerisalo da će pobednik, kada se izbori završe, shvatiti potrebu saradnje sa Kinom, drugom po veličini svetskom ekonomijom.


Nema bonusa za igrače Reala i ako osvoje Primeru\nIzvor: MozzartSport.com, 03.Jul.2020, 19:07\nNeće ih biti ni za eventualnu titulu prvaka Evrope\nSavršeni Real Madrid. Ni korona, ni Barselona. Niko mu ništa ne može. Pre pauze zbog pandemija dobio je aktuelnog vladara Španije (2:0), a posle nastavka prvenstva zaređao sa pobedama, a zahvaljujući kiksevima Katalonaca izbio na prvo mesto i pet kola pre praja La Lige nalazi se u sjajnoj poziciji da krunu vrati u Madrid.\nAko se to desi, fudbaleri kraljevskog kluba neće dobiti nikakvu novčanu nagradu. Nikakav bonus, koji bi im inače sledovao u redovnim okolnostima. No, kako je ceo svet u vanrednom stanju, tako su i na stadionu „Santjago Bernabeu“ postigli dogovor sa igračima i stručnim štabom da finansijskim prinadležnosti u slučaju osvajanja titule...


Pred prisutnima je i pročitao dokument koji navodno sadrži informacije o svedočenju Rade Trajković, "zbog kojih su Spasojević i Rošić u pritvoru".\n"Svedokinja Rada Trajković, između ostalog, je izjavila da je imala neprekidne kontakte sa sada pokojnim Oliverom Ivanovićem i da je Oliver bio stalno praćen i prisluškivan od profesionalne službe, a naročito države Srbije", pročitao je predsednik, dodavši "vidite vi kakav je to lažov, ta žena", pa je nastavio da čita.\n"Ali što se tiče organizovanja za ubistvo i egzekuciju Ivanovića iza njega stoji osumnjičen Milan Radoičić koji je u bekstvu i njegovi ljudi koji su došli iz Srbije i koji deluju na Severu Kosova. Po svedokinji, Oliver Ivanović je znao da će biti ubijen, a za ovo, on je informisao sve organe obezbeđenja na Kosovu i u Srbiji. Oliver Ivanović je za ovo informisao lično i predsednika Srbije i službu BIA, ali niko mu nije pružao podršku", navodno stoji u dokumentu.\nPredsednik je istovremeno i negirao ove navode i dodao da je nekadašnjem najuticajnijem lideru sa Svera Kosova u dva navrata nudio različite vrste obezbeđenja, a na raspolaganje mu je stavio, kako tvrdi i Žandarmeriju. "Da skinemo ljude iz Žandarmerije pošto ne mogu kao žandarmi da budu na Kosovu, da ih mi plaćamo iz centralne Srbije, da niko ne zna, da bi ga čuvali", ustvrdio je Vučić.\nPredsednik je naveo da mu je obezbeđenje nudio u vreme kada mu je Oliver govorio da se ne oseća lično ugroženo, ali da je, po njegovoj proceni, "važno zbog kriminala koji postoji". Ali, kako je rekao, Ivanović je to "dva puta odbio", i da za to ima svedoke "u njegovoj najbližoj porodici".\nIako najviši čelnici države, od ministarke pravde, preko direktora Kancelarije za KiM i samog predsednika, mesecima uveravaju srpsku javnost da Specijalno tužilaštvo Kosova odbija saradnju pri istrazi ovog ubistva te da brojne zamolnice za dokaze i dokumente srpskog tužilaštva ostanu bez odgovora, predsednik je danas javnosti ipak predstavio jedan dokument koji, kako on to vidi dokazuje "o kakvim lažovima mi ovde govorimo".\n"Samo da vidite o kakvim lažovima mi ovde govorimo. Ti ljudi su optužili svoju državu, ti ljudi drže kao taoce sve ljude zbog svoje političke agende, a kakvi su lažovi, da o tome i ne pričam. Pošto su govorili da nisu svedoci i da nisu davali izjave, evo da vidite da jesu", naveo je Vučić.\nI dok je neumitno da neko laže, predsednik samo nije siguran - ko. "Ili laže Rada Trajković ili laže Sulj Hodža, jedan od njih dvoje ili oboje", ogradio se predsednik.\nKossev je naveo da je Hodža naprasno prekinuo razgovor pre nego što su ga novinari tog portala upitali da li je dokument koji je danas medijima pokazao srpski predsednik autentičan, kao i da li je taj dokument srpskim organima dostavljen na osnovu zamolnice.\nTrajkovićeva zahteva da se objave njene izjave\nNakon konferencije predsednika Vučića, oglasila se i sama Trajkovićeva, koja zahteva od kosovskog tužilaštva da objavi sve njene izjave i komunikaciju sa kancelarijom Specijalnog tužilaštva.\n"Dvojicu osumnjičenih u istrazi, za produženje čijeg pritvora me je danas Aleksandar Vučić protivpravno i nerazumno optužio na svojoj konferenciji za štampu, ne poznajem niti imam bilo kakva saznanja o njihovim aktivnostima", navela je.\n26.05.2020 Povratak u školske klupe 1. juna (558)


Kompanija Okov uskoro otvara prodajni centar u Beogradu - okov - Beograd, Srbija\nKompanija Okov uskoro otvara prodajni centar u Beogradu\nNa starom i Beograđanima dobro poznatom mestu, na Bežanijskoj kosi, lokacija bivšeg Merkura, otvoriće se prodajni centar koji na jednom mestu nudi apsolutno sve za radionicu, baštu i domaćinstvo.\nKompanija Okov, sa velikim uspehom posluje u Crnoj Gori već punih 25 godina, gde je razvila lanac od 16 prodajnih centara i važi za najbolju veliku kompaniju, o čemu svedoče i brojne nagrade. Porodična kompanija, koju predvodi osnivač Gojko Bajović sa svojom porodicom, iz godine u godinu beleži izvanredne prodajne rezultate, a sada je na red došao izlazak na regionalno tržište.\n„Imamo odličnu saradnju sa 350 svetskih brendova proizvoda za radionicu, baštu i domaćinstvo. Proveren maloprodajni koncept sa savršeno urednom i pregledno izloženom robom pruža potrošačima jedinstvenu mogućnost da na jednom mestu obave kupovinu svega što im je potrebno za radionicu, baštu i domaćinstvo. Naša analiza tržišta je pokazala da prestonici Srbije nedostaje baš takav objekat, te smo došli do procene da je sada pravi trenutak predstaviti se i na ovom tržištu u najboljem svetlu, kao zrela i ozbiljna kompanija“, navode iz Okova.\nKljučni momenat za razvoj kompanije se desio pre 12 godina kada je ovo porodično preduzeće ušlo u strateško partnerstvo sa austrijskom kompanijom „3e“.\n„Od njih smo počeli da nabavljamo najveće svetske brendove po povoljnim cenama, a za uzvrat smo dobili „know-how“ i razvijen maloprodajni koncept izlaganja robe“, dodaju iz ove kompanije.\nJedinstveno Okov iskustvo kupovine, zasniva se na kulturi apsolutne posvećenosti kupcu, uređujući prodajna mjesta u skladu s najvišim standardima. Kompanija Okov je zaposlila 80 građana Beograda, a njihova zajednička misija je podrška svima koji stvaraju i čine lepšim svet koji nas okružuje, kao i da stvaraju bolji život za sve.\n„Naši kupci su i majstori i oni koji uređuju i opremaju sopstvene kuće i bašte. Trudimo se da i jednima i drugima obezbedimo sve: kvalitetne robe vodećih svetskih marki, dostupne uvek i po najboljim cenama i fer i transparentnim uslovima“, saopštili su predstavnici kompanije.\nOtvaranje prodajnog centra u Beogradu, koji se prostire na 10 000 kvadratnih metara sa 13 robnih grupa i preko 40 000 inovativno i pažljivo izloženih artikala, je samo početak ekspanzije ovog maloprodajnog lanca. U narednim godinama se planira otvaranje i u ostalim gradovima Srbije.\nSvečano otvaranje Okov centra na Bežanijskoj kosi, na lokaciji bivšeg Merkura, je zakazano za subotu, 9. mart sa početkom u 10 h, a tokom celog vikenda sve posetioce očekuje popust na kompletan asortiman.


Naime, zadržavanje zaposlenih tri meseca od isteka pomoći bio je jedan od uslova za dobijanje podrške države, a ispunjenost uslova država je proveravala svakog poslednjeg dana u mesecu, počev od aprila, zaključno sa 31. oktobrom ove godine.\nEkonomski analitičari i privrednici smatraju da će tek posle ovog tromesečnog perioda kriza "pokazati zube" i da bi krajem godine mogla da usledi serija otkaza, ali i smanjivanje zarada zaposlenima, posebno u firmama koje će biti najviše pogođene posledicama pandemije.\nPojedini ekonomisti očekuju da će zbog posledica epidemije korona virusa u Srbiji ostati bez posla nekoliko desetina hiljada ljudi.\n"Programom isplate minimalaca predviđeno je da poslodavci ne otpuštaju radnike do kraja oktobra, ali sigurno je da će postojati pritisak. Firme će morati da isplaćuju plate, da plaćaju poreze i doprinose i u ovom periodu, iako će oporavak privrede biti vrlo spor i zavisiće umnogome od zdravstvene situacije", objašnjava Nikola Altiparmakov, član Fiskalnog saveta Srbije.\nNaš sagovornik dodaje da privredni ciklus u Srbiji kasni za Evropom i da ćemo zato prave obrise krize, smanjenu tražnju i zarade, videti tek od jeseni. Ističe da svakako treba biti oprezan i ne treba očekivati da će Srbija, ali i Evropa i ceo svet brzo izaći iz ove krize.\n"Potrajaće sve to, a poznato je da izlazak iz krize uvek traje duže od ulaska u problem", smatra Nikola Altiparmakov.\nRadnici, dakle, imaju tri meseca da se pripreme za novi krizni period, ali i da sa poslodavcima razmotre mogućnosti za dalju saradnju. S obzirom na to da je predsednik Srbije najavio da neće biti novog paketa pomoći za privatni sektor, firme će morati same da pronađu rešenje za manju tražnju na tržištu i manju kupovnu moć, koja ih verovatno čeka na jesen.\nNikola Altiparmakov podseća da je aktuelna kriza prouzrokovana nemogućnošću da se radi u proteklom periodu, zbog karantina, zatvaranja privrede i svih mera koje su morale da budu preduzete za suzbijanje širenja pandemije, a da prava ekonomska kriza dolazi sa smanjenom tražnjom, otkazima i manjim platama, potom i manjom kupovnom moći i recesijom.\n"Ta recesiona spirala će se videti tek na jesen", kaže sagovornik "Blic Biznisa".\nZabrinuti i privrednici\nToplica Spasojević iz ITM Grupe kaže da privrednici nisu više onoliki optimisti kao što su bili negde u aprilu. Prema njegovim rečima, repovi prvog talasa pandemije pokazuju, nažalost, da su pojedini sektori privrede ponovo ugroženi i da neće biti brzog oporavka kada je reč o turizmu, ugostiteljstvu, prevoznicima...\n"U razgovoru sa kolegama vidim da će se deo privrede suzdržati od otpuštanja radnika. Ipak, s obzirom na sve okolnosti, neminovno je da će na jesen biti i otkaza", zaključuje Spasojević.\nBONUS VIDEO: Novi posao u doba korone\nOKO MILION ZAPOSLENIH SE PRIJAVILO ZA POMOĆ DRŽAVE Isplata minimalca od 7. maja\nEkonomista Nurijel Rubini, poznat kao Doktor Propast, kaže da postoje tri razloga zbog kojih bi recesija u SAD izazvana korona virusom mogla postati “Velika depresija”.\nPacijent iz Ivanjice preminuo u bolnici u Čačku


Instagram ukida funkciju ''Praćenje'' koja je postala poznata kao sredstvo za uhođenje -\nObjavljeno 08-10-2019 ; Autor: Oz_Admin | Komentari su isključeni na Instagram ukida funkciju “Praćenje“ koja je postala poznata kao sredstvo za uhođenje\nInstagram kartica „Following“ (“Praćenje”), koja prikazuje šta se vašim prijateljima sviđa, šta komentarišu i koga prate, odlazi u istoriju ove nedelje. Kompanija je tiho uklonila karticu za neke korisnike još u avgustu, a Instagram je juče potvrdio BuzzFeed Newsu da će funkcija zvanično biti ukinuta ove nedelje. Kada se bude desila ova promena na vašem profilu, ikona srca, koja trenutno sadrži vaše aktivnosti i aktivnosti onih koje pratite, prikazivaće samo vašu aktivnost.\n« Aplikacija Signal ima bag koji omogućava prisluškivanje razgovora u okolini napadnutog uređaja\nZbog američkih sankcija, Adobe će deaktivirati naloge svih svojih korisnika u Venecueli »


19.09.2018 u 21:31\nRevija visoke mode na proleterskoj Kadinjači\nUžice – Nekad davno se, u slavu palih boraca Radničkog bataljona, recitovalo „Pao je četrnaesti kilometar, al’ nikad neće Kadinjača”, a danas se, evo, na ovom istorijskom brdu kod Užica snimaju i fotosi za modne kampanje i prezentacije. Učinila je to početkom meseca čačanska modna kuća „Pi es fešn”, uz dozvolu užičkog Narodnog muzeja u čijoj nadležnosti je gazdovanje memorijalnim kompleksom. Manekenke, prikladno odevene, snimljene su u novim modelima jesenje kolekcije ove modne kuće pored spomeničkih figura, podalje od spomen-kosturnice palih partizana. Kad se o tome saznalo usledile su reakcije na društvenim mrežama. Da li je spomenički kompleks mesto za takva snimanja, da li se time možda skrnave žrtve rata... Dok se ta i slična pitanja postavljaju, u Narodnom muzeju u Užicu, gde


pink.rs | Lončar: U 2018. prioritet DEČIJE bolnice\nPrioritet Ministarstva zdravlja u sledećoj godini biće dečije bolnice, veće ulaganje u pedijatriju i neonatologiju, najavio je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nMinistar je rekao da je ove godine dosta novca uloženo za nabavku aparata za zračnu terapiju onkoloških pacijenata.\n- Mi ćemo taj proces završiti na proleće kada će biti instalirano šest aparata za zračenje onkoloških pacijenata - naglasio je ministar zdravlja i dodao da bi nakon toga trebalo da bude rešen problem lista čekanja na zračenje. - Naš sledeći prioritet, nešto gde ćemo ulagati najviše novca je pedijatrija i neonatologija - rekao je ministar.\nLončar je zajedno sa direktorom NIS-a Kirilom Turdenjevim obišao Univerzitetsku dečju kliniku u Tiršovoj kojoj je ta kompanija donirala osam medicinskih aparata u vrednosti od oko 17 miliona dinara, sto predstavlja najveću pojedinačnu donaciju koju je primila ta zdravstvena ustanova\nAparati su nabavljeni sredstvima prikupljenim u okviru prošlogodišnje humanitarne akcije u kojoj su učestvovali zaposleni NIS-a, sama kompanija kao i potrošači na benzinskim stanicama. Mališanima u Tiršovoj koji će praznike provesti u bolnici, NIS je danas donirao i novogodišnje paketiće.\nGeneralni direktor NIS-a najavio je da je slična akcija pokrenuta i za decu u Novom Sadu jer kako kaže "nema ništa dragocenije i vrednije u životu od dečjeg zdravlja i njihove radosti". Ministar zdravlja je još dodao da će oprema koju je NIS donirao Tiršovoj poboljšati rad u toj ustanovi, korist će imati sva deca koja se tu leče a medicinskom osoblju će olakšati da dođu do dijagnoze.\nDirektor Tiršove Zoran Radojičić rekao je da je NIS primer društveno-odgovorne kompanije i da pomažu toj ustanovi u ostvarenju zacrtanog cilja a to je da dečija medicina u Srbiji bude na svetskom nivou. On je podsetio da su krajem 2017. godine Ministarstvo zdravlja i Vlade Srbije krenuli u najveću investiciju u dečiju medicinu u poslednjih 30 godina a to je obnova zgrade i nabavka nove opreme, kao i zapošljavanje mladih lekara.\nPročitajte još: STEFANOVIĆ NAJAVIO ČISTKU ZBOG NEREŠAVANJA SLUČAJEVA: Biće još smena u niškoj policiji!


EBRD pokazala interesovanje za privatizaciju Aerodroma i Telekoma | Gde Investirati\nRadi poboljšanja uslova za ulaganja i privlačenje investitora Evropska banka za obnovu i razvoj od nove Vlade Srbije očekuje istrajnost u sprovođenju reformi, rekao je šef kancelarije te banke u Srbiji Daniel Berg.\nOn je za RTS izjavio i da oni blisko sarađuju sa Vladom i da je najvažnije da se nastavi sa evropskim integracijama i ispunjavanjem reformskih programa MMF-a.\nEBRD planira da i ove godine u region zapadnog Balkana uloži više od milijardu evra, od čega je Srbiji namenila trećinu. Osim za mala i srednja preduzeća, EBRD pokazuje interesovanje i za privatizaciju velikih sistema, poput Aerodroma i Telekoma.\nBerg je rekao da EBRD s Vladom sarađuje u domenu upravljanja, reforme državne uprave i javnih preduzeća i podsetio da je prošle godine potpisana “Inicijativa upravljanja investicionom klimom”.\n“Vlada ima pred sobom teške odluke u domenu privatizacije i kako bi klima za investicije bila atraktivnija. Mnogo je posla i Vlada bi odmah trebalo da počne da radi”, rekao je Berg.\nGovoreći o privatizaciji Aerodroma i Telekoma, Berg je rekao da je EBRD u kontaktu sa Vladom.\n“Mislim da su to samo dva od mogućih projekata na kojima možemo da radimo. Imamo i neke velike strane investicije i nadamo se da će odlučiti da dođu u Srbiju”, rekao je Berg.\nU EBRD, kako je istakao, misle da će ekonomski rast u Srbiji biti oko dva odsto i možda nešto malo veći iduće godine. Berg je poručio da je za ekonomski rast bitno sprovesti reforme, ali i privući male i velike investicije.\nPrevious Komplet udžbenika do 17.000 dinara\nNext Google dobija konkurenta u web oglašavanju\nTags aerodromDaniel BergEBRDprivatizacijaTelekom Srbje\nAgencija za osiguranje depozita oglasila je prodaju 99,34% udela koje Takovo osiguranje u likvidaciji poseduje u kragujevačkoj Televizija Kanal 9.\nHellenic Sugar prodaje šećerane u Žablju i Crvenki\nUprava grčke kompanije Hellenic Sugar Industry je najavila za kraj novembra međunarodni tender za prodaju dve šećerane u Srbiji – u Žablju i Crvenki.


Foto: Nedžad Uglješa/Arhiva NN | Izetbegović pisao Čoviću: SDA neće pregovarati samo sa HDZ-om\nFena 18.06.2021 19:37\nSARAJEVO - Predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović uputio je pismo predsjedniku Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) Bosne i Hercegovine Draganu Čoviću koje se odnosi na implementaciju Političkog sporazuma o principima izmjena izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, potpisanog u Mostaru 17. juna 2020. godine.\nPredsjednik SDA takođe podsjeća da je u Parlamentarnoj skupštini BiH već formirana Interresorna radna grupa za izmjene Izbornog zakona i da bi se pregovorima na najvišem političkom nivou, kojim bi se definisala ključna politička rješenja, trebao poduprijeti rad Interresorne radne grupe.\nBroj delegata u klubovima naroda bi se sa postojećih pet povećao na šest, a bio bi formiran još jedan klub sa tri delegata, u kojem bi bili birani pripadnici Ostalih. Iz Federacije bi se biralo pet Bošnjaka, pet Hrvata, dva Srbina i dva delegata iz reda Ostalih, dok bi se iz Republike Srspke biralo četiri Srbina, te po jedan Bošnjak, Hrvat i jedan iz reda Ostalih.\nReduciranje ovlasti predviđeno je i za Dom naroda Parlamenta FBiH, a taj Dom bi odlučivao po pitanjima iz kataloga vitalnih nacionalnih interesa utvrđenog Ustavom FBiH. Time bi se riješilo i pitanje postojeće asimetrije između nadležnosti Doma naroda FBiH i Vijeća naroda RS.


12.04.2021 u 19:46\nZaključavanje u Beču produženo do 2. maja\nBEČ - Vlasti pokrajine i grada Beč odlučile su da epidemiološku meru zaključavanja ne okončaju kako je planirano u nedelje, već da je produže do 2. maja, dok će đaci da se vrate u škole od 26. aprila. Gradonačelnik Beča Mihael Hojpl odluku je doneo nakon razgovora s pokrajinskim sekretarom za zdravstvo Peterom Hakerom i zamenikom gradonačelnika Kristofom Viderkerom i lekarima. Na sastanku je razmatrana aktuelna situacija u bolnicama u Beču, pre svega broj pacijenata na intenzivnoj nezi koji se popeo na rekordan broj od oko 250, a trenutno je 778 kovid pacijenata u bečkim bolnicama. On je rekao da mutitani virus zadaje problem zdravstvenom sistemu. „Zbog britanskog soja nalazimo se u potpuno novoj situaciji », objasnio je Ludvig, ukazujući da je sve mlađih pacijenata, da se\n31.03.2021 u 11:41\nCelodnevni policijski čas u Beču za Uskrs\nBEČ – Glavni grad Austrije Beč, ozbiljno shvata „uskršnje mirovanje”, to jest potpuno zaključavanje iz epidemioloških razloga. Najavljeno je da će na izlazima iz grada biti postavljene policijske kontrole. Od sutra u Beču, Donjoj Austriji i Burgenlandu na snazi je zaključavanje, koje predviđa ne samo zatvaranje svih radnji, izuzev prehrambenih, apoteka, drogerija, već i celodnevni policijski čas. Dok će te mere biti na snazi u Donjoj Austriji i Burgenlandu do 6. aprila, Beč ih primenjuje, kako je sada najavljeno, do 11. aprila. Pošto je zaključavanje ograničeno na istočni deo Austrije, bečke vlasti uvode stroge kontrole na izlazima iz grada kako građani ne bi otišli u drugu pokrajinu koja je „otvorena”. Prema aktuelnoj uredbi, iz Beča građani smeju da izlaze samo ako idu u\n24.12.2020 u 08:41\nIstraga otkrila katastrofalne greške službi pre terorističkog napada u Beču\nBEČ – U Službi za zaštitu ustavnosti i borbu protiv terorizma dogodile su se stravične greške u vezi sa teroristom Kujtinom Fejzulajem, koji je 2. novembra u centru Beča ubio četvoro ljudi i ranio više od 20 osoba, proizilazi iz prvog izveštaja istražne komisije. Fejzulaj, koji je bio osuđen na 22 meseca zatvora zbog terorističkog udruživanja jer je hteo da se priključi Islamskoj državi, početkom decembra 2019. godine je prevremeno pušten, uslovno iz zatvora. Par dana nakon otpuštanja iz zatvora, 17. decembra, pred komisijom koja procenjuje opasnost koja dolazi od jedne osobe, on se ponašao nekooperativno, zbog čega je zatražena procena rizika od bečke pokrajinske Službe za zaštitu ustavnosti i borbu protiv terorizma (LVT). Tu procenu LVT je izvršio tek 11. septembra 2020. godine i\n18.12.2020 u 09:41\nSvaki treći Bečlija je stranac\nBEČ - Svaki treći Bečlija, odnosno 30,8 odsto stanovnika Beča, nema austrijski pasoš, pokazuju podaci „Monitora o integraciji” Grada Beča. Taj dokument sadrži brojeve, podatke i činjenice o migraciji, integraciji i diverzitetu glavnog grada Austrije. Broj osoba stranog državljanstva je porastao od poslednjeg izveštaja 2017. godine, sa 27 na aktuelnih skoro 31 odsto. Inače 2002. godine je udeo stranih državljana u stanovništvu Beča bio tek na 16,4 odsto, što znači da se u poslednjih 18 godina udvostručio. Takođe, gotovo polovina bečkog stanovništva ima migrantsko poreklo. Konkretno to znači da oba roditelja 45,9 odsto Bečlija nisu rođeni u Austriji. „Beč je time moderan grad imigracije unutar EU”, navodi se u uvodnom tekstu. Pored toga 36,7 odsto Bečlija je rođeno u\n05.12.2020 u 14:04\nBEČ - Istraga u slučaju terorističkog napada 2. novembra u centru Beča, ukazuje da je napadač Kujtim Fejzulaj do mesta zločina došao pešice, a to potkrepljuje i pronađeni mobilni telefon. Policija je do skoro bila u nedoumici kako je terorista, naoružan, došao do centra grada, tragajući da li je imao pomagače koji su ga do tamo dovezli. Međutim, sada policija polazi od toga da je austrijsko-makedonski Albanac do centra Beča iz 22.bečke opštine došao pešice, jer je na putu do tamo, u jednoj kanti smeća, pronađen njegov mobilni telefon. „Jedan odgovarajući mobilni telefon pronađen je u neposrednoj blizini mesta zločina u jednoj kanti za smeće”, navelo je tužilaštvo bečkom magazinu „Profil”. Smatra se da se, po dolasku u centar, preobukao i da je potom krenuo ulicama centra\n04.12.2020 u 09:44\nNovogodišnji koncert Bečke filharmonije biće održan bez publike\nBEČ – Novogodišnji koncert Bečke filharmonije održaće se 1. januara, kao i svake godine, ali ovaj put bez publike zbog pandemije koronavirusa. Austrijska vlada odlučila je da do 7. januara neće biti koncerata sa publikom u Austriji i tako će biti i na najvećem muzičkom događaju kojim se ulazi u novu godinu. Direktor Bečke filharmonije Danijel Frošauer najavio je da će novogodišnji koncert biti održan u praznoj dvorani. „Moraćemo da se prilagodimo situaciji da nema publike koja će aplaudirati, što je novo iskustvo za orkestar. Moraćemo nešto dramaturški da smislimo”, objasnio je on, prenosi Tanjug. Bečka filharmonija neće ostati potpuno bez aplauza, pošto je javni servis Austrije (ORF), koji prenosi koncert uživo, smislio interaktivne ovacije. U saradnji sa jednim\n10.11.2020 u 10:18\nDa li je saučesnik dovezao teroristu u centar Beča?\nBEČ - Austrijska policija još nije rasvetlila kako je Kujtim Fejzulaj, koji je pre nedelju dana izvršio teroristički napad u Beču, došao u centar grada, što bi moglo oboriti teoriju o napadu „vuka samotnjaka”. Pored pitanja gde je nabavio oružje kojim je ubijao ljude po centru Beča, da li preko „Darkneta” ili ipak u Severnoj Makedoniji, u koju je često putovao, glavno otvoreno pitanje je kako je došao do centra. Naime, Fejzulaj je živeo u 22. bečkom okrugu, što je više od sedam kilometara udaljeno od mesta zločina. Ostaje otvoreno pitanje kako je, noseći oružje, došao u centar, zbog čega policija analizira sve video snimke na mogućoj putanji, pre svega one bečkog gradskog prevoza. Kako sada stvari stoje, napadač nije došao gradskim prevozom, a isključuje se i mogućnost pešačenja\n04.11.2020 u 07:48\nZdanja u bojama zastave Austrije\nMost na Adi, Brankov most (na slici), Palata „Albanija”, fontana na Slaviji i Dom Narodne skupštine bili su sinoć u bojama Austrije u znak solidarnosti sa ovom zemljom posle terorističkog napada u Beču, u kome je u ponedeljak uveče ubijeno četvoro ljudi, a povređeno najmanje sedamnaest. Policija je uspela da ubije jednog napadača. „Tugujemo za žrtvama terorističkog napada i izražavamo saučešće gradonačelniku Beča, kao i građankama i građanima austrijske prestonice među kojima je veoma mnogo Srba. Ekstremisti su napali zajedničke evropske vrednosti. Evropske zemlje moraju da budu ujedinjene u borbi protiv ekstremizma i terorizma”, napisao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić na Fejsbuku i podsetio da oseća posebnu odgovornost da u ovom teškom trenutku za glavni grad Austrije pokaže


Na današnji dan Skupština FNR Jugoslavije donijela je zakon o nacionalizaciji | Vijesti\nNa današnji dan Skupština FNR Jugoslavije donijela je zakon o nacionalizaciji\n07/12/2016 L. R. 2 comments\nVrlo brzo po okončanju Drugog svjetskog rata skupština tadašnje FNR Jugoslavije donosi Zakon o nacionalizaciji, na današnji dan 1946. godine.\nNacionalizacija je jedna od prvih i najradikalnijih privredno-političkih mjera koje su se sprovodile, u većem ili manjem omjeru, u svim socijalističkim zemljama, dijelom i u zemljama kapitalističkog uređenja. Predstavlja prinudni prijelaz privatne imovine u društvenu, odnosno državnu svojinu krupnih, odnosno privatnih preduzeća, određenih privrednih grana ili imovine određene vrste, sa naknadom ili bez naknade.\nOvim zakonom iz 1946 , izvršena je nacionalizacija privatnih preduzeća u 42 privredne grane; od rudarstva i metalturgije, brodogradnje i automobilske industrije, industrije poljoprivrednih alata, trgovine, prehrambene industrije, bankarstva, transporta i saobraćaja i td.\nAktom nacionalizacije obuhvaćena je sva pokretna i nepokretna imovina kao i imovinska prava koja su pripadala privatnim preduzećima.\nNacionalizovana su sva preduzeća koja su po svom karakteru i kapacitetu imala opću važnost za saveznu ili republičku privredu, za zaštitu narodnog zdravlja ili za kulturni razvoj narodnih masa, kao i sva preduzeća koja je republička narodna skupština progasila preduzećima od republičkog značaja, a koja nisu bila zanatskog karaktera,\nTim zakonom nacionalizovana je i sva nepokretna imovina koja je bila u svojini stranih državljana, stranih ustanova, stranih privatnih ili javnih lica. Izuzeta je samo nepokretna imovina seljaka zemljoradnika, stambene vlasničke zgrade, kao i službena predstavništva inostranih država.\nOvim zakonom likvidiran je i inostrani kapital, koji je u industriji i rudarstvu predratne Jugoslavije učestvovao sa oko 50 odsto.\nNakon prve nacionalizacije, koja je obuhvatila privredna preduzeća, privredne objekte i trgovine privatnog sektora, izvršene po Zakono o nacionalizaciji iz 1946. i 1948. godine, usljedila je i druga nacionalizacija imovine u građanskom vlasništvu, 1958. godine, a odnosila se na najamne zgrade i građevinsko zemljište.\nЈел код ВАС У ХРВТСКОЈ завршена РЕСТИТУЦУЈА:\nTo se još ne zna, a pravi naziv bi bio ‘prvobitna akumulacija’, narodski ‘pljačka i razbojništvo’.\nSAD nisu uspjele zaustaviti Sjeverni tok 2 – Posljednja šansa su sankcije protiv Njemačke\nNeiskorišćeni turistički potencijal dvoraca u Vojvodini\nUsprkos upozorenjima, Trump ne vidi očitiji pad “američkog carstva”


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 15.Jun.2021, 11:07\nResavsku pećinu kod Despotovca, najposećeniju pećinu Srbije, vikendom poseti 1.000 turista, uglavnom pojedinačno, ali se vraćaju i organizovane posete, rekla je danas Tanjugu direktorka Javnog preduzeća "Resavska Pećina" Ana Bogdanović - Nešić.\nOna je navela da preovlađuju porodične posete, ali se vraćaju i organizovane grupe preko poznatih turističkih agencija koje dugi niz godina sarađuju s "Resavskom pećinom".\n"Spremno smo dočekali turiste, završili >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << smo sve radove na Resavskoj pećini i Lisinama", istakla je Bogdanović Nešićeva i dodala da je Resavska pećina prešla na rad po letnjem periodu i sada je otvorena od 9.00 do 20 sati, a poslednji ulazak u pećinu i razgledanje je u 19 sati.\nOna je dodala de je JP "Resavska pećina" učestovala na Sajmu domaćeg turizma "Upoznaj Srbiju", ovog meseca u Beogradu i Novom Sadu, i uz Resavsku pećinu i Hidrokompleks Lisine predstavili srednjovekovni manastir Manasiju kod Despotovca, Muzej ugljarstva u Senjskom rudniku, smeštajne kapacitete i ugostiteljske objekte na teritioriji opštine Despotovac.\nResavska pećina jedno je od najlepših prirodnih bogatstava Srbije, za koju speleolozi tvrde da je speleološki biser pod zemljom, a za turiste je otvorena 1972.godine.\nOd 2.830 metara istraženog prostora, za posetioce je dostupno 800 metara. Pre pandemije virusa korone, godišnje je posećivalo oko 70.000 turista, uglavnom školskih ekskurzija.


Policija ispred Predsjedništva BiH: Traže veće plate - Sindikat Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH\n28/04/2021 28/04/2021 sdkptba\nProtesti se održavaju u skladu sa epidemiološkim mjerama.\nPodsjećamo, policajci su izašli na ulicu nakon odluke Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da plate uposlenih u policijskim organima ostavi na nivou prethodnih devet godina iako je u međuvremenu, u odnosu na 2012. godinu kada je došlo do smanjenja plata, Budžet institucija Bosne i Hercegovine povećan sa 950 miliona na milijardu i 27 miliona KM ili procentualno za osam posto.\nSavez sindikata policijskih organa BiH ranije je održao sjednicu Upravnog odbora na kojoj su i najavili proteste.\n– Izašli smo ponovo na proteste zbog dorade budžeta koje je Predsjedništvo vratilo na Vijeće ministara gdje su državi policajci opet uskraćeni, iako nam bilo predviđeno povećanje primanja. Povodom toga opet smo se okupili pred Predsjedništvom da im ukažemo da smo mi državna policija gdje moraju brinuti o nama. Poslodavac nam je Vijeće ministara, koje kako i sami vidite ne uspostavljaju nikakve socijalne dijaloge. Državna policija danas ima sto problema, a pod hitno trebaju donijeti Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH, zatim Zakon o policijskim službenicima BiH koji je trebao doživjeti brojne promjene, nema ni pravilnika o policijskim uniformama koji stoji negdje u ladici – kazao je Dragan Krvavac, predsjednik Saveza sindikata policijskih organa BiH.\nZaposleni u državnim policijskim agencijama najavili protest ispred Predsjedništva BiH: Budžet je povećan, plate ostale smanjene\nProtest zaposlenih u policijskim agencijama: Najmanje smo plaćeni u BiH


Obama i clinton žele BiH u eu - www.vecernji.ba\nObama i clinton žele BiH u eu\nČlanovi Predsjedništva BiH su u razgovoru s Burnsom istakli da postoji u BiH konsenzus oko europskih integracija\n19. veljače 2012. u 11:18 1 komentara 3 prikaza\nNakon što je protekla dva dana razgovarao s nekima od glavnih političkih aktera u BiH, zamjenik američke državne tajnice William Burns poručio je da predsjednik Barack Obama i državna tajnica, Hillary Clinton ostaju duboko posvećeni mirnoj, demokratskoj i prosperitetnoj BiH.\nPrije nego je otputovao na Kosovo, gdje nastavlja svoju balkansku turneju, Burns je kazao da SAD pruža punu potporu suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH, te Daytonskom mirovnom sporazumu. - Vizija SAD-a ostaje ista, a to je multietnička, demokratska BiH kao članica NATO-a i Europske unije i mi ćemo nastaviti da pružamo potporu nastojanjima koja vode tim ciljevima, kazao je Burns predstavnicima novinskih agencija u BiH. Napomenuo je kako se BiH suočava sa žurnim političkim, ekonomskim i socijalnim izazovima. Međutim, napredak u formiranju Vijeća ministara BiH i provedba određenih reformi, koje je tražio EU, pokazuje, kaže Burns, da lideri mogu ostaviti po strani uske osobne razlike i interese, te raditi na praktičnim rješenjima koja mogu dati pozitivne rezultate za ovu zemlju i njene građane. Naveo je da je od političkih lidera u BiH tražio da u istom tom duhu nastave raditi na rješavanju određenog broja otvorenih pitanja, uključujući provedbu presude Europskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić - Finci i pitanje vojne imovine. - Snažno sam ih potaknuo da što je moguće prije poduzmu te aktivnosti kako bi BiH mogla aktivirati svoje sudjelovanje u NATO-ovu Akcijskom planu za članstvo (MAP) prije samita NATO-a u Chicagu u svibnju, te kako bi na snagu stupio Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s EU-om, poručio je Burns dodavši da su Veleposlanstvo SAD-a u BiH i veleposlanik Patrick Moon spremni pomoći u svim tim nastojanjima.\nOvakve poruke iz Washingtona u BiH nisu iznenađenje, ali svakako su dobrodošle u trenutku kada je nakon petnaestomjesečne blokade konačno postignut pomak u pozitivnom pravcu. Vrlo je važno da bh. političke strukture znaju da SAD budno prati i podržava proeuropske reforme u BiH.\nKljučne riječi NATO potpora BiH SAD EU\nBiH se mora prvo raspasti na 3 djela a onda \_'ko hoce u EU, neka izvoli.


Covid-19 pilule za najsiromašnije države - Biznis.rs\n19.10.2021 19:31 Autor: Redakcija Biznis.rs 2\nProgram Svetske zdravstvene organizacije (SZO) kreiran da osigura da će i najsiromašnije države imati pristup Covid-19 vakcinama, testovima i lekovima za pacijente sa blagim...\nProgram Svetske zdravstvene organizacije (SZO) kreiran da osigura da će i najsiromašnije države imati pristup Covid-19 vakcinama, testovima i lekovima za pacijente sa blagim simptomima po ceni od 10 dolara, navodi se u nacrtu dokumenta u koji je Reuters imao uvid.\nKako stvari stoje, vrlo je verovatno da će jedan od pomenutih lekova biti eksperimentalna pilula Molnupiravir farmaceutske kompanije Merck & Co’s, ali radi se i na drugim lekovima za pacijente sa blagim simptomima.\nU pomenutom dokumentu, koji definiše ciljeve Akceleratora za pristup alatima za Covid-19 (ACT-A) do septembra sledeće godine, navodi se da program ima za cilj da dostavi oko milijardu Covid-19 testova siromašnijim zemljama i proceduralne lekove za 120 miliona od 200 miliona novih slučajeva, koliko se procenjuje da će se javiti u narednih 12 meseci.\nU planovima se naglašava da SZO želi da napravi zalihe lekova i testova koji se mogu nabaviti po relativno niskoj ceni, nakon što je izgubila trku za vakcine sa bogatim zemljama koje su uspele da uskladište ogroman deo svetskih zaliha, ostavljajući najsiromašnije zemlje sa tek nekoliko doza.\nPortparol ACT-A rekao je da je dokument zapravo nacrt o kome se još uvek pregovara i odbio da dalje komentariše sadržaj istog pre njegovog zaključenja. Dokument će biti poslat na uvid svetskim liderima pre samita Grupe 20 (G20) u Rimu, zakazanog za kraj ovog meseca.\nACT-A očekuje od G20 i drugih donora da do septembra 2022. godine ulože dodatnih 22,8 milijardi dolara, koje će biti iskorišćene za distribuiranje vakcina, lekova i testova siromašnijim zemljama, čime će se smanjiti velike razlike između razvijenih i nerazvijenih zemlja. Za sada, donori su obećali programu 18,5 milijardi dolara.\nOvi finansijski zahtevi su bazirani na detaljnim procenama cena lekova, tretmana i testova koji predstavljaju najveće troškove ovog programa, pored onih za distribuciju vakcina.\nU poređenju sa 700 dolara po pacijentu, koliko su SAD platile za 1,7 miliona tretmana, pomenuta cena je veoma niska.\nIpak, u studiji Univerziteta Harvard navedena je procena da bi Molnupiravir mogao koštati oko 20 dolara ukoliko bi njegova proizvodnja pripala proizvođačima generičkih lekova. Cena bi mogla pasti na 7,7 dolara u optimizovanoj proizvodnji.\nU ACT-A dokumentu se navodi da je njegov cilj da se postigne dogovor do kraja novembra kojim bi se osigurala zaliha “lekova za oralnu upotrebu”, te da ovi lekovi budu dostupni od prvog kvartala sledeće godine.\nPrikupljeni novac bi prvenstveno bio upotrebljen za potražnju 28 miliona tretmana za pacijente sa blagim simptomima u narednih 12 meseci, u zavisnosti od dostupnosti proizvoda, kliničke slike i promenom potreba, navodi se u dokumentu uz isticanje da bi ovaj zahtev trebalo da bude osiguran ugovorom o pretprodaji.\nOčekuje se da će u kasnijim fazama biti potrebne veće dodatne količine novih antivirus pilula za pacijente sa blagim simptomima, piše u dokumentu.\nTakođe se očekuje da će dodatnih 4,3 miliona Covid-19 pilula za kritične pacijente biti nabavljene po ceni od 28 dolara po pacijentu, navodi se u dokumentu, bez pominjanja nekog konkretnog leka.\nACT-A ima u planu i da do septembra 2022. nađe rešenje kada su u pitanju osnovne potrebe od šest do osam miliona pacijenata sa teškom kliničkom slikom.\nCOVID-19 G20 LIFESTYLE SZO VAKCINA\nCovid račun uslov za pomoć države\nOPORAVILO SE VIŠE OD MILION LJUDI NA PLANETI U 33 države nisu prijavljeni…\nBolest kao izvor zarade. Za siromašne je i 10 dolara mnogo.\nZnaci da postoje vise opcija lecenja u zavisnosti koja je zemlja u pitanju


Termoelektrane Srbije emitovale više sumpor-dioksida od svih 221 postrojenja EU? 8 Sep 2021 - rtv\nZakonska ograničenja emisija sumpor-dioksida iz termoelektrana na ugalj širom Zapadnog Balkana su u 2020. godini višestruko prekoračena, navodi se u novom izveštaju CEE Bankwatch-a i Centara za Istraživanje energetike i čistog vazduh (CREA).\nU dokumentu sačinjenom u saradnji sa Centrom za ekologiju i energiju i Centrom za životnu sredinu navodi se da je izostao očekivani uticaj smanjene ekonomske aktivnosti zbog KOVID-19 na smanjenje ovog zagađenja.\nTermoelektrane koje su u Bosni i Hercegovini, Severnoj Makedoniji, Srbiji i na Kosovu obuhvaćene NERP-om emitovale su 2020. godine oko 6,4 puta više SO2.\nNavodi se da su prošle godine ukupne emisije SO2 TE na ugalj na Zapadnom Balkanu bile 2,5 puta veće od emisija iz svih termoelektrana na ugalj u EU.\nIzneti su i podaci da su u 2020. godini srpske termoelektrane obuhvaćene NERP-om u zbiru imale najveće emisije SO2, sa 333.602 tone, a druga je bila Bosna i Hercegovina sa 220.411 tona.\n"Emisije SO2 iz termoelektrana na ugalj u Srbiji premašile su emisije iz svih 221 postrojenja u celoj Evropskoj uniji u 2020. godini", navodi se u dokumentu.\nRegionalni apsolutni rekorder u prekoračenju je Ugljevik u Bosni i Hercegovini sa 107.402 tone SO2 u prošloj godini čime je premašio zbir regionalnih nacionalnih ograničenja.\nTE Ugljevik i Kostolac B1 i B2 u Srbiji emitovali su skoro 12 puta više od dozvoljenih vrednosti, uprkos tome što su imali ugrađenu opremu za odsumporavanje.\nUvoz električne energije u Evropsku uniju iz zemalja Zapadnog Balkana čini samo 0,3 procenta ukupne potrošnje električne energije Unije, ali emisije SO2 povezane s tim uvozom iznose 50 procenata ukupne emisije iz svih postrojenja u EU u 2020. godini.\n"To je zato što proizvodnja električne energije na Zapadnom Balkanu sadrži oko 300 puta više SO2 nego u EU", navodi se u izveštaju.


Razvoj komunikacije u lokalnoj zajednici za servise podrške OSI - SAVEZ SUMERO\nNaslovnica Sumero aktivnosti Razvoj komunikacije u lokalnoj zajednici za servise podrške OSI\n17.09.2015. godine organiziran je trening na temu “Razvoj komunikacije u lokalnoj zajednici za servise podrške OSI” u hotelu Zenica u Zenici. Predavači na treningu bili su Ejaz Šarić, pravnik u JU Centar za socijalni rad Zenica, i Nedžad Alić, socijalni radnik u Centru za socijalni rad Zenica. Učesnici na treningu su bili stručni kadar Ustanove Sumero, sa posebnim naglaskom na asistente u stambenim zajednicama na području grada Zenica.\nCilj treninga je bio poboljšanje komunikacije u lokalnoj zajednici za podršku osobama s invaliditetom, kao i educiranje mladih ljudi u tom domenu, što bi rezultiralo unapređenjem nivoa usluge i rada sa osobama s invaliditetom. Posebna pažnja se također posvetila izradi individualnih planova za svakog pojedinačnog korisnika, gdje se u obzir moraju uzeti zaštita ličnih prava i podataka osobe, zaštita zdravstvenog stanja korisnika, ali se treba raditi i na povećanju nivoa socijalne inkluzije. Aktivnost je organizovana u sklopu projekta ”Osnaživanje i rehabilitacija osoba sa invaliditetom u BiH”, koji podržava USAID Misija u BiH, a implementirana od strane ProRehe, Centra za profesionalnu rehabilitaciju, prekvalifikaciju i osposobljavanje osoba s invaliditetom i drugih teško zapošljivih grupa.\nPrethodni članakInicijativa za izmjene zakonske regulative u pogledu prava na poslovnu sposobnost u skladu sa Članom 12. Konvencije UN-a\nNaredni članakKoncert podrške za osobe s invaliditetom organiziran u Bosanskom Petrovcu


Evropski partneri konstatuju napredak CG u prevenciji ekstremizma\nMilošević u Briselu i Hagu: Evropski partneri kons...\nMilošević u Briselu i Hagu: Evropski partneri konstatuju napredak Crne Gore u prevenciji ekstremizma\nObjavljeno: 20.07.2021. • 07:56 Autor: NACIONALNI OPERATIVNI TIM ZA BORBU PROTIV NASILNOG EKSTREMIZMA, TERORIZMA, PRANJA NOVCA I FINANSIRANJA TERORIZMA\nDržavni sekretar u Ministarstvu unutrašnjih poslova i nacionalni koordinator za borbu protiv nasilnog ekstremizma, terorizma, pranja novca i finansiranja terorizma (NOT) sastao se juče sa Olivijeom Onidijem, koordinatorom Evropske komisije za borbu protiv terorizma u Briselu. Takođe, nacionalni koordinator Rade Milošević sastao se i sa direktorom Evropskog centra za borbu protiv terorizma u Europol-u, u Hagu, Klaudijom Galceraniem.\nMilošević je na sastancima istakao značaj reorganizacije i uspostavljanja kvalitetnijeg sistema suprotstavljanja ovim pojavama i značaj pravovremenog djelovanja.\nEvropska komisija za borbu protiv terorizma je pružila podršku crnogorskim naporima na intenziviraju aktivnosti za prevenciju nasilnog ekstremizma, sprečavanja terorizma, pranja novca i finansiranja terorizma. Koordinator Onidi je konstatovao ostvareni napredak na ovom polju u prethodnih nekoliko mjeseci, te izrazio zadovoljstvo napretkom koji je Crna Gora ostvarila na ovom polju.\nNa sastanku je razgovarano o različitim modalitetima nastavka i unapređenja saradnje u oblasti suzbijanja ekstremizma i terorizma. Pored značajnog pitanja borbe protiv terorizma, konstatovano je da je jedna od prioritetnih oblasti u narednom periodu sprečavanje radikalizma i nasilnog ekstremizma, koje su sve više zastupljene u zemljama Zapadnog Balkana.\nDirektor Galcerano je izrazio punu otvorenost Europol-a za saradnju sa Crnom Gorom, te izrazio zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom na polju razmjene operativnih podataka.\nSastanci su održani u okviru posjete NOT-a institucijama u Briselu i Hagu. Pored nacionalnog koordinatora, crnogorsku delegaciju su činili: Dejan Knežević, v. d. pomoćnika direktora Uprave policije za Sektor borbe protiv kriminala, Kristina Đukanović, predstavnica Uprave policije i Dragan Koprivica, direktor NVO CDT.\nOlivije Onidi Klaudija Galcerani Rade Milošević\nGranični pojas bez video i radarske kontrole 18.02.2021.\nKonferencija za medije povodom zloupotrebe donacije EU 17.02.2021.


ce PREVIŠE DUGO SU EVROPA I NATO ZAPOSTAVLJALI BALKAN: Putin želi razbijenu EU, a oružje je Srbija\nPREVIŠE DUGO SU EVROPA I NATO ZAPOSTAVLJALI BALKAN: Putin želi razbijenu EU, a oružje je Srbija\nRusija će i dalje pokušavati da utiče na zbivanja na Balkanu, gdje joj je Srbija najvažnija karika i služi kao lansirno polje, izjavio je Mark Galeoti\nFOTO: Putin (public)\nU intervjuu za RSE koordinator Centra za evropsku bezbjednost u Institutu za međunarodne odnose naveo je da se Moskva koristi "aktivnim mjerama" koje podrazumijevaju sve što može pomoći ciljevima Kremlja, a su ideologija i ciljevi izvršilaca nebitni, samo ukoliko su u korist Kremlja, a to je neutralisanje Evrope i proširivanje svoje zone uticaja.\nGaleoti, koji je za Evropski savjet za međunarodne odnose uradio istraživanje "Kontrolisani haos: kako Rusija upravlja svojim političkim ratom u Evropi", kaže da Rusija za sada nema jedinstvenu strategiju za Balkan, ali da će je imati do kraja godine. On je izrazio uvjerenje da će Rusija i dalje pokušavati da utiče na zbivanja u Crnoj Gori samo suptilnijim metodama, kao i da će nastaviti pritisak na BIH i Makedoniju.\nPrema njegovim riječima, Rusija bi mogla pokušati da iskoristi Crnu Goru kao neku vrstu "trojanskog konja" unutar NATO, dok se kada je riječ o Srbiji, BiH i Makedoniji može očekivati jačanje pritiska.\n"Previše dugo su Evropa i NATO zapostavljali region Balkana. I mislim da dobijamo naznake da Rusija pojačano gleda na ovo, kao na novu borbu da proširi svoj autoritet i također stvori probleme Evropi. Ispostavilo se da je moćni sekretar Savjeta za bezbjednost u Moskvi, Nikolaj Patrušev, suštinski zadužen za Balkan. Interesantano je da je nakon pokušaja puča u Crnoj Gori, Patrušev bio taj koji je brzo doletio u Srbiju u pokušaju da ispegla situaciju i da izvede ruske agente odatle", rekao je on za Radio Slobodna Evropa.\nGaleoti je kazao da je Srbija ključna tačka za Rusiju u regionu "ne samo zbog dugodišnjih političkih i kulturnih veza, kao i velikog nivoa ruskih investicija, već zato što Rusija zavisi od Srbije, kao lansiranog polja unutar Balkana".\n"A Srbija ima i dvostruku ulogu, sa jedne strane je srećna da prihvati ruske borbene avione i slično, ali sa druge strane ima i svoju dugodišnju ambiciju da bude dio EU", dodao je.\nNa pitanje koliko dugo će Aleksandar Vučić moći da "sjedi na dvije stolice" Galeoti je rekao da to "zavisi od toga koliko je Evropa ozbiljna".\n"On to može da radi samo zato što mu Evropa dozvoljava da to radi i on će to činiti dok god može... Zato što je to način na koji dobijaš benefite kad igraš između velikih zemlja i blokova koji su suprostavljeni. I u datim okolnostima on to čini relativno uspješno", dodao je. Britanski analitičar kaže da ruski predsjednik "Vladimir Putin i ljudi oko njega... žele da vide Evropu podijeljenu, zemlje međusobno zavađene ali i podijeljene na unutrašnjem planu svaka pojedinačno" i da "ohrabre grupe koje žele da razbiju EU ili prosto generalno da stvore podjele" i "da neutralizuju Evropu".\n"U tom pogledu svi znaju šta Putin želi, ali umjesto da to bude jedan veliki plan, vi imate jako puno individulanih aktera, koji mogu biti ambasadori ili politički zvaničnici, ili mogu biti špijuni ili ruski biznismeni, mogu biti i lokalni biznismeni koji žele dobar ugovor sa Rusima. Ima puno ljudi koji pokušavaju da urade stvari kojima misle da će pomoći u napredovanju agende Kremlja", rekao je Galeoti.\nNa pitanje o ulozi medija Galeoti je rekao da mediji jesu "bojno polje, bojni prostor preko kojeg (Rusi) pokušavaju da poguraju ideje", ali i dodao da su po njegovom mišljenju "mnogo opasnije bojno polje pitanja poput napetog balona korupcije i ekonomske penetracije".


Radan planina proglašena parkom prirode – Info Centar Juga\nU prisustvu predstavnika lokalnih samouprava Medveđe, Lebana i Bojnika, održana je javna prezentacija o planini Radan. Domaćin prezentacije bio je šef šumske uprave opštine Lebane, Novica Stevanović, kao predstavnik tri opštine, Medveđa, Lebane i Bojnik, na kojoj se prostire ova planina. Predavači su bili Dejan Miletić, rukovodilac odeljenja za zaštitu šuma i zaštitu prirodnih dobara pri „Srbijašume“ i Božidar Milovanović, rukovodilac odeljenja za privatne šume pri tom preduzeću.\nZa upravljača zaštićene oblasti predloženo je Javno preduzeće „Srbijašume“, a u planu je da se formira i čuvarska služba na Radan planini.\nDrugi korak, je razvoj turizma na Radanu, odnosno saradnja sa Turističkim organizacijama opština, na čijim prostorima se nalazi planina, i uvođenje parka kroz turističke mape, putem prospekata i flajera turističkih organizacija opština Lebane, Medveđa i Bojnik. Ispred opštine Medveđa, sastanku u Lebanu prisustvovao je predsednik opštine Medveđa, dr Nebojša Arsić.


Rezultati pretrage za "koferi "\nPokretna radionica PACKOUT 1-2-3 koferi set Milwaukee\nPokretna radionica PACKOUT 1-2-3 koferi set MilwaukeeSet od 3 kofera sa kolicima, otporni na udarce.Nosivosti 113 kg.IP65 zaštita od vode i prašine.Veliki točkovi 228 mm za sve vrste terena.Metalne ojačane ivice. ...\ncena: 51.165,00 din\nKoferi set 3 kom Dablin\nKoferi set 3 kom DablinRučka za nošenje u ruciteleskopska drška za vučučetiri točka koji se rotiraju oko vertikalne ose za 360˚materijal otporan na habanje ...\nKoferi set 3 kom Havana crna Sazio\nKoferi set 3 kom Havana crna SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 dupla točka od silikona, materijal otporan na habanje.3 kofera u setu ...\nKoferi set 3 kom Havana tamno plava SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 dupla točka od silikona, materijal otporan na habanje.3 kofera u setu ...\nKoferi set 3 kom Cairo Sazio\nKoferi set 3 kom Cairo SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 točka, materijal otporan na habanje.Sadržaj: 3 kofera u setu ...\nKoferi set 3 kom sa cvetićima Cairo Sazio\nKoferi set 3 kom sa cvetićima Cairo SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 točka, materijal otporan na habanje.Sadržaj: 3 kofera u setu ...\nKoferi set 3 kom YORK Line MC Trolley SazioKomplet 3/1 set kofera brenda SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jeda ...\nKoferi set 3 kom YORK Stars MC Trolley Sazio\nKoferi set 3 kom YORK Stars MC Trolley Sazio1Komplet 3/1 set kofera brenda SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po je ...\nKoferi set 3 kom crna Doha Sazio\nKoferi set 3 kom crna Doha SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 točka, materijal otporan na habanje. ...\nKoferi set 3 kom plava Doha Sazio\nKoferi set 3 kom plava Doha SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 točka, materijal otporan na habanje. ...\nKoferi set 3 kom crveni Doha Sazio\nKoferi set 3 kom crveni Doha SazioRučka za nošenje u ruci, teleskopska drška za vuču, 2 točka, materijal otporan na habanje. ...\nKoferi set 3 kom Melbourne braon Sazio\nKoferi set 3 kom Melbourne braon SazioKomplet 3/1 set kofera brenda SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan vel ...\nKoferi set 3 kom Melbourne crna Sazio\nKoferi set 3 kom Melbourne crnaKomplet 3/1 set kofera brenda SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, sr ...\nKoferi set 3 kom Melbourne crveni Sazio\nKoferi set 3 kom Melbourne crveni SazioKomplet 3/1 set kofera brenda SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan ve ...\nKoferi set 3 kom Porto bordo Sazio\nKoferi set 3 kom Porto bordo SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, srednji i mali kofer. Koferi ...\nKoferi set 3 kom Porto crni Sazio\nKoferi set 3 kom Porto crni SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, srednji i mali kofer. Koferi 3 ...\nKoferi set 3 kom Porto plava Sazio\nKomplet 3/1 set kofera brenda Sazio u plavoj bojiIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, srednji i mali kofe ...\nKoferi set 3 kom Porto sivi Sazio\nKomplet 3/1 set kofera brenda Sazio u sivoj bojiIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, srednji i mali kofer ...\nKoferi set 3 kom Porto zlatni Sazio\nKoferi set 3 kom Porto zlatni SazioIdealan komplet kofera za celu porodicu. Bilo da putujete leti ili zimi, ovaj komplet kofera će zadovoljiti Vaše potrebe za prtljagomKomplet set kofera čine po jedan veliki, srednji i mali kofer. Koferi ...\nKoferi set 3 kom siva Monaco Sazio\nKoferi set 3 kom siva Monaco SazioRučka za nošenje u ruciteleskopska drška za vučusistem za zaključavanje rajfešlusa 4 točka koji se rotiraju oko vertikalne ose za 360˚materijal je otporan na habanje ...


Nemci u Inđiji zapošljavaju još 100 radnika › Made-in-Germany.rs\nNemci u Inđiji zapošljavaju još 100 radnika\nIz nemačke kompanije „IGB Automotive“, koja već šest godina posluje u Inđiji, najavljuju za početak ove godine zapošljavanje još sto novih radnika.\nOvaj investitor do sada je zaposlio 1.050 radnika, isključivo žena i najveći je strani poslodavac po broju uposlenih radnika u Srbiji. Kako navode u ovoj kompaniji, a prenose „Večernje novosti“ u proteklih šest godina u postrojenje koje se nalazi u severoistočnoj radnoj zoni Inđije, uloženo je preko sedam miliona evra, a po završetku objekta čija je gradnja pri kraju, ukupna investicija dostići će vrednost od oko 11 miliona evra.\n– Radovi na proširenju proizvodnog prostora, ali i programa, privode se kraju i možemo slobodno reći da smo imali veoma uspešnu poslovnu godinu. Naša kompanija će nastaviti saradnju sa lokalnim institucijama i u narednom periodu, prvenstveno vodeći računa o najugroženijima. I dalje ćemo pružati podršku mladim talentima, a srednjoškolcima omogućavati da u našem proizvodnom pogonu steknu nova praktična znanja. Želja nam je da vlastitim primerom pokažemo da se stalnim radom i učenjem može postići još više – objašnjava Nebojša Dragičević, direktor „IGB Automotive“ iz Inđije.\nTokom prošle godine „IGB Automotive“ obučio je i zaposlio 50 radnika i proizveo osam miliona grejača za automobilska sedišta, kojima će biti opremljeno preko tri miliona vozila u celom svetu. Grejači iz Inđije ugrađuju se u najkvalitetnije putničke automobile svetski poznatih kompanija, kao što su „Mercedes“, „BMW“ i „Porše“. Osim grejača za automobilska sedišta, u fabrici se proizvode i grejači za volane, a uskoro, kako najavljuju u kompaniji, započeće i proizvodnja komponenti neophodnih u izradi grejača za sedišta. Kako navodi Dragičević, za ovu godinu postavljeni su veoma visoki ciljevi. „Planira se proizvodnja od deset miliona grejača za automobilska sedišta, zapošljavanje još sto novih radnika, nastavak obrazovanja i obuke zaposlenih, kao i uvođenje novih tehnologija…“\n– Po dolasku u Inđiju zaposlili smo žene konfekcionare i radnice koje su ostale bez posla nakon 20 i više godina radnoga staža. Svi osim naše kompanije su bežali od iskusnih i „istrošenih“ radnica. Međutim, dobrom obukom, međusobnim poverenjem i odgovornom socijalnom politikom, upravo te „istrošene“ radnice sada u našoj kompaniji postižu izvrsne proizvodne rezultate i ostvaruju vrhunsku profitabilnost – ističe direktor Dragičević kao suštinu poslovnog uspeha svoje kompanije.\n„Henkel“ investira 30 miliona i zapošljava 100 novih radnika\nNemački „Kontinental“ utrostručio broj radnika\nOd MiG na 05/01/2014 / Auto industrija / Ostavite komentar\nUdeo Dajmlera u Aston Martinu


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - IZVEŠTAJ SA 43. SEDNICE OPŠTINSKOG VEĆA OPŠTINE ALIBUNAR\n1) Doneta je Odluka o usvajanju Plana integriteta opštine Alibunar\nZakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije propisana je obaveza da državni organi, organizacije, organi teritorijalne autonomije, lokalne samouprave, javne službe i javna preduzeća usvajaju svoje Planove integriteta. Osnovni cilj Plana integriteta je uspostavljanje mehanizma u instituciji, koji će smanjiti rizik za nastanak korupcije i neetičkih postupaka kao i podizanje svesti funkcionera i zaposlenih o štetnosti korupcije. Opštinsko veće je na svojoj 40. sednici imenovalo Radnu grupu koja je donela program izrade Plana integriteta u skladu sa smernicama za izradu i sprovođenje Plana integriteta, a izrađeni Plan integriteta je dostavljen Agenciji za borbu protiv korupcije. Plan integriteta opštine Alibunar je usvojilo Opštinsko veće, imenovana Radna grupa za izradu Plana inegriteta je razrešena, a imenovano je lice odgovorno da prati sprovođenje Plana integriteta opštine Alibunar.\n2) Usvojen je Plan redovnog održavanja opštinskih puteva, ulica i parking površina na teritoriji opštine Alibunar u zimskom periodu 2017/2018. godine\nOpštinski savet za bezbednost saobraćaja na putevima dalo je Pozitivno mišljenje i dostavilo Opštinskom veću Predlog Plana redovnog održavanja opštinskih puteva, ulica i parking površina na teritoriji opštine Alibunar u zimskom periodu 2017/2018. godine izrađen od strane JP „Inženjering opštine Alibunar". Redovno održavanje saobraćajnica i saobraćajnih površina u zimskim uslovima će svakako doprineti povećanju stepena bezbednosti i komfornijem korišćenju ovih površina. Opštinsko veće je usvojilo Plan redovnog održavanja opštinskih puteva, ulica i parking površina na teritoriji opštine Alibunar u zimskom periodu 2017/2018. godine\n3) Donet je Plan održavanja opštinskih puteva i ulica na teritoriji opštine Alibunar u vanrednim uslovima u zimskom periodu 2017/2018. godine\nNa predlog Štaba za vanredne situacije opštine Alibunar, Opštinsko veće usvojilo Plan održavanja opštinskih puteva i ulica na teritoriji opštine Alibunar u vanrednim uslovima u zimskom periodu 2017/2018. godine. U vanrednim uslovima zimskog perioda izvodiće se radovi na čišćenju snega i leda u cilju stvaranja prohodnosti saobraćajnih površina koje su od prioritetnog značaja za funkcionisanje lokalne zajednice.


Dragičević pregovara o predaji: Ima jedan uslov | BL Portal\nDragičević pregovara o predaji: Ima jedan uslov\n1. Januara 2019. 18:52\nAlternativna televizija saznaje da je advokat Davora Dragičevića u posljednja 24 časa dva puta zvao Okružno tužilaštvo Banjaluka i dežurnog okružnog tužioca i pregovarao o predaji njegovog klijenta Davora Dragičevića.\nAdvokat je pozive uputio juče i danas u 16 časova.\nKako Alternativna televizija saznaje, jedini uslov za predaju je da Dragičeviću ne bude određen pritvor.\nKako se saznaje, PU Banjaluka je Okružnom javnom tužilaštvu u Banjaluci podnijela izvještaj o počinjenim krivični djelica protiv Davora Dragičevića i još četiri lica.\nPodnesen izvještaj protiv Davora Dragičevića i još 3 osobe https://t.co/hR7prpNrnA


ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Perači visokog pritiska cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za ANNOVI REVERBERI Perači visokog pritiska, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom. Pre kupovine, podatke za ANNOVI REVERBERI AR Blue 117 perac visokog pritiska hladnom vodom proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


17. Jan 2000 16:18 (GMT+01:00)\nObjavljena geografska karta naših stradanja\nSrpski belezi na Kosovu i Metohiji\nBEOGRAD - Republički zavod za zaštitu spomenika kulture iz Beograda napravio je pravi izdavački poduhvat objavljivanjem geografske karte "Srpski belezi na Kosovu i Metohiji", piše u najnovijem broju dvonedeljnika Srpske patrijaršije "Pravoslavlje".\nOva karta na najupečatljiviji način pokazuje i dokazuje viševekovno prisustvo Srba na prostorima Kosmeta.\nIzdavač ima ubedljiv i slikovit dokument koji će na najbolji način pružiti na uvid domaćoj i svetskoj kulturnoj javnosti potvrdu o padu evropske civilizacije kroz sudbinu Kosova i Metohije.\nAutor karte je LJubiša Gvoić, kartograf "Politike", sa saradnicima Dragicom Nikolić, Milanom Ivanovićem i Marinom Conićem i recenzentom Jovanom Pejinom. Topografska osnova je 1: 300.000 a nastala je korišćenjem obimne istorijske građe i drugih izvora iz arhiva Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture, Arhiva Srbije, Istorijskog instituta SANU i Muzeja SPC.\nKarta obuhvata postojeće i tragove uništenih pravoslavnih hramova i ostalih crkvenih zdanja, kao i one koji se spominju po spisima predanju i toponimima. Obrađeni su manastiri, crkve kapele, isposnice, crkveni zvonici, stara srpska groblja, spomen-kosturnice, gradovi, utvrđenja, kule i dvorci.\nPosebnu vrednost imaju podaci o sudbini srušenih zdanja na čijim temeljima ili je od materijala srušenog pravoslavnog crkvenog objekta podizano novo - džamija (kao što je to slučaj sa Sinan-pašinom džamijom u Prizrenu, koja je podignuta od materijala srušene crkve, prim.P.P.), turbe, most, vodenica, kula, kuća, škola, ambulanta, bunar, ograda parka, pa čak i javni vc (kao što je urađeno u Đakovici posle rušenja pravoslavne crkve).\nPreko 1.500 manastira i crkava\nEvidentirano je 76 gradova i dvoraca nastalih od 11. do 15. veka i preko 1.500 pravoslavnih manastira i crkava, što govori o intenzivnosti gradnje i kvaliteta života srednjovekovnih Srba. Veliki broj ovih spomenika kulture bio je sačuvan do današnjih dana.\nPrema evidenciji iz 1998. godine na Kosovu i Metohiji (čija je površina 10. 887 kvadratnih kilometara) nalazi se 1.449 naselja.\nAko se ima u vidu karakteristična geografska struktura zemljišta (visoke planine), i ako se zna da je u većini mesta bilo više spomenika kulture, proizilazi da je na svakih stotinak metara bilo nešto izgrađeno.\nNa manjoj karti (na slici) koja je sastavni deo mape, obeleženi su značajni uništeni i oštećeni objekti nastradali prilikom agresije NATO snaga na našu zemlju, kao i uništeni i oskrnavljeni objekti od strane šiptarskih terorista posle dolaska misije UN od 13. juna do sredine novembra prošle godine.\nDirektor Istorijskog instituta SANU dr Slavenko Terzić napisao je kratak pregled istorije srpskog bivstvovanja na prostoru Kosova i Metohije, podsećajući da je ono suštinski deo srpskog duhovnog, kulturnog, državnog i ekonomskog identiteta od srednjeg veka do danas. Svi tekstovi i legende napisani su na srpskom i engleskom jeziku, a karta je štampana u formatu postera.\nKako smo saznali od autora karte LJubiše Gvoića, promocija ove mape održaće se u narednih desetak dana.


eUpis u školama širom Srbije uštedeo roditeljima 120.000 sati čekanja na šalterima\nJul 02, 2019 22:55\nZahvaljujući informacionom sistemu eUpis koji je ove godine prvi put implementiran u svakoj od 1.229 osnovnih škola u Srbiji, do sada je upisano 62.043 đaka prvaka, a roditelji su oslobođeni obaveze da prilikom upisa prilažu izvod iz matične knjige rođenih i potvrdu o prebivalištu, već su zaposleni u školama pristupali ovim podacima po službenoj dužnosti.\nKako se navodi u saopštenju iz Vlade Srbije, s obzirom da je eUpis povezan s registrom matičnih knjiga i evidencijom o prebivalištu, roditelji prvi put nisu morali da pribavljaju više od 120.000 različitih dokumenata u papirnoj formi, pri čemu su uštedeli isto toliko sati čekanja na nekom od šaltera javne uprave.\nOd 1. jula informacioni sistem eUpis obezbediće i informatizaciju poslova u osnovnim školama, te će zahvaljujući njemu zaposleni u školama izvršiti elektronsko raspoređivanje dece u oko 4.000 odeljenja.\nPored osnovnih škola u Srbiji, Kancelarija za IT i eUpravu je pristup informacionom sistemu eUpis od 1. jula omogućila i svakom od 31 fakulteta Univerziteta u Beogradu, te će brucoši prilikom upisa ove godine, prvi put biti oslobođeni obaveze podnošenja izvoda iz matične knjige rođenih.\nOčekuje se da će se ove godine upisati između 12.000 i 13.000 studenata, što opet znači isto toliko manje papira i sati čekanja na šalterima javne uprave radi pribavljanja izvoda.\nKancelarija za IT i eUpravu je obezbedila za sve osnovne škole i fakultete Univerziteta u Beogradu kvalifikovane elektronske sertifikate za pristup informacionom sistemu eUpis, odgovarajuće obuke i uputstva, kao i podršku u korišćenju sistema koju pruža Kontakt centar za podršku rada javnoj upravi, dodaje se u saopštenju.


Obnoviti 41 objekat obrazovnih ustanova | BN\nObnoviti 41 objekat obrazovnih ustanova\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Goran Mutabdžija izjavio je danas da je procijenjena šteta od poplava na obrazovnim ustanovama i institucijama kulture u Srpskoj oko 13 miliona KM i da je potrebno obnoviti 41 objekat.\nRepublika Srpska 17.07.2014 | 13:31\n"Neophodno je obnoviti 23 osnovne škole, 11 srednjih, šest vrtića i jedan fakultet. Moramo naći sredstva za obnovu ovih objekata da bi bili u funkciji na početku školske godine, odnosno 1. septembra", rekao je Mutabdžija Srni. On je izrazio zadovoljstvo međunarodnom donatorskom konferencijom, koja je juče održana u Briselu.\n"Podržavamo stav predsjednika Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović u pogledu prioriteta za saniranje štete od poplava i optimizam koji vlada u tom smislu", dodao je Mutabdžija. On je najavio da bi naredne sedmice trebalo da bude završen akcioni plan za saniranje ovih objekata, jer će se preciznije znati koliko će operativnih sredstava biti dostupno.\n"Tačno ćemo znati na koji način ćemo sklapati ugovore sa izvođačima radova da bi svi poslovi bili završeni na vrijeme", dodao je Mutabdžija. Na međunarodnoj donatorskoj konferenciji, koja je pod motom "Obnovimo zajedno", održana juče u Briselu prikupljeno je 1,8 milijardi evra za otklanjanje posljedica poplava u BiH i Srbiji.\nPredsjednik Vlade Srpske Željka Cvijanović ocijenila je da je donatorska konferencija u Briselu bila uspješna jer su EU, ali i pojedinačne zemalje donatori, obećali ogromna sredstva.\nOna je napomenula da je Vlada Republike Srpske još tokom izrade procjena štete Svjetskoj banci, EU i UNDP-u ukazala da su prioriteti izgradnja škola do početka školske godine, omogućavanje povratka ljudi kućama, ali i obnova svih institucija da bi građani mogli da ostvaruju svoje potrebe.


Državni revizori kucaju na vrata partija\nPredizborna kampanja 2014., ilustrativna fotografija\nPod lupom Državne revizorske institucije naći će se i parlamentarne političke partije u Srbiji, proveravaće se kako troše novac koji dobijaju iz budžeta. U Agenciji za borbu protiv korupcije kažu da će im ova kontrola koju sprovodi DRI pomoći, a analitičari da je bilo krajnje vreme da se ona pokrene. U samim političkim partijama zastupljenim u parlamentu nemaju ništa protiv da revizori provere kako troše novac iz državne kase.\nDržavni revizori zakucaće i na vrata političkih partija. Nemamo ništa protiv, prva je reakcija u strankama. Milovan Drecun iz Srpske napredne stranke kaže da delovanje svake stranke i svakog političkog subjekta treba da bude transparentno.\n“Dobro je to što se najavljuju nenajavljene posete revizora. Nema nikakvog razloga da Srpska napredna stranka bude zabrinuta. SNS kao najjača politička stranka u Srbiji mora da bude primer transparetnosti, prkupljanja sredstava i zakonitog trošenja tih sredstava”, rekao nam je Drecun.\nRevizori će izabrati nekoliko parlamentarnih stranaka, a revizorski tim će od sledeće godine u partijskim centralama kontrolisati godišnje izveštaje o poslovanju ali i trošenje tokom kampanje, ako bude izbora.\nAleksandra Jerkov iz opozicione Demokratske stranke kaže da bi, osim što će revizori kontrolisati način na koji stranke troše sredstva koja su im na raspolaganju, verovatno trebalo obratiti dodatnu pažnju i na način na koji stranke prikupljaju sredstva za finansiranje kampanja i svakodnevni rad.\n“I to je nešto što ne sme biti predmet nekakvih procena da li je neka stranka na vlasti ili u opoziciji. Mislim da kriterijumi po kojima će državni revizor kontrolisati ove stvari moraju biti vrlo jasni, on ne sme biti selektivan u svom radu”, navodi Jerkov.\nDržavni revizor Radoslav Sretenović objasnio da će DRI tek utvrditi kriterijume za reviziju stranaka. “Možda će to biti one koje dobijaju najviše novca iz budžeta, ali nije isključeno da na spisku budu i neke manje stranke ili cele koalicije. U svakom slučaju, do trenutka dok im ne pošaljemo pismo, neće znati da su predmet revizije”, rekao je Sretenović beogradskim medijima.\nRevizijom parlamentarnih stranaka biće kontrolisano trošenje novca koji partijama stiže iz javnih izvora. Ona je jako važna jer su “javni izvori otprilike 80 odsto ukupnih sredstava koja se okreću kod političkih aktivnosti”, kaže Zoran Stojiljković, član odbora Agencije za borbu protiv korpucije koja kontroliše i privatne i javne izvore iz kojih se finansiraju stranke i način trošenja tih sredstava.\n“Nije u kampanjama i u finansiranju stranaka toliko veliki novac koliko je to odlučujuće mesto da se uspostavljaju ti koruptivni lanci vezani za javne nabavke, tendere, učešće u investicijama, i kontrola nad svim tim novcem je neophodna. DRI neće moći odjedanput, praviće uzorak, neće moći sve aktere, ali po količini novca i značaju tih aktera to je nešto što je odlučujuće i sama praksa i stvaranje uzorka i uključivanje DRI u taj postupak će jako puno značiti za kontrolu novca u politici i za ono što je Agencija to sada radila”, ocenjuje Stojiljković.\nVladimir Goati, predsednik Transparetnosti Srbija kaže da je bilo krajnje vreme za ovakvu kontrolu političkih partija.\n“Da je možda ne 5 od 12 nego 12 i 5 jer, po mom mišljenju, osnovni činioci, akteri korupcije u svim sferama su političke stranke i to je nešto što je nesumnjivo za sve evropske zemlje manje-više, čak i za zemlje stabilne demokratije. Kod nas je to još više izraženo. Tako da pročačkati redove političkih partija je trebalo, što se mene tiče, prvo uraditi pre tri godine”, kaže Goati.\nKo finansira političke partije oduvek je bilo intrigantno pitanje, a javna je tajna da su mnoge stranke novac primale od tajkuna.\nZoran Stojiljković iz Agencije za borbu protiv korupcije kaže da se partije, što se tiče zakonske prakse i normativa, od izbora do izbora i svake godine od kako Agencija sprovodi kontrolu disciplinuju, ali da ne treba imati iluziju da je time stavljen pod kontrolu “taj sivi breg” ili zona finansiranja stranaka.\n“Imate dve stvari koje dubinski nismo do sada uspeli na odgovarajući način da sankcionišemo. Jedan je uzimanje kredita za finansiranje što je i dalje nedovoljno regulisano, ali je sama praksa i sutuacija u kojoj kad uzmete zamamne kredite, pa padnete sa vlasti i nemate prihode iz javnih izvora, onda uđete u vrlo nelagodnu finansijsku situaciju u kojoj je sad nekoliko ključnih stranaka. To samo po sebi praksa dovede do ograničenja, ali nije sankcionisano. I druga je stvar što ne možete da vršite, ili vam treba duži rok i složenija aparatura, i insajderi da utvrdite da li je neko ko je dao zamaman prilog, a istovremeno je socijalni slučaj, samo dao nečiji novac. I u tom smislu će makar za deo sredstava koji je iz javnih izvora angažovanje DRI i njegovh stručnjaka biti dragoceno”, kaže Stojiljković.\nNedavno je zamenik direktora Agencije za borbu protiv korupcije Vladan Joksimović rekao da je Agencija protiv političkih stranaka podnela oko 400 prekršajnih prijava za nepodnošenje izveštaja i nenamensko trošenje sredstava.


Predstavljena knjiga o primenjenom pozorištu u Vojvodini – TV Kikinda\nPredstavljena knjiga o primenjenom pozorištu u Vojvodini\nU svečanoj sali Narodnog muzeja održana je promocija knjige “Primenjeno pozorište u Vojvodini od 2000. godine do danas” koju su napisali Marina Milivojević Mađarev, Milan Mađarev i Ivan Pravdić. Delo u celini omogućava čitaocu da upozna najširu sliku pozorišnih praksi koje se uspostavljaju izvan repertoarskih pozorišta.\n-Ova knjiga je prva takve vrste kod nas jer obuhvata razne oblike primenjenog pozorišta. Ono može da bude kretivna drama, psihodrama, dramska terapija, pozorište za zajednicu, pozorište zajednice, forum teatar i mnogi drugi oblici koji se nalaze u ovoj knjizi – istakao je Milan Mađarev.\nKnjiga je nastala na osnovu teorijske baze po delu “Primenjeno kazalište” Darka Lukića.\n-Više od 10 godina na Visokoj strukovnoj školi za obrazovanje vaspitača u Kikindi postoji predmet scenska umetnost i kreativna drama. Kreativna drama jedini je primer takvog predmeta u celoj Srbiji – dodao je Mađarev.\nDelo pomaže da se uoči na koji se način pozorišne prakse povezuju sa lokalnim zajednicama, sa socijalnim, obrazovnim i kulturnim akterima, te koliko doprinose društvenim i kulturnim, a posebno vrednosnim promenama. Stoga će ova knjiga predstavljati nezaobilazno štivo u rukama kako istraživača kulture, kulturne politike, pozorišne delatnosti, tako i praktičara.\n12 juna, 2019 Aleksandra Djuran\n← Povećan broj intervencija na javnim mestima Počinje letnji turnir u malom fudbalu →