Prijedor24 - Više od informacije! Za četiri sata "Dual" radar evidentirao 179 prekršaja\nHome / Vijesti / Lokalne vijesti / Za četiri sata “Dual” radar evidentirao 179 prekršaja\nZa četiri sata “Dual” radar evidentirao 179 prekršaja\nNa magistralnim putevima na području Policijske uprave Prijedor, od 04.08.2017.godine traje kontrola saobraćaja sa “Dual” radarskim sistemom za kontrolu brzine kretanja motornih vozila, bez zaustavljanja od strane policijskih službenika.\nTokom korištenja radarskog sistema na magistralnom putu Prijedor-Novi Grad, u mjestu Petkovac, u trajanju samo 4 sata, “Dual” je evidentirao 179 prekršaja, od 534 vozila koliko je u ovom vremenskom periodu prošlo dionicom magistralnog puta na kojem je vršena kontrola.\nZa prekoračenje brzine kretanja vozila više od 10 do 20km/h evidentirano je 80 prekršaja, 59 prekršaja za prekoračenje brzine kretanja više od 20 do 30km/h, dok je 40 prekršaja počinjeno prekoračenjem dozvoljene brzine kretanja preko 30km/h za koje je predviđena novčana kazna u iznosu od 400,00 KM, zaštitna mjera zabrane\nupravljanja vozilom i dva kaznena boda.\nPodsjećamo da je “Dual” radarski sistem koji mjeri brzinu kretanja vozila u više saobraćajnih traka u oba pravca, kao i na udaljenosti od 500 metara. Ovaj uređaj funkcioniše u svim vremenskim prilikama, a poseban efekat postiže u noćnim\nProtekli vikend zbog brzine i alkohola izrečena 102 mjeseca zabrane upravljanja vozilima\n“Dual” radar od sutra na području Prijedora


Foto: KK Krka/Drago Perko / Promo\nKošarkaši Mega Bemaksa poraženi su od Krke sa 82:69 u Novom Mestu u osmom kolu ABA lige, te su tako izabranici Dejana Milojevića doživeli drugi neuspeh u regionalnom takmičenju.\nGosti su dostojan rival bili samo u prvoj četvrtini koju je domaćin dobio sa tri razlike - 27:24. Ipak, dobra igra košarkaša koje sa klupe predvodi Simon Petrov omogućila im je da na odmor odu sa dvocifrenom prednošću - 45:35.\nNišta se nije promenilo ni u drugom delu susreta, pa su dodatno razliku uvećali igrači Krke. Jedino što su supeli da urade do kraja košarkaši Mege, bilo je da ublaže ubedljiv poraz.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bili su Paolo Marineli sa 23 poena i Luka Lapornik koji je postigao 14. Kod Mege se najviše istakao Adam Mokoka koji je meč završio sa 16 poena, dok je Goga Bitadze dodao 10.\nNakon ove utakmice Krka se nalazi na osmom mestu na tabeli sa skorom od tri pobede i pet poraza, a tim iz Srbije je na drugom mestu sa skorom 6-2.


Ovo je "konačna verzija" Stefanovićevog doktorata! - Istinomer\nAfera doktorati U fokusu / Peđa Popović\nIstinomeru je danas omogućeno da na Univerzitetu Megatrend dobije na uvid doktorsku disertaciju Nebojše Stefanovića, ali kada smo tražili da vidimo i “radnu verziju” doktorata, u biblioteci nam je rečeno da „nema drugih verzija rada, jer se čuvaju samo odbranjeni doktorati“. Podsetimo, Mijat Damjanović, profesor emeritus na Univerzitetu Magatrend tvrdi da je novinarka Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) Anđela Milivojević naučnicima dala “pogrešnu verziju doktorata”, koja “jeste bila uredno ukoričena, ali to nije bila poslednja verzija tog rada”, dok je rektor Univerziteta Megatrend Mića Jovanović kazao da je u pitanju “fejsbuk verzija doktorata“.\n“Pošto smo mi u sumnji da je novinarka u nekoj fazi izrade disertacije pozvala univerzitet i tražila da vidi kako napreduje izrada doktorske disertacije Nebojše Stefanovića, verovatno da joj je bio dozvoljen pristup biblioteci Univerziteta ili u odsek za postdiplomske i doktorske studije gde je ona, moguće izvukla neke stranice, kazao je Jovanović.”\nDirektor Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) Branko Čečen ističe da je novinarka CINS-a tražila doktorat, a ne “da vidi kako napreduje izrada” i to devet meseci nakon što je Nebojša Stefanović odbranio rad.\nDoktorska disertacija Nebojše Stefanovića zavedena je u biblioteci Univerziteta Megatrend pod inventarskim brojem 61. Omogućeno nam je da fotokopiramo rad, koji smo potom skenirali.\nSkeniranu doktorsku disertaciju Nebojše Stefanovića možete preuzeti ovde.\nDisertaciju za koju rektor Univerziteta „Megatrend“ Mića Jovanović tvrdi da je „radna verzija“ možete preuzeti ovde.\nafera doktorat Branko Čečen Megatrend Mića Jovanović Mijat Damjanović Nebojša Stefanović plagijat


Osniva se centar za kreativne industrije u Somboru\nSOMBOR – U sklopu projekta Uloga kreativnih industrija u novoj urbanoj privredi u Dunavskom regionu planira se osnivanje centra za kreativne industrije u Somboru, dok će drugi projektni partneri otvoriti centre slične namene u svojim matičnim zemljama, Nemačkoj, Austriji, Sloveniji, Slovačkoj, Rumuniji, Bugarskoj i Moldaviji, objavljeno je na sajtu Grada Sombora.\nOsim podsticaja na lokalnom nivou, očekuje se i značajan efekat umrežavanja širom Dunavskog sliva, među partnerima projekta i drugim zainteresovanim stranama.\nProjekat bi trebalo da podigne kapacitete svih uključenih strana, kako bi se poboljšali lokalni kapaciteti za inovacije u kreativnim industrijama, što će biti postignuto kroz tzv. pilot lokacije, od kojih se jedna nalazi u Somboru.\nLokalnim organizacijama i kreativcima će biti pružena prilika da se u rad centra kreativnih industrija uključe popunjavanjem ankete na linku objavljenom na gradskom sajtu i da se tako povežu sa zemljama Dunavskog sliva.\nProjekat će trajati do kraja sledeće godine, vredan je 2,2 miliona evra a budžet Grada Sombora u projektu je 73.495 evra.


Imaju li sportisti u Srpskoj adekvatnu zdravstvenu zaštitu? (VIDEO)\n02/03/2017 | 15:19 ⇒ 17:44 | Izvor: RTRS\nNa teritoriji grada Bijeljine registrovano je oko 150 klubova, u kojima trenira i aktivno se bavi sportom više od 5.000 sportista.\nSportska medicinaFoto: RTRS\nDa li imaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu i kome se obraćaju u slučaju povreda?\nU Bijeljini nikad nije radio specijalista sportske medicine, a prema svemu sudeći u skorije vrijeme neće ga ni biti.\nPomak je napravljen otvaranjem Zavoda za medicinu rada i sporta, gdje se organizuju periodični sistematski pregledi potrebni za nastup na takmičenju.\nU slučaju povreda sportisti stručnu ljekarsku pomoć traže najčešće u nekom od regionalnih zdravstvenih centara.\nFudbalski klub Radnik velike troškove izdvaja za putovanja igrača na specijalističke preglede u druge gradove. U zavisnosti od težine povrede, fudbaleri odlaze u Tuzlu, Novi Sad i Beograd.\n- Najčešće je to Beograd, gdje se uradiesnimci, magnet, ultrazvuk, dijagnostika, gdje se uradi i terapija koja nije moguća da se izvrši ovde. To nam predstavlja velike troškove, a drugo nam mnogo povećava odsustvo igrača sa terena, kaže Nebojša Milošević, trener FK "Radnik" Bijeljina.\nSlična situacija je i u košarkaškom klubu "Radnik BN Basket", ali i u ostalim sportskim kolektivima u Bijeljini.\n- Što se tiče lakših povreda to obavljamo ovdej u Bijeljini, fizikalna terapija se odradi u Dvorovima, a teže povrede saniraju se u Sarajevu, Tuzli, Banjaluci, Novom Sadu i Beogradu, pojašnjava fizioterapeut u KK "Radnik BN Basket", Mira Pilipović.\nIz Udruženja specijalista sportske medicine RS, kažu da je nedostatak doktora sportske medicine teško rješiv, jer ne postoji zainteresovanost za specijalizaciju iz ove grane medicine. Razlozi su brojni.\nPrimarijus dr Nikola Gaćeša, predsjednik Udruženja specijalista sportske medicine RS, ističe da nije riješeno pitanje finansiranja zdravstvene zaštite sportista.\n- To je osnovni razlog i specijalizacije, odnosno finansiranje specijalizacije. Normalno bi bilo da u okviru svake regije odnosno najvećih gradova bude bar jedan ljekar specijalista, dodaje Gaćeša.\nFormiranjem Zavoda za medicinu rada i sporta RS donekle je popravljeno stanje u oblasti zdravstvene zaštite sportista, ali i dalje nedovoljno, s obzirom na to da se u ovoj ustanovi rade samo sistematski pregledi sportista.\n- Zdravstvena zaštita sportista finansijski nije pokrivena na adekvatan način na nivou RS, za djecu do 18 godina čiji pregledi se finansiraju od strane FZO RS, naglašava Milidrag Vukotić, načelnik Službe medicine sporta u Zavodu za medicinu rada i sporta RS.\nResorno ministarstvo ne učestvuje u finansiranju ali postoji i druga priča da se na nivou lokalne vlasti bar djelimično može naći dio sredstava za finansiranje sistematskih pregleda.\nOd ukupno osam specijalista sportske medicine, koliko ih je u Republice Srpskoj, dvojica su u penziji i povremeno su angažovani.\nU Zavodu za medicinu rada i sporta u Banjaluci i Doboju rade četiri, dok u Prijedoru i Gradišci dva sportska doktora rade u okviru porodične medicine.


Tri miliona vredna investicija: Nova linija, stara poslovna filozofija u senćanskoj fabrici JTI · gradski.online\nTri miliona vredna investicija: Nova linija, stara poslovna filozofija u senćanskoj fabrici JTI\nSENTA- U fabrici JT International u Senti, danas je puštena u rad nova tri miliona dolara vredna linija. Zvanično su je u rad pustili premijerka Ana Brnabić, Đunići Marujama, ambasador Japana, kao i predsednik Pokrajinske vlade, Igor Mirović i Mucuo Ivai, predsednik duvanskih poslova u Japan Tobacco grupi. Nova linija doprineće proširenju proizvodnih kapaciteta, ali se u pogledu poslovne filozofije najvećeg japanskog investitora u Srbiji ništa neće menjati.\nNova proizvodna linija omogućiće kompaniji JTI da proizvodi nove brendove u fabrici u Senti, što će pozitivno uticati na bilans robne razmene Srbije, jer će, umesto uvoza, ovi proizvodi biti izvoženi na tržišta Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Makedonije. Premijerka je priznala da je prvi put u ovoj fabrici, ali ne i u Senti:\n– Ovde smo imali brojne značajne projekte, kao što su Toplana, senćanska gimnazija, Dom zdravlja. Sigurna sam da ću se vraćati i da će biti još uspešnih projekata. Želim da se zahvalim kompaniji JTI na svemu što je uradila od 2006. godine za Sentu, za Vojvodinu i za Srbiju.\nHvala vam na tome što ste verovali u Srbiju i što ste u našoj zemlji prepoznali potencijal za ulaganje i pouzdanog i predvidivog partnera- poručila je Brnabić i naglasila da je JTI jedna od pet kompanija koje najviše uplaćuju u budžet Srbije.\nIstičući da je ovo godina kada JTI obeležava 20 godina postojanja na globalnom nivou, Mucuo Ivai, predsednik duvanskih poslova u JT grupi, poručio je da razvoj kompanije u Srbiji ne bi bio moguć bez istinskog partnerstva sa predsednikom i Vladom Srbije:\n– Kao najveći japanski investitor u Srbiji, JTI ostaje posvećen promovisanju Srbije kao povoljne destinacije za investitore Sigurno ćemo nastaviti da širimo dobar glas o Srbiji, kako u Japanu tako i širom sveta- potvrdio je Ivai. Pored ostalih, puštanju u rad nove linije prisustvovali su Jelena Tansaković, državna sekretarka u Ministarstvu finansija, Ištvan Pastor, predsednik Skupštine AP Vojvodine i Rudolf Cegledi, predsednik opštine Senta.\nPrethodnoOvo je pronađeno u nekadašnjem “Hemiku”: Ambalaža pesticida, rastvarača i lepkova


Knez Miloš Obrenović:: Srpskoj javnosti je nedovoljno poznato da je jedan od najpoznatijih srpskih vođa, modernog doba, Knez Miloš, prezime Obrenović preuzeo 1810. godine, od ujaka, a da mu je pravo prezime bilo Teodorović\nSrpskoj javnosti je nedovoljno poznato da je jedan od najpoznatijih srpskih vođa, modernog doba, Knez Miloš, prezime Obrenović preuzeo 1810. godine, od ujaka, a da mu je pravo prezime bilo Teodorović. Na taj čin, pretpostavlja se, Miloš se odlučio posle smrti brata od ujaka, Milana, koji je kao istaknuti vojvoda imao veliki ugled u narodu. Uz Milana, Miloš je prošao skoro sve velike bitke u Prvom srpskom ustanku, a zbog iskazane hrabrosti od Karađorđa mu je na upravu i odbranu poverena Užička nahija. Nakon propasti Prvog ustanka, Miloš je bio jedini od istaknutijih vojvoda koji je ostao u Srbiji, dobivši amnestiju od turskih vlasti i postavši oborknez Rudničke nahije. Kasnije je svoju vladavinu proširio na Kragujevačku, a potom i na Požešku nahiju.\nNjegovi politički protivnici, međutim, nisu mogli da podnesu i prihvate Milošev despotski način vladanja i uspevaju da 1835. godine nametnu prvi Ustav srpske moderne države, poznatiji kao "Sretenjski ustav". Taj Ustav ne odgovara velikim silama, Austriji, Turskoj i Rusiji i oni ga suspenduju, a namesto njega nameću "Turski ustav", iz 1838 godine, čime je kneževa vlast ograničena Sovjetom.\nNe mogavši da se pomiri sa tom podelom vlasti, Miloš Obrenović abdicira 1. juna, 1839. godine i napušta Srbiju, a nasleđuje ga teško oboleli stariji sin Milan. Milan umire nakon samo mesec dana vladavine i na presto dolazi Milošev mlađi sin Mihailo.\nUstavobranitelji dovode 1842. godine Karađorđevog sina, Aleksandra, na vlast, a Mihailo je prognan iz zemlje, jer je vladao po uzoru na svog oca. Aleksandar ostaje na vlasti sve do 1858. godine, kada se Miloš Obrenović, nakon 19 godina izgnanstva, vraća u Srbiju, preuzima vlast, ali vlada kratko, do smrti 1860. godine.


Ukrajina pozvala na sprečavanje predsedničkih izbora na Krimu - Sputnjik Srbija\n16:22 06.02.2018 (osveženo 09:54 01.03.2018) Preuzmite kraći link\n„Juče je Narodni front registrovao rezoluciju kojom apelujemo na čitavu međunarodnu zajednicu da spreči održavanje takozvanih predsedničkih izbora (u Rusiji) na Krimu“, rekao je ukrajinski poslanik, prenosi „Ukrajinska pravda“.\nBurbak navodi da će glasanje, ako bude održano, biti „nelegitimno“. U dokumentu se navodi da ono narušava „Ustav i zakonodavstvo Ukrajine“, kao i „principe i norme međunarodnog prava“.\nUkrajinske vlasti nazivaju poluostrvo „privremeno okupiranom teritorijom“. Moskva je u više navrata naglašavala da su stanovnici Krima napravili svoj izbor na demokratski način u skladu sa međunarodnim pravom i Poveljom UN. Kako je naglasio ruski predsednik Vladimir Putin, pitanje Krima definitivno je zatvoreno.\npredsednički izbori u Rusiji, Vrhovna rada, Ukrajina, Krim


Beograd, 10. Januar 2013. PR Objave: Najava -\nVelika MaxBet Novogodišnja nagradna igra u Zrenjaninu počela je 15. decembra 2012. godine i završava se 12. januara 2013. Iz kompanije MaxBet podsećaju igrače da je još malo vremena preostalo za učešće u ovoj nagradnoj igri.\nIzvlačenje nagrada počinje 10. januara 2013. godine u slot klubu na adresi Pančevačka bb, zatim 11. januara 2013. godine u slot klubu na Bulevaru Veljka Vlahovića bb i 12. januara 2013. godine u slot klubu u ulici Kralja Aleksandra I Karađorđevića br.40, sa početkom u 20 sati. Imena dobitnika iz Zrenjanina biće objavljena u dnevnom listu "Večernje novosti".\nIz kompanije MaxBet poručuju da je vreme praznika savršeno za iznenađenja i poklone, te žele sreću svim učesnicima nagradne igre. Ovo je jedna od najvećih nagradnih igara iz ove kompanije sa najvećim nagradnim fondom. Na taj način, MaxBet ulazi u novu godinu sa mnogim planovima koji za cilj imaju što bolje uslove za igrače. Organizovanje nagradne igre je način da se zajedno sa igračima proslavi uspešna godina i započne naredna!


“Parada ponosa” održana bez incidenata\nParada ponosa u Beogradu / Foto: FoNet/Marija Ðoković\n“Parada ponosa” održana je u nedelju pod sloganom “Reci DA”. Učesnici Parade prošetali su centralnim ulicama Beograda – od Slavije do Studentskog parka, a šetnja je protekla bez incidenata.\nŠetnja koja je krenula sa Trga Slavija oko 14:35, završena je posle jednog časa u žurkom u Studentskom park. Sve je proteklo bez ijednog incidenta, jer su učesnike obezbeđivale jake snage policije i Žandarmerije, uniformisane i u civilu, javio je Fonet. Agencija Beta prenela je, međutim, da je ovogodišnju Paradu ponosa obezbeđivao manji broj policajaca nego prethodnih godina.\nOvogodišnja “kuma” Prajda, novinarka Suzana Trninić, poručila je građanima Srbije da ne moraju da vole ono što ne razumeju, ali da treba da poštuju različitosti i nečije pravo na ljubav i slobodu. Proglašena je i nova kraljica Parade, Dita von Til, koja se pojavila u srpskoj narodnoj nošnji i rekla da je svojim izgledom želela da pokaže da je “ljubav tradicionalna vrednost”.\nOrganizatori Parade ponosa istakli su da ima pomaka u ostvarivanju prava LGBT+ zajednice, ali da su oni isuviše spori. Zatražili su veću odgovornost države za zaštitu ljudskih prava seksualnih manjina, sankcionisanje nasilja i zločina iz mržnje nad pripadnicima LGBTI populacije, usvajanje zakona o rodnom identitetu i registrovanim istopolnim zajednicama, podsticanje objektivnog medijskog izveštavanja o LGBTI zajednici, reformu sistema obrazovanja, sankcionisanje slučajeva vršnjačkog nasilja učinjenih zbog seksualne orijentacije i rodnog identiteta žrtve i izbacivanje diskriminatorskih sadržaja iz udžbenika.\nNa Paradi ponosa bili su premijerka Ana Brnabić, ministri Zoran Đorđević i Branko Ružić, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić i poverenica za ravnopravnost Brankica Janković. U povorci su bili i ambasadori SAD Kajl Skot, Francuske Frederik Mondoloni, Norveške Arne Sane Bjornstad, šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, kao i predstavnici civilnog sektora.\nTokom šetnje, građani su sa pojedinih terasa bacali konfete, a učesnici su nosili balone i zastave duginih boja. Među posmatračima Parade, kod zgrade Beograđanka, bio je lider udrženja nestalih Srba na Kosovu Simo Spasić koji je nosio transparent “Žrtve u Metohiji optužuju Haradinaja komandanta brigade Dukađini”. Manja grupa protivnika Paradi ponosa okupila se oko 13 sati u blizini crkve Svetog Marka, ali ih je policija spečila da priđu Ulici kralja Milana kojom se kretala povorka.\nKako je izgledala skoro deceniju i po duga borba da se u Srbiji održi mirna Parada ponosa i tako skrene pažnja na probleme sa kojima se u svakodnevnom životu susreću pripadnici LGBT zajednice, možete se podsetiti u Istinomer “Amneziji”.\nSindikat pravosuđa: Predložene izmene Ustava podstiču politički uticaj na pravosuđeNova zgrada Prihvatilišta za decu u avgustu


Porodice tragaju za 31 nestalim borcem – Prnjavor.info\nPorodice tragaju za 31 nestalim borcem\n14.09.2019. Društvo 0\nOpština Prnjavor je jedna od lokalnih zajednica koja ima značajan broj nestalih lica, a porodice tragaju za još 31 nestalim borcem, rekao je u izjavi Srni predsjednik Opštinske organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila u Prnjavoru Borislavko Peulić.\nOn je povodom obilježavanja Dana nestalih i poginulih u odbrambeno -otadžbinskom ratu Republike Srpske istakao da su u ovoj godini identifikovana i sahranjena dva poginula borca sa područja opštine Prnjavor.\nPeulić smatra da je Republika Srpska prelaskom procesa traženja na Institut za nestala lica BiH dosta izgubila, a sam proces traženja zapao u ćorsokak.\n„Dok je taj posao obavljala Kancelarija za traženje nestalih lica Republike Srpske imali smo veće rezultate, više smo imali uspjeha u pronalaženju nestalih, kao i njihove identifikacije. U Republici Srpskoj se traži još 1.660 lica, ali je dodatni problem što u kosturnicama imamo dosta neidentifikovanih lica“ , rekao je Peulić za Srnu.\nPeulić je navodeći da se u kosturnici u Banjaluci nalazi 600 neidentifikovanih postavio pitanje zašto je to tako jer je u funkciji laboratorija za DNK analize, a oko 97 odsto porodica je dalo krv za uporednu analizu.\n„Nije moguće da toliko ima ljudi čiji se identitet još ne zna. Mislimo da je ranije dolazilo do greški, jer imamo primjer na području naše opštine da je tijelo Ljubomira Janjića preuzela porodica iz Teslića zato što je došlo do greške na klasičnom prepoznavanju po dijelovima odjeće“ , pojasnio je on.\nPeulić kaže da se dosta tijela nalazi i u kosturnicama u Sarajevu i Nevesinju, kao i da je do mogućih zamjena dolazilo jer su porodice željele da što prije pronađu tijela svojih najbližih i sahrane ih.\n„ Vjerujemo da je bilo velikih grešaka tokom klasičnih identifikacija“ , rekao je Peulić.\nPovodom obilježavanja Dana nestalih i poginulih u odbrambeno -otadžbinskom ratu Republike Srpske večeras je u hramu Svetog velikomučenika Georgija u Prnjavoru služen parastos, dok su porodice poginulih i nestalih boraca zapalile svijeće u znak sjećanja na članove porodice koje su izgubili u proteklom ratu.


U Minhenu od juna uhapšeno 418 pijanih vozača elektro trotineta › Made-in-Germany.rs\nOd kada je u junu u Nemačkoj legalizovana vožnja električnih trotineta, policija u gradu Minhenu je do danas uhapsila 418 ljudi koji su trotinete vozili u pijanom stanju, a tamošnji političari sada traže da se vožnja elektro trotineta ograniči tokom trajanja Oktoberfesta.\nU Nemačkoj je vožnja električnih trotineta dozvoljena uz obrazloženje da će to pomoći u smanjivanju zagađenja vazduha u gradovima. Međutim, iako se i na ova ekološka prevozna sredstva primenjuju ista pravila kao i u slučaju vožnje automobila, mnogi gradovi sve češće prijavljuju incidente koji se dešavaju tokom vikenda, povezane sa vožnjom elektro trotineta pod uticajem alkohola.\nU Erfurtu je, na primer, nekoliko policajaca povređeno u tuči koja je izbila dok su pokušavali da zaustave pijanog muškarca na elektro trotinetu, dok su četiri takva vozača povređena u nesreći u Kelnu, a jedan od njih je bio dvadesetdevetogodišnji pijani turista. I policija u Kopenhagenu je samo tokom jednog vikenda uhapsila 28 osoba jer su vozili električne trotinete pod uticajem marihuane i alkohola.\nŠto se drugih zemalja i gradova tiče, za vožnju elektro trotineta po trotoaru u Parizu su uvedene kazne u iznosu od 135 eura, a na trotoarima je takođe zabranjeno i njihovo parkiranje. Posmatrano iz drugog ugla, London je jedini veliki grad u Evropi koji nije dozvolio vožnju električnih trotineta.\nNova studija koju je sprovela konsultantska kompanija Civity management, a tiče se električnih trotineta, otkriva da se ovaj tip prevoznog sredstva uglavnom koristi u kasnim noćnim satima tokom nedelje, a naročito vikendom, prenosi agencija Fonet.\nOd MiG na 11/08/2019 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Venger: Možda smo imali sreće; Čalanoglu: Sudija je igrač utakmice\nNaslovna / Fudbal / Liga evrope / Venger: Možda smo imali sreće; Čalanoglu: Sudija je igrač utakmice\nFOTO:Beta/ AP Photo/Alastair Grant\n2018-03-16 11:59 > 11:56\nJoš uvek se priča o penalu koji smo imali prilike da vidimo na utakmice Arsenala i Milana u Ligi Evrope. Engleski napadač prenaglašeno je pao i tako prevario švedskog sudiju Jonasa Eriksona koji je pokazao na belu tačku, a Velbeck je penal uspešno realizovao i pogodio za 1:1.\n"Nisam siguran šta se dogodilo, morao bih još jednom da proučim situaciju... Možda smo bili sretni kod te odluke, pogledajte samo reakciju italijanskih igrača. Ne želim da optužim Velbeka, ali izgleda mi uvereno da je prekršaj bio za penal. Pogledaću sve još jednom pa ću da presudim", rekao je Venger.\nĐenaro Gatuzo je odbio da ulazi u polemike oko suđenja, ali je strelac prvog gola Hakan Čalhanolu bio besan zbog ove odluke.\n"Igrali smo dobro, a to nije lako ovde. Zatim smo primili neverovatan gol, pa nije normalno u Evropskoj ligi videti ovako nešto. Rikardo Rodriges ga nije ni dodirnuo, ali za sudiju je to bio penal svejedno. Mene su faulirali u prvoj utakmici pa nisam tako pao.Jasno je da je to usmerilo utakmicu. Reagovali smo dobro i nakon izjednačenja, imali smo svoje šanse, ali to je fudbal. Sudija je igrač utakmice i ovo neću nikad zaboraviti", poručio je ogorčeni Turčin.\nOlimpija spremila 7 miliona za napad na Evroligu\n27 klubova dalo podršku Kokezi, samo večiti uzdržani!\nMilojević prihvatio poziv iz Grčke\nLE: "Petarda" Atletika u Moskvi, Tores proradio!\nPrethodna Bonući: Nastavljamo borbu za četvrto mesto!


Kurti i Osmani: NATO intervencija zaustavila genocid - Medija centar\nPremijer Kosova Aljbin Kurti ocenio je da „intervencija NATO-a pre 23 godine koja je imala za cilj zaustavljanje genocida nad kosovskim Albancima, nosi pečat juče preminule američke državne sekretarke Medlin Olbrajt“. Sa njim se složila i predsednica Kosova Vjosa Osmani, koja je uz navod o „zaustavljanju genocida“ dodala da su „večno zahvalno saveznicima koji podržavaju put Kosova ka slobodi i demokratiji“.\nKurti je zajedno sa predsednikom Skupštine Kosova Glaukom Konjufcom odao počast i položio cveće ispred biste Olbrajtove u centru Prištine.\nOn je ocenio da se „politika, diplomatija i istorija teško mogu spojiti na savršeniji način od izuzetne ličnosti sekretarke Olbrajt“.\n„Njeno duboko znanje, oštar um, nepokolebljiva ljubav prema pravima i slobodama građana, njena orijentacija ka socijaldemokratiji, a takođe i njeno izuzetno poznavanje geopolitike, čine je ličnošću koja će još dugo uticati na politiku i upravljanja u Sjedinjenim Američkim Državama i na Kosovu, ali i u mnogim drugim zemljama sveta“, rekao je Kurti.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani ocenila je danas da je NATO pre 23 godine intervenisao da bi „zaustavio genocid koji je bio u toku na Kosovu“, kao i da su „večno zahvalno saveznicima koji podržavaju put Kosova ka slobodi i demokratiji“.\n„Sada više nego ikada, demokratski svet mora da zapamti ovu uspešnu priču“, napisala je Osmani na svom Tviter nalogu.\nNapadi su počeli 24. marta 1999. godine, kada su avioni NATO-a bacili prve bombe na strateške položaje Vojske SR Jugoslavije, a naredbu za pokretanje bombardovanja dao je predsednik SAD Bil Klinton.


Utvrđen predlog zakona o putevima | Aktuelno\nUtvrđen predlog zakona o putevima\nVlada je donijela Strategiju razvoja stručnog obrazovanja u Crnoj Gori 2020-2024. čiji je cilj dalje unapređenje i stvaranje kvalitetnog i inkluzivnog sistema stručnog obrazovanja\nVlada je na današnjoj sjednici utvrdila Prijedlog zakona o putevima s Izvještajem sa javne rasprave.\n“Predloženim zakonom se nastavlja dalje usklađivanje zakonodavstva Crne Gore sa ptavnom tekovinom EU u oblasti putne infrastrukture, u okviru poglavlja 14 Transportna politika i poglavlja 21 Trans-evropske mreže”, saopšteno je iz Vlade.\nPredlogom zakona uređena je i oblast bezbjednosti puteva, u skladu sa pozitivnom praksom država EU, čime će se stanje bezbjednosti saobraćaja na putevima u dijelu putne infrastrukture znatno unaprijediti.\n“Novim zakonom se uređuje pravni položaj puteva, uslovi i načini upravljanja, njihova zaštita i održavanje, kao i izvori i načini finansiranja, a posebno uslovi izgradnje i rekonstrukcije puteva i inspekcijskog nadzora”, ističe se u saopštenju.\nVlada je utvrdila Predlog zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji kojim je potpunije uređen postupak liječenja neplodnosti kod žena i muškaraca asistiranim reproduktivnim tehnologijama korišćenjem polnih ćelija i tkiva i i embrionima i Predlog zakona o ljekovima kojim je ova oblast u potpunosti harmonizovana sa evropskom legislativom i standardima EU za pacijente kao krajnje korisnike zdravstvene zaštite.\n“Jedna od novina zakona je da dosadašnja Agencija za ljekove postaje Institut za ljekove i medicinska sredstva kao naučno-istraživačka institucije koja će kroz saradnju sa fakultetima zdravstvenih, prirodnih i tehnološko-tehničkih usmjerenja razvijati i razmjenjivati ekspertska znanja u cilju podizanja kvaliteta, edukacije, naučnih istraživanja, realizacije naučnog rada u oblasti ljekova i medicinskih sredstava”, saopšteno je iz Vlade.\nUtvrđen je Prijedlog zakona o zaštiti od jonizujućih zračenja, radijacionoj i nuklearnoj sigurnosti i bezbjednosti s Izvještajem sa javne rasprave.\nOvim zakonom uređuju se zaštita života i zdravlja ljudi i životne sredine od štetnog dejstva jonizujućih zračenja, uvoz, izvoz i tranzit izvora jonizujućih zračenja i nuklearnih materijala, prevoz radioaktivnih izvora i nuklearnih materijala, upravljanje radioaktivnim otpadom, kao i druga pitanja od značaja za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbjednost.\nU Predlog zakona transponovano je 11 direktiva Savjeta EU, jedna Odluka i jedna Uredba Savjeta EU.\n“U oblasti zaštite od jonizujućih zračenja, radijacione i nuklearne sigurnosti i bezbjednosti Crna Gora je strana ugovornica 26 međunarodno-pravnih instrumenata, čije su pojedine odredbe, takođe, transponovane u Predlog zakona”, navode u Vladi.\nU okviru usaglašavanja domaće regulative sa propisima Evropske unije, Vlada je utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju s Izvještajem sa javne rasprave.\n“Inoviranim odredbama propis je dodatno unaprijeđen putem usaglašavanja sa praksom i dosadašnjim iskustvima u primjeni Zakona”, kazali su u Vlade.\nVlada je utvrdila Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijskom nadzoru.\n“U diskusiji je naglašeno da će se predloženim propisom stvoriti neophodan normativni okvir koji će obezbijediti sveobuhvatno, ujednačeno, srazmjerno i efikasno postupanje inspektora, profesionalizam u radu inspekcijskih organa, a što je od izuzetne važnosti za subjekte nadzora u smislu njihove pravne sigurnosti”, navodi se u saopštenju.\nUsvojen je Završni izvještaj o sprovođenju Strategije integrisanog upravljanja granicom 2014-2018. godina i Prelaznog akcionog plana za nastavak realizacije mjera predviđenih u Strategiji integrisanog upravljanja granicom 2014-2018, za 2019.godinu.\nOcijenjeno je da je u izvještajnom periodu unaprijeđen sistem integrisanog upravljanja granicom u skladu sa preporukama i najboljom praksom Evropske unije.\n“Pored ostalog, u Izvještaju je navedeno da su unaprijeđeni kapaciteti za priliv tražilaca azila i kapaciteti Granične policije u vršenju granične kontrole. Takođe, unaprijeđena je prekogranična policijska saradnja i aktivnosti na suzbijanju prekograničnog organizovanog kriminala, sprovedene su aktivnosti na rješavanju bilateralnih pitanja sa susjednim državama, realizovane su aktivnosti na implementaciji zaključenih međunarodnih ugovora o državnoj granici, graničnim prelazima i pograničnom saobraćaju”, ističe se u saopštenju.\nVlada je donijela Strategiju integrisanog upravljanja granicom 2020 – 2024., Okvirni akcioni plan 2020-2024. i Akcioni plan za 2020. godinu.\nSprovođenjem planiranih aktivnosti, nastavlja se uspostavljanje efikasnog i rizicima prilagođenog sistema integrisanog upravljanja granicom usklađenog sa konceptom integrisanog upravljanja granicom EU.\n“Definisane su mjere u cilju unapređenja saradnje organa nadležnih za sprovođenje Strategije, usklađivanja procedura, kao i zajednička analiza rizika i razmjena informacija, na planu suzbijanja prekograničnog kriminala, obezbjeđenje državne granice i zaštite života i zdravlja ljudi”, navodi se u saopštenju.\nPosebno je naglašeno da se tako Crna Gora intenzivno priprema za preuzimanje odgovornosti za upravljanje spoljnim granicama EU u narednim fazama integracija i za usklađenost sa zahtjevima Šengena.\nDonijet je Akcioni plan zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa za 2020. godinu.\nPlan, osim definisanja aktivnosti za ostvarivanje ciljeva iz Strategije zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa 2016-2020, obuhvata analizu kretanja na tržištu rada Crne Gore tokom 2019. godine, pregled realizovanih aktivnosti u okviru prvih devet mjeseci referentne godine i finansijski okvir za realizaciju novih aktivnosti.\n“Predviđene mjere i aktivnosti će se sprovoditi u okviru četiri ključna prioriteta Nacionalne strategije: Povećanje zaposlenosti i smanjenja stope nezaposlenosti, Efikasno funkcionisanje tržišta rada, Unapređenje kvalifikacija i kompetencija usklađenih sa potrebama tržišta rada i Promovisanje socijalne inkluzije i smanjenje siromaštva”, kazali su u Vladi.\nPrema administrativnim podacima Monstata, prosječan rast zaposlenosti, za devet mjeseci 2019. godine veći je za 8,2 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\nNa kraju septembra 2019. godine, prema podacima Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, na evidenciji nezaposlenih nalazilo se 33.675 lica što je 6.227 lica ili 15,61 odsto manje u poređenju sa istim periodom protekle godine (39.902). Stopa registrovane nezaposlenosti na kraju septembra iznosila je 14,51 odsto, dok je na isti dan protekle godine iznosila 17,20 odsto.\nVlada je donijela Akcioni plan za 2020. godinu za sprovođenje Strategije razvoja sistema socijalne zaštite starijih za period od 2018. do 2022. godine.\nStrateški cilj Akcionog plana je unapređenje socijalne zaštite starijih, s integrisanim uslugama i podrškom radi očuvanja i poboljšanja kvaliteta njihovog života, a posebni ciljevi su unaprjeđenje socijalne odgovornosti i integrativni pristup koji omogućava podsticanje socijalne inkluzije i korišćenje kapaciteta starijih za samostalan život, te unapređenje sistema kvaliteta usluge socijalne zaštite starijih. Između ostalog, planirano je da u svakoj lokalnoj samoupravi postoji najmanje jedna usluga socijane zaštite starijih, unapređenje multisektorske usluge za starije na lokalnom nivou.\nTakođe, predviđeno je podsticanje organizacija, preduzetnika, privrednih društava i fizičkih lica da pružaju usluge, razvijanje volonterizama, unapređenje kompetencija za samostalni život i donošenje odluka zasnovanih na informacijama, razvoj usluge porodičnog smještaja za starije, kao i inovativnih usluga za starije.\nDonijet je Akcioni plan za 2020. godinu za sprovođenje Strategije razvoja sistema socijalne i dječje zaštite za period od 2018. do 2022. godine.\n“Strateški cilj Akcionog plana je unapređenje kvaliteta života korisnika socijalne i dječje zaštite i njihova osnaženost za samostalan i produktivan život, a posebni ciljevi su: unapređenje normativnog okvira i sistema kvaliteta i usluge u ovoj oblasti, kao i stvoranje preduslova za nastavak deinstitucionalizacije”, kazali su u Vladi.\nVlada je donijela Akcioni plana za implementaciju Strategije za borbu protiv trgovine ljudima za 2020. godinu.\n“Planom su definisane mjere i aktivnosti koje treba da doprinesu: jačanju mustidisciplinarnog pristupa u otkrivanju, procesuiranju ovih krivičnih djela, kao i u dijelu zaštite žrtava i sprovođenju usaglašenih politika borbe protiv ovog fenomena; poboljšanju identifikacije potencijalnih žrtava trgovine ljudima jačanjem stručnih kapaciteta predstavnika organa za sprovođenje zakona; obezbjeđivanju veće informisanosti cjelokupne javnosti, posebno osjetljivih kategorija stanovništva i jačanju njihova otpornost da se odupru potencijalnim izazovima; te jačanju partnerstva na regionalnom i međunarodnom nivou”, saopšteno je iz Vlade.\nVlada je, pored ostalog, usvojila i Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za smanjenje negativnog uticaja na životnu sredinu.\n“Izvještajem je obuhvaćena 61 mjera, od čega je u cjelosti realizovano 18 mjera, u fazi realizacije je 29 mjera, 6 mjera se u kontinuitetu realizuje, dok je 8 mjera nerealizovano. Ovaj rezultat je ocijenjen veoma zadovoljavajućim, budući da većina mjera iz oblasti životne sredine ima kontinuirani karakter u realizaciji”, zaključuje se u saopštenju.\nSkupštinski Odbor za zdravstvo u utorak o imunizaciji, pozvana i ministarka\nCRNA GORA Aktuelno - 23.02.2021-21:45\nOdbor za zdravstvo, rad i socijalno staranje Skupštine Crne Gore održaće u utorak sjednicu na kojoj će se govoriti o vakcinaciji, saopšteno je iz...\nDizdarević: Želi li Vlada prokrijumčariti vjeronauku u sistem obrazovanja?\nPOLITIKA Aktuelno - 23.02.2021-15:04\nDa li se nekim izjavama predstavnika Vlade želi “prokrijumčariti” vjeronauka u sistem obrazovanja, opet bez konsultovanja stručne i šire javnosti, bez informacija o tome...\nSNP: Zakoni nisu povučeni, već je samo odložena sjednica Skupštine\nPOLITIKA Aktuelno - 19.02.2021-11:04\nJuče je održana sjednica Izvršnog odbora Odbora SNP Glavnog grada Podgorica, na kojoj su učestvovali predsjednik Odbora i potpredsjednik SNP CG Dragan Ivanović, kao i...


Haradinaj gubi strpljenje sa SAD i EU: Kakve ste vi to sile kad ne možete da rešite Balkan - Sputnjik Srbija\n12:57 02.02.2018 (osveženo 13:16 02.02.2018) Preuzmite kraći link\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj pozvao je EU i SAD da završe posao u regionu i zapitao kako dve sile mogu da vode svet ako već dve decenije ne mogu da reše problem na Balkanu.\nHaradinaj je, kako prenosi KTV, rekao da situacija na Kosovu nije održiva i da će, ukoliko Prištinu i dalje, kako je rekao, budu držali u neizvesnosti i ne ulože svoju energiju u rešavanje problema, to pogoditi ceo region.\n„Ako SAD i Vašington ne investiraju svoju energiju ovde, mislim da će ceo region biti pogođen. Situacija na Kosovu nije održiva, ukoliko će nas do daljeg držati u neizvesnosti“, rekao je Haradinaj i dodao da nije u redu držati dva miliona ljudi u neizvesnosti.\nTvrdi da je neretko u svojim razgovorima sa evropskim i američkim zvaničnicima bio iskren, pa su možda njegovi stavovi mogli biti shvaćeni i kao pretnja.\n„Priznale su nas 23 države članice EU i preostalih pet bi trebalo isto da uradi. Priznalo nas je sto država, hajde da završimo ovaj posao“, rekao je Haradinaj.\nEU, Ramuš Haradinaj


SRBIJA ODOBRILA IZVOZ ZAŠTITINIH MASKI Domaće tržište podmireno, kreće plasman u inostranstvo - Biznis.rs\n24.4.2020 14:47 Autor: Marija Jovanović 1\nVlada Srbije izmenila je Odluku o privremenoj zabrani izvoza osnovnih proizvoda bitnih za stanovništvo, čime je omogućen plasman u inostranstvo i višekratnih zaštitnih maski...\nVlada Srbije izmenila je Odluku o privremenoj zabrani izvoza osnovnih proizvoda bitnih za stanovništvo, čime je omogućen plasman u inostranstvo i višekratnih zaštitnih maski proizvedenih od tkanog tekstila, nekombinovanog sa drugim materijalima.\nOva izmena doneta je na osnovu inicijativu članica Privredne komore Srbije (PKS), kompanija okupljenih u Udruženju za industriju tekstila, odeće, kože i obuće. Pošto su potrebe domaćeg tržišta podmirene i stvorene stabilne zalihe tekstilnih prekrivki za lice, domaći tekstilci obratili su se Privrednoj komori Srbije inicijativom da se omogući izvoz pamučnih maski koje su veoma tražene u inostranstvu.\nVeliki broj srpskih tekstilaca izbijanjem epidemije Covid-19 preorijentisao je svoju proizvodnju na izradu tekstilnih zaštitnih maski kako bi odgovorili na pojačanu tražnju deficitarnog proizvoda i doprineli stabilizaciji tržišta, navodi se u saopštenju PKS. Istovremeno, ove kompanije su u velikom broju humanitarnih akcija pomogle medicinskim radnicima i zdravstvenim ustanovama, ali i firmama i građanima da se snabdeju preko potrebnom opremom.\nDnevno za Srbiju proizvodili i do 100.000 maski\nPošto su potrebe domaćeg tržišta podmirene, stvorene su stabilne zalihe i otvorila se mogućnost za izvoz pamučnih maski koje su veoma tražene u inostranstvu. „U prvoj sedmici epidemije naše firme proizvodile su oko 100.000 maski dnevno, a sada u Srbiji svakog dana može da se napravi i do 360.000 tekstilnih prekrivki za lice“, ističe Nemanja Jovanović iz Udruženja za industriju tekstila, odeće, kože i obuće PKS.\nKompanija „Bogutovo Arilje“ već je dogovorila izvoz svojih maski u Nemačku. „Brza reakcija Privredne komore Srbije i izmena odluke Vlade Srbije za nas ima ogroman značaj“, ističe Nemanja Pećinar, vlasnik ove kompanije.\nTodor Georgijev, direktor kompanije “E Mirolio” koja u svom proizvodnom pogonu “Prvi maj” Pirot zapošljava 280 radnika, najavio je da će ponovo pokrenuti pogone u kojima je dnevno moguće proizvesti oko 40.000 maski i da već imaju ugovoren izvoz u zemlje u okruženju.\nMeđu kompanijama u tekstilnom sektoru koje su preorijentisale na proizvodnju zaštitnih maski je i „Gruppo Fiorentino“ iz Vlasotinca. Dnevni kapacitet im je oko 5.000 maski, a počeli su i izradu jednokratnih mantila, kaljača i kapa za medicinske radnike.\nCOVID-19 KORONA VIRUS PKS SRBIJA


Suđenje Šešelju neviđeni skandal | BN\nSuđenje Šešelju neviđeni skandal\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom je izjavio da Srbija u potpunosti sarađuje sa Hagom i da nema nijedno otvoreno pitanje, ali da suđenje lideru SRS predstavlja neviđeni skandal.\nRepublika Srpska 09.12.2013 | 12:06\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom je izjavio da Srbija u potpunosti sarađuje sa Hagom i da nema nijedno otvoreno pitanje, ali da suđenje lideru SRS predstavlja neviđeni skandal.Predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić izjavio je danas da Srbija u potpunosti sarađuje sa Hagom i da nema nijedno otvoreno pitanje, ali da suđenje lideru Srpske radikalne stranke Vojislavu Šešelju predstavlja neviđeni skandal. Ljajić je u Jutarnjem programu TV Pink rekao da je nedavna poseta glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca Beogradu srećom bila protokolarna i da je "priča Haga praktično završena". On je najavio da se obavlja nastavak saradnje u tehničkim pitanjima, dostavljanju dokumentacije, pomoći odbranama optuženih i da će zato izveštaj Bramerca biti u potpunosti pozitivan. Srbija nema nijedno otvoreno pitanje i u potpunosti sarađuje sa Tribunalom, jer je to njena međunarodna obaveza, rekao je Ljajić i dodao "dobro je što je ta tema sasvim sigurno iza nas i što više neće biti političkih pritisaka". Procena je da će do kraja godine biti završeni neki predmeti, a do 2015. godine skoro svi predmeti i da možda jedan neće biti završen, a nakon toga počinje takozvani rezidualni mehanizam, pred kojim će se voditi žalbeni postupci, rekao je Ljajić. Govoreći o suđenju Šešelju, Ljajić je ocenio da je to neviđeni skandal, gde niko u Tribunalu, ni Bramerc, ni predsednik suda, nemaju ni reč opravdanja, jer se već skoro 11 godina ne izriče presuda. Ljajić je rekao da je Šešelj podneo zahtev za izuzeće jednog sudije, da je sudsko veće taj zahtev prihvatilo i da je određen drugi sudija kojem je potrebno od četiri do šest meseci da se upozna sa spisima predmeta da bi mogla da se izrekne presuda. "Ovo je apsolutno jedna negativna legitimacija Tribunala i nečuven slučaj u pravosuđu", rekao je Ljajić. Na pitanje novinara o mogućnosti vanrednih parlamentarnih izbora, Ljajić, koji je potpredsednik Vlade Srbije, ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija i lider Socijaldemokratske partije, rekao je da se o tome u vladi ne govori, ali da će ta tema sve više dolaziti do izražaja. "Ne bih mogao da budem siguran da tih izbora neće biti", rekao je Ljajić i dodao da nema velike logike u povezivanju parlamentarnih izbora koji će biti održani na Kosovu i "naših izbora". Ljajić je rekao da se njegova stranka sprema pre svega za voždovačke izbore u nedelju, koji će za nju biti parametar političkog raspoloženja danas u Srbiji. Prema njegovim rečima, rezultati lokalnih izbora u opštini Voždovac, SDP će reći da li da više razmišlja o samostalnom izlasku na izbore ili o nekoj koaliciji i kada se radi o beoradskim i parlamentarnim izborima.\nNeki dan na youtube preslusah Jugoslava Petrusica, koji kaze da je Ljajic "mafijas". Ne znam da li je u pravi ili nije, ali cini mi se da ne radi, ama bas nista za Srbe i srpski narod.\nPa oni u Hagu izgleda čekaju da Seselj umre posto ne znaju ni sami zasto ga drže a n emogu ga pustiti ne daju gazde arapi, bio je u pravu Seselj kada je se zezao sa njima, oni i njihovi zakoni i sudjenje pa to je nakaradija teska, sud u Hagu bi bio dobar za kursadjije ako ih ovi hoce primiti


Deseta godišnjica proširenja EU: Uspješna priča za Srednju Evropu - Akta.ba\nDeseta godišnjica proširenja EU: Uspješna priča za Srednju Evropu\nAnalitičari Raiffeisen Researcha u posebnom izvještaju posmatraju učinak pet srednjoevropskih (CE) zemalja članica i zaključuju da proširenje EU predstavlja uspješnu priču – ne samo za srednjoevropsku regiju, nego i za Austriju\n30.04.2014. 13:38 / Izvor: eKapija.ba\nU maju 2004. godine, Poljska, Češka Republika, Slovačka, Mađarska, Slovenija, Estonija, Latvija, Litvanija, Kipar i Malta su se pridružile Evropskoj uniji (EU). Deset godina kasnije, analitičari Raiffeisen Researcha u posebnom izvještaju posmatraju učinak pet srednjoevropskih (CE) zemalja članica i zaključuju da proširenje EU predstavlja uspješnu priču – ne samo za srednjoevropsku regiju, nego i za Austriju. „Iako je ovo bilo najveće pojedinačno proširenje u historiji EU u vidu broja novih zemalja članica i populacije, ukupnom BDP-u EU je dodalo samo 4,8 procenata. Unatoč tome, proširenje je imalo neizmjeran značaj za ekonomski razvoj pet novih zemalja članica Srednje Evrope”, izjavio je Gunter Deuber, rukovodilac Odjela istraživanja tržišta obveznica i valuta za Srednju i Istočnu Evropu pri Raiffeisen Bank International (RBI) te glavni autor posebnog izvještaja.\nPodjela Istok-Zapad unutar EU je zastarjela\nUdio pet srednjoevropskih država u ukupnom BDP-u EU porastao je sa 4,2 procenta, koliki je bio 2004. godine, na 5,7 procenata u 2013. godini. Prosječni BDP po glavi stanovnika (po paritetu kupovne moći) u Srednjoj Evropi, u poređenju s prosjekom EU, se povećao za 12 procentualnih poena od 2004. godine. Također, udio regiona Srednje Evrope u izvozu EU na svjetska tržišta se povećao sa 6,2 procenta u 2004. godini na 9,7 procenata u 2013. godini. Ostali indikatori, poput niskih stopa nezaposlenosti, solidnih nivoa javnog duga, relativno stabilnih kreditnih rejtinga država ili solidnog razvoja bankarskog sektora, također potvrđuju visok stepen otpora u cikličnim kretanjima u većini srednjoevropskih ekonomija i kvalitet ekonomskog rasta u regionu.\n„Budući da oko 80 procenata regionalnog BDP u Srednjoj Evropi potiče od Poljske, Češke Republike i Slovačke, nedavni ekonomski i politički nemiri u Mađarskoj i Sloveniji imali su samo mali utjecaj na cjelokupni uspjeh regiona. Obzirom na solidan rezultat, ne iznenađuje da finansijska tržišta većinu srednjoevropskih država smatraju prilično blizu takozvanim “glavnim” zemljama euro područja. S tim u vezi, 10. godišnjica EU proširenja na Srednju Evropu trebala bi potisnuti mišljenja u pogledu podjele unutar EU na Istočne i Zapadne zemlje”, rezimirao je Deuber pozitivan razvoj srednjoevropskog regiona u protekloj deceniji.\nAustrija profitira kao vodeći investitor u Srednjoj Evropi\nGovoreći u apsolutnim vrijednostima, austrijska ekonomija jedan je od najvećih investitora općenito u Srednjoj i Istočnoj Evropi (CEE), a posebno u srednjoevropskom regionu. Na Austriju se odnosi oko 13 procenata ukupnih direktnih stranih investicija zapadnoevropskih zemalja u Srednju Evropu, dok udio Njemačke iznosi 20 procenata. Trgovina s Austrijom predstavlja oko 4 procenta ukupnog obima trgovine u cijelom srednjoevropskom regionu uz posebno visoku angažiranost u njenim graničnim susjednim zemljama, Češkoj Republici, Slovačkoj, Mađarskoj i Sloveniji. Relativna pozicija Austrije u bankarskom sektoru je čak jača nego njena pozicija u realnoj ekonomiji, obzirom da u srednjoevropskom regionu austrijske banke čine 20 procenata ukupne izloženosti zapadnih banaka, u poređenju sa 14 procenata koji se odnose na njemačke banke.\nTrenutne prognoze za rast BDP-a u srednjoevropskom regionu od 2,5 procenata (2014. godine) i 2,8 procenata (2015. godine) ne samo da su iznad prosjeka Srednje i Istočne Evrope (1,2 procenta u 2014. godini i 2,0 procenata u 2015. godini) nego su također značajno više od prognoze rasta za euro područje (1,5 procenata i 2,0 procenta, respektivno). Stoga će pozitivna dešavanja u Srednjoj Evropi i dalje ići u prilog austrijskoj ekonomiji, zbog čega će Austrija biti jedna od zemalja s najviše koristi od EU proširenja iz 2004. godine.\n#analitičari Raiffeisen Researcha\n#proširenje evropske unije\n#Raiffeisen Bank International\nAm Stadtpark 9 1030\tWien


Međunarodne organizacije o presudi za ubistvo Ćuruvije: Pravda mora biti zadovoljena - Medija centar\nPred sudskim većem Specijalnog suda u Beogradu, u ponovljenom postupku prvostepenom presudom, za Ćuruvijino ubistvo osuđeni su nekadašni pripadnici Službe državne bezbednosti (SDB) Radomir Marković, Milan Radonjić, Ratko Romić i Miroslav Kurak.\nMarković i Radonjić osuđeni su na po 30 godina zatvora, dok su Romić i Kurak, koji je u bekstvu, dobili po 20 godina.\n“Slučaj novinara Slavka Ćuruvije simbol je nekažnjivosti ubistva novinara u našoj profesiji širom Evrope. Evropska federacija novinara, glavna reprezentativna organizacija novinara u Evropi, pozdravlja prvostepenu presudu. Ovo je izuzetno važna sudska odluka, koja treba da potvrdi odgovornost srpske države, a posebno Miloševićevog režima”, ukazao je u pisanom odgovoru Glasu Amerike Rikardo Gutierez.\nPrvostepena sudska odluka istovetna je onoj koju je Apelacioni sud ukinuo septembra 2020. i doneo odluku o ponavljanju suđenja za ubistvo počinjeno pre 22 godine.\nAtila Mong, predstavnik njujorške nevladine organizacije Komitet za zaštitu novinara (CPJ), presudu ocenjuje kao važnu sudsku odluku kojom su, kako kaže, kažnjene ubice Slavka Ćuruvije, novinara i neskrivenog kritičara režima Slobodana Miloševića.\n„Presuda je važan korak u okončanju nekažnjivosti u ovom slučaju, ali srpske vlasti treba da nastave da rade na ostvarenju pune pravde tako što će identifikovati nalogodavce ubistva i pokrenuti njihovo krivično gonjenje. Uz to, presuda predstavlja pravi korak u prekidanju kruga nekažnjivosti zločina počinjenih nad novinarima”, ukazuje za Glas Amerike predstavnik CPJ-a za Srbiju i druge evropske zemlje.\nPeriod od dvadeset dve godine, od čina ubistva – pa do okončanja drugog po redu prvostepenog sudskog postupka, bio je dug put traganja za neposrednim izvršiocima i nikada utvrđenim inspiratorima i nalogodavcima zločina nad novinarom, ali i profesijom.\n“Saučesnici ubica činili su sve da pravda ne bude zadovoljena: istraga nije bila dobro sprovedena, bilo je opstrukcija, uništavani su dokazi, a svedoci zastrašivani. Takođe, suđenje je ukazalo na i dalje postojeće saučesništvo ubica i njihovih sponzora sa krugovima vlasti u Srbiji”, tvrdi za Glas Amerike generalni sekretar Evropske federacije novinara Rikardo Gutierez.\nSudbina prethodne presude, odnosno njeno ukidanje, mogla bi biti aktuelizovana i u ovom slučaju – pošto prvostepeno osuđeni i u ovom slučaju imaju pravo žalbe Apelacionom sudu Srbije.\nNaš sagovornik gaji nade da će presuda pripadnicima tajne službe osuđenim za ubistvo Slavka Ćuruvije biti potvrđena u žalbenom procesu.\n“Da će biti konačna i da neće ponovo biti predmet pobijanja. Time bi se pokazalo da u Srbiji postoje skrivene snage koje odbijaju da rasvetle zločine iz prošlosti”, uveren je Gutierez.\nSlična očekivanja izrazio je i Atila Mong – predstavnik Komiteta za zaštitu novinara.\n“Nadamo se da presuda neće ponovo biti poništena u žalbenom postupku što bi u svetu izazvalo sumnju o tome da li će pravda u ovom slučaju ikada biti zadovoljena” zaključuje on.\nRazlog za poništavanje prethodne prvostepene presude kojom su Marković, Radonjić, Romić i Kurak bili osuđeni na istovetnu ukupnu zatvorsku u trajanju od sto godina – bila je odluka Apelacionog suda da su uložene žalbe tužilaštva i odbrane bile osnovane.\nIzmeđu ostalog, tada je sudsko veće Apelacionog suda ocenilo da je sud prekoračio optužbu i povredio princip identiteta optužbe i presude jer je, kako je obrazloženo, u njoj navedeno da je na Ćuruviju pucala nepoznata osoba dok su Romić i Kurak pomagali – mada su u optužnici označeni kao neposredni izvršioci.\nSlavko Ćuruvija ubijen je aprila 1999. na Uskrs, za vreme intervencije Severnoatlantske alijanse (NATO). U optužnici je precizirano da je ubistvo počinjeno iz niskih pobuda, zbog njegovog javnog istupanja u zemlji i inostranstvu i kritike nosilaca političke vlasti – radi očuvanja postojeće strukture vlasti.


Press Online :: Zanimljiva istorija :: Evo zašto je beogradski "Pobednik" završio na Kališu umesto na Terazijama / print=true\nEvo zašto je beogradski "Pobednik" završio na Kališu umesto na Terazijama\nZgrožene činjenicom da bi Terazije preko noći svojom pojavom mogao da oskrnavi goli muškarac, smerne beogradske dame izašle su na ulice kako bi sprečile postavljanje "Pobednika" na najprometnijem trgu. Predlagano je i da se "Pobednik" obuče u narodnu nošnju.\nČuveni simbol Beograda, spomenik vajara Ivana Meštrovića “Pobednik” zbog nagosti kojom je “sramotio ugledne dame” umalo nije završio na otpadu!\n“Pobednik” je zapravo prvobitno trebalo da krasi Terazije, ali se ženski deo javnosti zgrožen činjenicom da bi u centru mogao da osvane “go muškarac” pobunio, te je remek-delo preseljeno na Kalemegdan.\nA, čitave zbrke ne bi ni bilo da po okončanju Drugog balkanskog rata, 1913. godine, predsednik Beogradske opštine Ljuba Davidović nije od čuvenog vajara Ivana Meštrovića u čast srpske pobede “naručio” spomenik koji bi bio postavljen na najprometnijem trgu - Terazijama.\nMeštrović je istoga trenutka seo i osmislio skicu, a potom i model – impozantne fontane prečnika od oko osam metara, sa četiri lava i petostepenim stubom od pet-šest metara (simbolom petovekovnog ropstva pod Turcima) na čijem bi vrhu stajao “Pobednik”.\nIzrada osmišljenog modela u fiskulturnoj sali škole “Kralj Petar” samo što nije počela kada je 1914. izbio Prvi svetski rat.\nKao austrougarski državljanin Meštrović je hitno morao da napusti Srbiju, a samo nekolicina njih znala je da pre odlaska nije, kako se verovalo, uništio skulpturu, već da je dao na izlivanje u Češku.\nNakon Velikog rata više nije bilo svrhe izrađivati započeti model onako kako je zamišljen, te je vraćeni “Pobednik” iz Češke završio u jednoj šupi na Senjaku gde je “čamio” čitavih devet godina – do 1927, kada se neko setio da bi i ovakav kakav je dobro došao da obeleži jedan sasvim drugi jubilej – deceniju od proboja Solunskog fronta.\nE, tada je izbila prava pobuna u prestonici!\nNaime, zgrožene činjenicom da bi Terazije preko noći svojom pojavom mogao da oskrnavi goli muškarac, smerne beogradske dame izašle su na ulice kako bi sprečile “širenje nemorala” i “loš uticaj na mlade devojke”.\nDanima je trajala debata o tome kako bi bilo najbolje rešiti novonastali problem. Između ostalog predlagano je da se razgolićeni Pobednik obuče u narodnu nošnju, sve sa opancima i šajkačaom, a bilo je i onih koji su se zalagali da se “kada je već go smesti u neki bazen”.\nPošto niko ni sa kim nije mogao da se složi, na brzinu je pronađeno kompromisno rešenje i spomenik je umesto na Terazijama završio na Kalemegdanu.\nMožda deluje apsurdno, tek u javnosti je između ostalog objašnjeno da je spomenik izmešten na ovo mesto i podignut na visinu od sedamnaest i po metara “kako bi se što manje video”.\nNaposletku se ispostavilo ne samo da se na ovom mestu spomenik iz svih mogućih uglova (pa i onom koji je naročito mladim damama bio neugodan za posmatranje) bolje vidi, već i da bi da je kojim slučajem završio na Terazijama bio raskomadan u Drugom svetskom ratu.


17/07/14 - 12:24h\nAmerima bolji Nadal od Đokovića\nIako je bio nominovan za najboljeg tenisera u 2013. godini, popularna ESPY nagrada otišla je njegovom najvećem rivalu Rafaelu Nadalu. Zanimljivo je da je Đoković dva puta osvajao ovu prestižnu nagradu, kao i da je ove godine važio za favorita. Ipak, glasovi, koji su se prikupljali putem internet ankete, odlučili su da sada bivši svetski broj jedan dobije ovo priznanje.\nĐokoviću je nagrada izmakla i pored fantastičnog uspeha koji je postigao na Vimbldonu, kada je u velikom finalu u pet setova pobedio Rodžera Federera, a nakon toga se i vratio na mesto broj jedan ATP liste.\nNadal se ovom nagradom izjednačio sa Novakom pa tako oba tenisera imaju po dve nagrade, dok je apsolutni miljenik ESPY nagrada, koje dodeljuje američka kablovska mreža ESPN, Rodžer Federer koji ima šest priznanja iza sebe. Inače, ESPY nagrada dodeljuje se pojedincima i timovima za sportska dostignuća tokom kalendarske godine koja prethodi onoj u kojoj se nagrada dodeljuje.\nTeme: ATP nagrade, ATP Rang Lista, ATP trka, Novak Djoković, Rafael Nadal, Rang Lista, Rodžer Federer, Vimbldon\nĐole July 17, 2014 Odgovori\nE sad će Đole da osvoji US Open, pa će da im pokaže da su pogrešili u izboru.


Vila Alexandros, Parga - Amos Travel\nGradić koji se nalazi na zapadu Grčke, na obali Jonskog mora, odiše svojim šarmom, bujnom vegetacijom koja je okružena planinama i maslinjacima. Bogata istorija grada koja seže čak do antičkog perioda, raskrsnica istoka i zapada, jak uticaj zapadnih civilizacija i kultura ostavili su raskošno kulrutno – istorijsko nasleđe: tri tvrđave iz različitih perioda, mikenski grob, Manastir Vlaheron, crkva Svetog Sostisa… Pargu karakteriše i raznolikost plaža, duge peščane kao i male mirne uvale do kojih se stiže jedino čamcem. Ljubazni i gostoprimljivi domaćini, uzbudljiv noćni provod, niz festivala, avanture i sportovi na vodi. Duh ovog grada je živahan i moderan sa tragovima tradicionalnog. Naspram Parge se nalaze ostrva Paksos, Antipaksos i Krf do kojih se organizuju izleti. Ovaj prelepi gradić je pravi biser koji svakako treba otkriti. Pročitajte više o Pargi na sajtu www.grckanadlanu.rs\nKUĆA SAKIS 1


Zadruga, Glogovac i Ubice mog oca najtraženiji pojmovi na Googlu u Srbiji – Tračara\nGoogle je danas je objavio rezultate godišnjeg izveštaja najpretraživanijih termina u 2018. godini, nudeći jedinstvenu perspektivu o najznačajnijim momentima i trendovima u Srbiji.\nGrađani Srbije su, u 2018. godini, na Google pretraživaču najčešće pretraživali rijaliti i serijske programe, kao i sportske događaje. Događaji kao što su Svetsko prvenstvo u fudbalu i fudbalska utakmica Zvezda – Liverpul najviše su zanimali građane u proteklih 12 meseci, prenosi N1.\n– Nebojša Glogovac\n– Svetsko prvenstvo\n– Zvezda – Liverpul\n– Ubice mog oca\n– Istine i laži\n– Južni vetar\n– Beer Fest\n– Zvezda – Napoli\nNa listi najpretraživanijih događaja su: Svetsko prvenstvo, Zvezda – Liverpul, Beer Fest, Evrovizija, utakmica Zvezda – Napoli, Vimbldon, Uskrs, utakmice Srbija – Švajcarska i Srbija – Brazil kao i Australian Open.\nLista najpretraživanijih serija:\n-Ubice mog oca\n– Jutro će promeniti sve\n– Pogrešan čovek\n– Žigosani u reketu\n– Povratak Lukasa\n-Za mog sina\n– Istanbulska nevesta\n– Nemanjići – rađanje kraljevine\nNajpretraživaniji sportisti su Milan Pavkov, Novak Đoković, Luka Modrić, Aleksandar Kolarov, Kevin Anderson, a najpretraživaniji filmovi su Južni vetar, Pedeset nijansi – oslobođeni, Venom, Deadpool 2, Bohemian Rhapsody.\nnebojša glogovac, ubice mog oca, zadruga\nPrevPrethodna vestRihanna ima dvojnicu koja se farba i kupuje stvari usmesto nje\nNaredna vestGoga Sekulić porođaj platila 25.000 eura?Next


MINISTARSTVO PRIVREDE: Petrohemija, Azotara i MSK-a bi mogle da zanimaju Ruse zbog gasa | 013 info\nPančevo, Čet, 14/12/2017 - 08:00\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović sastao se danas sa delegacijom Odbora Državne Dume za ekonomsku politiku, industriju, inovacioni razvoj i preduzetništvo Ruske Federacijekako bi razgovarali o potencijalima za širenje saradnje, pre svega kada je reč o privatizaciji – objavilo je Ministarstvo privrede Republike Srbije.\n- Stevanović je predstavnicima ruske Državne Dume predstavio privatizacioni portfelj Ministarstva privrede, a posebno tri kompanije hemijskog kompleksa, Petrohemiju, Azotaru i MSK. Podsetivši da je juče raspisan javni poziv za privatizaciju MSK, Stevanović je naveo da bi sve tri kompanije hemijskog kompleksa mogle da zanimaju ruske kompanije, jer je gas osnovna sirovina ovih preduzeća. Državni sekretar je naveo da ima i drugih preduzeća u privatizacionom portfelju, za koje bi ruski investitori mogli da pokažu interesovanje i zamolio je predstavnike Državne Dume, da potencijale za ovu vrstu saradnje predstave kompanijama u svojoj zemlji, saopštilo je Ministarstvo privrede.\nZnačajan, istina još uvek manjinski, paket akcija Petrohemije je u rukama Naftne industrije Srbije. A NIS je u većinskom vlasništvu Gaspromnjefta, dela ruske državne kompanije Gasprom. Većinski vlasnik Azotare je državni Srbijagas nosilac distribucije ruskog gasa u Srbiji.


Telekom Srbija preduzima sve neophodne mere u cilju obezbeđivanja kontinuiteta poslovanja | odgovornoposlovanje.rs\nČlanice COVID-19 Telekom Srbija Tržište\nBeograd, 18. mart 2020. – Povodom novonastale zdravstvene situacije u vezi sa virusom COVID-19, kompanija Telekom Srbija preduzima sve preventivne mere i operativne aktivnosti kako bi obezbedila kontinuitet poslovanja i neometano funkcionisanje servisa svim svojim korisnicima i istovremeno zaštitila svoje zaposlene, saopšteno je iz kompanije.\nNeke od mera i aktivnosti koje je Telekom Srbija preduzeo u cilju zaštite zaposlenih na radu su: obustava službenih putovanja u inostranstvo, ograničen pristup stranim partnerima iz inostranstva našim poslovnim prostorijama, obustava svih većih okupljanja zaposlenih i održavanje sastanaka putem konferencijskih alata. Kao društveno odgovorna kompanija koja brine o zdravlju zaposlenih, njihovih porodica, poslovnih partnera i društva u celini, kompanija je uvela i niz dodatnih mera koje se naročito odnose na osetljive grupe zaposlenih, a sve u skladu sa preporukama nadležnog Ministarstva zdravlja i Vlade Republike Srbije. Neke od tih mera predstavljaju i rad od kuće sa alternativnih (rezervnih) lokacija uz strogu primenu mera IT bezbednosti i zaštite kako bi se obezbedio kontinuitet poslovanja u bilo kojoj situaciji.\nU skladu sa implementiranim standardom ISO 22301 za upravljanje kontinuitetom poslovanja, Telekom Srbija će obezbediti funkcionisanje kritičnih servisa sa visokim nivoom raspoloživosti. Imajući u vidu da je situacija sa kojom se susrećemo bez presedana i da predstavlja izazov ne samo za nas, već i na globalnom nivou, kao i da se posledice još uvek ne mogu do kraja sagledati, obavljanje poslovnih aktivnosti će se prilagođavati novonastalim okolnostima, preporukama i odlukama usvojenim od strane nadležnih državnih organa.\nTelekom Srbija će, kao odgovorna kompanija i pouzdan partner svojim korisnicima, partnerima i društvu u celini, nastaviti da ulaže napore i neophodne resurse kako bi obezbedila neometano pružanje kvalitetnih servisa. A u slučaju bilo kakvih promena u nivou pružanja usluge u pojedinim segmentima, blagovremeno će obaveštavati korisnike i javnost redovnim kanalima komunikacije.


Dok proizvođači automobila pate, oni što sklapaju dvotočkaše cvetaju - Auto Republika\nProdajni rezultati u segmentu putničkih automobila beleže negativan trend već neko vreme a deluje da se to pozitivno održava na tražnju za dvotočkašima. Naime, broj novoregistrovanih automobila u Evropskoj uniji je pao za 3,1% u prvom polugodištu ove godine, prema navodima Asocijacije evropskih proizvođača automobila, dok je u istom periodu porastao broj motocikala koji su po prvi put registrovani za 9,1%. Naravno, radi se o (istoj) teritoriji EU.\n“Doživljavamo povratak dvotočkaša na tržište i to u velikom stilu,” kaže Stefan Pjerer, izvršni direktor kompanije KTM Industries AG, kao najvećeg evropskog proizvođača motocikala. “Mlađu populaciju ne zanima, nešto posebno, opcija posedovanja automobila, a mnogi ga ne mogu ni priuštiti.”\nIz italijanoske kompanije Piaggio & C. SpA, koja proizvodi popularne motocikle marke Vespa ali i Moto Guzzi i Aprilia, navode da su njihovi prodajni rezultati prvog polugođa dobili novi zamah u nivou od 5,9%. BMW AG je prodao za 7,3% više motocikala u prvih sedam meseci ove godine, dok se prodaja iste kompanije ali u segmentu četvorotočkaša uzdigla za samo 0,9% u istom periodu i to uprkos nezapamćenoj modelnoj ofanzivi u prethodnih dvadesetak meseci.\nAutomobili ipak i dalje prevazilaze prodajne rezultate motocikala u Evropskoj uniji, barem što se tiče apsolutnih pokazatelja. Dakle, na teritoriji EU je prošle godine registrovano novih 15,1 miliona četvorotočkaša spram svega million motocikala i mopeda.\nGlavnina rasta prodaje dvotočkaša ima svoj uzrok u električnim verzijama. Širom Evrope je u prvih šest meseci 2019. godine, prodaja električnih motocikala i mopeda narasla za velikih 77%, dostižući tako brojku od 34.000 isporučenih jedinica.\n“Čak i kada ste za volanom elektromobila vi ne možete izbeći gradske gužve u metropolama poput Rima ili Pariza. Dakle električni motocikli su vrlo važni za nas,” rekao je 1. avgusta, sada već (isključivo u poslovnom smislu za Bavarce) pokojni šef BMW-a Harald Kriger.\nKTM koji planira izmenu imena kompanije u Pierer Mobility AG (izvršni direktor ima pod svojom kontrolom 63% kapitala KTM-a, a preziva se, kao što smo videlu u gornjem delu teksta Pierer), razvija platformu namenjenu primercima s malom voltažom i to za motocikle u Indiji. Platforma je u razvoju zahvaljujući udruženim snagama KTM-a sa indijskim partnerom, kompanijom Bajaj Auto Ltd.\nPrvi motocikli zajedničkog poduhvata stižu na tržište krajem 2021. godine,a izvršni direktor KTM-a je pozvao i ostale evropske proizvođače motocikala Piaggio i Ducati koji je u vlasništvu nemačkog koncerna Volkswagen AG, da se pridruže zajedničkom projektu kako bi pojedinačni troškovi bili što niži.\nKTM očekuje da će tokom ove godine plasirati nekih 65.000 električnih dvotočkaša, uz težnju da se dostigne cifra od 100.000 isporuka do 2021., a prema rečima izvršnog direktora i većinskog vlasnika.\ntags: bmw motocikli ducati KTM Piaggio & C. SpA Pierer\nprevious Tramp ne uvodi Japancima dodatne namete "za sada"\nnext Audi zabrinut oko nabavke baterija, ulazi u kooperaciju s kineskim BYD-om?


Trendovi za uređenje kuhinje: Ovi detalji su totalni hit! (FOTO)\nSvaka sezona unosi nešto sa svojim novim trendovima u svetu kuhinjskog dekora, a ovo hladno proleće nije ništa drugačije. Promena u stilu dizajna kuhinja za ovu godinu, svodi se na tematsku fuziju sa prirodom, koja dobija centralnu ulogu\nEnterijer 22.03.2018. - 12:39h Autor: Decois / mojenterijer\nOna je fokus naših planova tokom renoviranja i projekata redizajniranja, a zauzima primarno mesto daleko češće od ostalih prostorija u domu. Sve ovo poseduje dobre razloge. Kuhinja je ujedno i žila kucavica koliko i glavni radni prostor enterijera. Upravo iz ovog razloga mi obožavamo sezonsko dekorisanje naših prostora, koje nikada ne sme da pređe određene granice. Svaka sezona unosi nešto sa svojim novim trendovima u svetu kuhinjskog dekora, a ovo hladno proleće nije ništa drugačije. Promena u stilu dizajna kuhinja za ovu godinu, svodi se na tematsku fuziju sa prirodom, koja dobija centralnu ulogu.\nIz malih bašti, zelenilo će se početkom ovog proleća preseliti u naše kuhinje, gde će uneti daleko više vizuelnog uticaja. Tu su još i raznobojni dodaci koji su uglavnom rezervisani za jesen. Takođe, mi posedujemo treću, daleko permanentniju soluciju koja može ostati duže u našim kuhinjama čineći ih efikasnijim i prijatnijim za oko. Ukoliko volite da s vremena na vreme promenite nešto u svojoj kuhinji ili smatrate da je došlo vreme za određene projekte redizajniranja vašeg kuhinjskog prostora, onda će vam narednih nekoliko pasusa pružiti prave smernice.\nUnošenje zelenila u kuhinju uvek predstavlja delikatan postupak. Ovo je posebno tačno kada zaista niste vični održavanju svojih biljaka. Uramljeni botanički detalji su uvek u trendu i nude vam savršenu alternativu u ovom slučaju. Oni dozvoljavaju da kreirate posebna umetnička dela, dopadljiva i unikatna u isto vreme. Postavljanje ovakvih komada u kuhinju, odmah iza bara za doručkovanje, može pružiti prostoru daleko prirodniji i dopadljiviji izgled. Ukoliko ne možete da dođete do uramljenih botaničkih tema slobodno iskoristite neku prirodnu temu na zavesama prozora ili čak, kuhinjskim pozadinama.\nŠarmantan drveni pult za doručkovanje\nSrce svake zajedničke kuhinje jeste njen bar za doručkovanje, a pošto smo do sada predstavili sve moguće solucije po ovom pitanju, vrhunski kuhinjski trendovi nam tokom svake godine nude nove mogućnosti da se osvrnemo na najbolju od njih – drvene pultove za ručavanje. Možete poboljšati stil svog prostora prirodnim barskim pultom koji pruža balans nešto poliranijim i savremenijim površinama, sa svojim grubim ivicama i neopisivom toplinom. Nešto uglađenije površine i kompaktni pultovi za doručkovanje koji štede kvadraturu u drvenim finišima, takođe mogu služiti kao ergonomski dodaci glavnom kuhinjskom ostrvu.\nSvetle narandžaste pozadine\nIstina je da narandžasta predstavlja boju koja je veoma često rezervisana za svečani doček jeseni, ali njenim uklapanjem tokom cele godine pružate belim i drvenim kuhinjama, na primer, predivnu centralnu tačku u formi zadivljujućih pozadina. Ovakav pristup će podjednako ulepšati vašu kuhinju tokom leta, a uklapa se čak i sa primorskim detaljima. Pored toga, kada jesen ponovo dođe, vi ćete posedovati kuhinju koja će je potpuno spremno dočekati. Zapravo, narandžaste pozadine čine daleko više od jednostavnog dodavanja energičnijeg izgleda kuhinji, one ostaju relevantne tokom cele godine.


Kao posledica povećane tražnje za jeftinijim nameštajem, otvara se sve više salona koji se bave njegovom prodajom. A u salonima polovnog nameštaja može se naći sve, od kašičice do američkih plakara.\n- Kupci koji kupuju kod nas kažu da ne mogu da poveruju da je nameštaj polovan jer izuzetno je očuvan i kvalitetan. Stolovi su sa debelim staklima kakvi se kod nas ne mogu kupiti, drvo je jako, materijali kvalitetni. Više od 10 godina sarađujemo sa robnim kućama u Nemačkoj, gde se ako nešto stoji neko vreme u izlogu, već tretira kao polovno - kaže Ana Bojić, vlasnica salona koji se bavi prodajom polovnog nameštaja.\nOna objašnjava da joj svakog meseca stiže šleper nameštaja, a u prilog velikoj popularnosti jeftinih korišćenih ormara, stolica i fotelja i stolova govori i to da svaki od ovih predmeta kupca nađe već u prvih desetak dana.\n- Dolaze nam glumci, pevačice, kreatori, režiseri koji kupuju nameštaj za snimanje filmova, ljudi sa skromnim primanjima, ali i oni ljudi koji su spremni da odvoje nešto više novca za pojedine komade jer znaju šta žele i znaju da je kvalitetan nov nameštaj u Srbiji precenjen - objašnjava Bojić i dodaje da čak i saloni polovnog nameštaja daju robu na rate.\nMiloš Krsmanović, profesor u penziji, nije menjao nameštaj u kući više od tri decenije, a da ga je neko tada pitao, rekao bi da nikada ne bi mogao da spava u tuđem krevetu.\n- Danas, kada celu penziju dajem na račune i na hranu, ne mogu da kupim ni nov krevet, a kamoli nešto više. U mom bivšem bračnom krevetu sada spava sin sa ženom, a ovaj polovan krevet koji sam platio nekoliko hiljada dinara deluje mnogo očuvanije od mog starog - kaže Krsmanović.\nIako Beograđanka Jelica Mišić i njen suprug imaju plate nešto iznad proseka, ipak sebi ne mogu da priušte kupovinu novog nameštaja.\n- Suprug i ja se snalazimo, popravljamo i presvlačimo stari i kupujemo još upotrebljiv polovan nameštaj. Novo pokućstvo nam je još luksuz, a ne želimo, kao što to mnogi čine, da živimo iznad svojih mogućnosti - kaže ona.\nUSPEŠNE ŽENE - VESNA KODŽOPELJIĆ, DIREKTORKA MALOPRODAJE MATIS GROUP Uspeh ne poznaje strah\nNAMEŠTAJ PO MERI SKUPLJI DO 30 ODSTO Ako planirate kupovinu nove kuhinje, kreveta ili ormana, OVO MORATE DA ZNATE\nOd ukupnog broja firmi u BiH 94 odsto NEMA ni 50 radnika\n"KUHINJE DUHOVA" Restorani bez gostiju i konobara postaju novi svetski trend


Istraživanje: Sloboda medija na niskom nivou i u kontinuiranom padu\nBeta | 23. dec 2018.\nSloboda medija u Srbiji je na vrlo niskom niovu i u kontinuiranom je padu poslednjih godina, jedan je od zaključka danas predstavljenog istraživanja Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) u kojem se ocenjuje i da državni zvaničnici ne razumeju ulogu novinara u društvu i da retko i selektivno osudjuju napade na predstavnike medija.\nIstraživanje „Indikatori za nivo slobode medija i bezbednosti novinara 2018“, predstavljeno je na skupu u Beogradu kojem je prisustvovao i državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović koji je kazao da je bezbednost novinara u Srbiji normativno dobro garantovana Ustavom i medijskim zakonima i da njegovo Ministarstvo osudjuje svaki napad na predstavnike medija.\nAutorka istraživanja Marija Vukasović navela je da su od početka godine u NUNS-ovoj bazi zabeležena 93 slučaja napada i pritisaka na novinare, ali da taj broj nije konačan i da rade na još dva slučaja.\nUkazala je i da je od 2016. zabeleženo 70 slučajeva pritisaka i napada na novinare od strane javnih funkcionera i da je najteža situacija na lokalu.\nU istraživanju je navedeno da novinari dugo rade u teškim uslovima i da su pod stalnim pritiscima koji više nisu direktni, već da „novinari unapred znaju šta je dozvoljeno pisati, a šta nije“.\nAleksandar Gajović je više puta ponovio da je „prošlo vreme kada se razgovaralo pesnicima“ i da se protivi svakoj vrsti upotrebe sile.\nOn nije odgovorio konkretno na pitanje da li novinari mogu da očekuju više od verbalnih osuda pretnji i napada, a upitan da li će država pomoći novinaru Milanu Jovanoviću kome je nedavno zapaljena kuća u Vrčinu odgovorio je da se u Ministarstvu nije razmišljalo u tom pravcu.\n„Nismo razmišljali u tom pravcu, ali to je dobra sugestija, videćemo šta ćemo“, kazao je Gajović.\nPrema njegovim rečima, takvi napadi na novinare dokaz su i da su medijski zakoni treba da budu strožiji i da se može razmišljati o njihovim izmenama.\nOcenio je i da svi zajedno treba da se bore za veću bezbednost novinara i dodao da je osnovan vladin Koordinacion tim i Komisija za rešavanje ubistava novinara i da „treba biti strpljiv i da će rezultati doći s verom u istinu“.\nKomentarišući podatak da je zabeleženo 70 slučajeva pritisaka i napada na novinare od strane javnih funkcionera, Gajović je kazao da je jednom prilikom od šefice pregovaračkog tima sa EU Tanje Miščević čuo da je zabeleženo 300 napada na novinare, a da je samo sedam ili osam procesuirano.\n„I mene je šokirala ta nesrazmera, ali ni policija ni tužilaštvo nisu našli osnov biće kriminala i odbacili su takve prijave. Treba razmišljati i o tome“, kazao je Gajović.\nŠef Misije Oebsa u Srbiji Andrea Oricio kazao je da je slučaj paljenja kuće novinara Jovanovića znak za uzbunu i da je to primer na kome se može posmatrati put koji će Srbija da izabere.\nOn je naveo da novinari u Srbiji „stalno plaćaju visoku cenu“, da nisu rešena ubistva novinara još iz 90-tih godina, a da zločini protiv predstavnika medija „ne smeju da ostanu nekažnjeni“.\n„Političari i svi drugi subjekti ne smeju da zastrašuju novinare i moraju u svakom trenutku da osudjuju nasilje, to je veoma važno za jedan otvoreni dijalog“, rekao je Oricio.\nPohvalio je što se radi na izradi nove medijske strategije i naglasio da je veoma važno da u proces njene izrade budu uključena sva relevatna novinarska udruženja, jer prema njegovim rečima strategija „nije totem, već alat“ za bolje medijsko okruženje.\n„Čini se da vlast deluje hitrije, postoji napredak, ali ima još dosta posla. Moramo ovaj proces da učinimo nepovratnim i dodjemo do konkretnih rezultata“, rekao je Oricio.\nZamenik predsednika NUNS-a i urednik Kikindskih Željko Bodrožić kazao da je niska sloboda medija posledica uticaja vlasti na medije i uredjivačku politiku“, zbog čega je neophodno unaprediti saradnju sa institucijama vlasti.\nDodao je i da projektno sufinansiranje medija treba unaprediti, kako bi ono bilo jasno, odgovorno i transparentno, kao i da su neophodne izmene Zakona o elektronskim medijima kako bi se povećala odgovornost Regulatornog tela za elektronske medije (REM) i mogućio veći uticaj civilnog društva u njegovom radu.\nCelokupno istraživanje NUNS-a biće objavljeno na srpskom i engleskom jeziku na sajtu safejournalists.net.\nDodeljene nagrade za istraživačko novinarstvo „Dejan Anastasijević“\nBojkot TV N1: Za UNS i NUNS kršenje Ustava, Ministarstvo tvrdi – bez ingerencija\nAleksandar Gajović Marija Vukasović NUNS\n← Milanu Ćulibrku nagrada „Verica Barać“\nLov u mutnoj opštinskoj bari na novinarske izvore →


Radojičić: Od sutra vozom iz Lazarevca i Barajeva direktno do centra - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Radojičić: Od sutra vozom iz Lazarevca i Barajeva direktno do centra\n4Piše: Danas Online 14. decembra 2019. 10.24\n„Iz ličnog iskustva znam koliko je uvođenje ove linije značajno za sve stanovnike Lazarevca koji rade ili studiraju u centru Beograda. Samo u jednom pravcu, oni će moći da uštede skoro 15-20 minuta, odnosno i do 40 minuta dnevno“, naveo je Radojičić.\nTakođe, kako je dodao, direktna linija podrazumeva i veći komfor.\n„Mnogo puta sam, pogotovo u studentskim danima, putovao na relaciji Lazarevac-Beograd. Tokom novogodišnjih praznika, to je podrazumevalo i velike gužve. Zbog toga mi je posebno drago što za vreme mog mandata uvodimo upravo ovu liniju. Zahvalan sam svim saradnicima angažovanim na ovom zadatku, kao i „Železnicama Srbije” i Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture sa kojima radimo na projektu proširenja kapaciteta BG voza. Uveren sam da jačamo osećaj pripadnosti građana našoj metropoli kroz sve brojnije i brže veze svih opština unutar Beograda, na putu ka najvišem cilju koji smo sebi zadali u razvoju gradskog transporta: beogradskom metrou“, zaključio je Radojičić.\nbarajevo, lazarevac, voz, Zoran Radojičić\n14. decembra 2019. u 10.40\nte linije su nepotrebne. Treba preko Save i Dunava praviti veze. Uskoro kada se obnovi K.u.K Monarchija to će biti korisno.\n14. decembra 2019. u 11.01\nSve je to super, nego ko je taj Radojičić?\n14. decembra 2019. u 11.31\nSTA je tu novo? Ova linija je samo PONOVO uvedena u red voznje. A nikom nije jasno zasto je uopste bila ukinuta. Bilo bi lepo kada bi nas gdin doktor obradovao time kako cemo STICI do zeleznickih stanica koje su prilicno nedostupne i bez parking mesta.\n14. decembra 2019. u 12.04\nKao svetski primer dobro resenog gradskog javnog prevoza sa pravom se uzima Bec gde sve ima visestoletnu tradiciju i gde se svaki tehnoloski napredak odmah primenjuje i u ovoj oblasti.Dobro resenje ovde je to sto je raspon sina za vozove , tranvaje i metro isti sto omogucava stvaranje jedinstvenog sistema.


Bookvar - Sarajevo | IT Base\nOnline edukativna platforma koja omogućava lakši pristup edukativnim programima iz raznih sektora, te umanjuje logističke i vremenske obaveze predavača\nBookvar.co je otvorena online edukativna platforma za dijeljenje znanja na BHS jezicima. Služi kao platforma ekspertima, profesionalcima i kompanijama koje žele kreirati svoje edukativne kurseve i programe za razne namjene, te kao pristupačno tehnološko rješenje svima koji žele da nauče nešto novo i unaprijede svoje vještine.\nCilj platforme je omogućiti lakši pristup edukativnim programima iz raznih sektora, te umanjiti logističke i vremenske obaveze predavača.\nBookvar.co svojim djelovanjem aktivno doprinosi prevazilaženju postojećih izazova kada se radi o dopunskoj edukaciji jer uključuje stručnjake i profesionalce u proces prenosa znanja onih vještina koje su relevantne i aplikativne u praksi, te ohrabruje moderne i inovativne pristupe u edukaciji. Bookvar stavlja poseban akcenat na IT edukaciju i prvi u regionu je pokrenuo online programerske kurseve na našem jeziku.


Udruženje korporativnih direktora važan je deo poslovne zajednice u Srbiji, te je ovo bila izuzetna prilika i da oni svoje planove za narednu godinu usklade sa makroekonomskim predviđanjima budžeta. Mali je naveo i da se budžetom za 2019. obezbeđuje poresko rasterećenje rada, te stvara povoljni privredni ambijent određenim promenama kod poreza na dobit i jedinstvenim zakonskim uređenjem tih prihoda. On je naveo i da se ukidanjem doprinosa za nezaposlenost na teret poslodavca, smanjuje se poresko opterećenje neto plate sa 63 na 62 odsto, što je ukupna ušteda za privredu od oko 11,9 milijardi dinara.\n- Predvideli smo i smanjenje parafiskalnih nameta ukidanjem pojedinih naknada. Od 1. janaura biće promenjen metod obračuna amortizacije, što je bio i zahtev privrede, a od 1. januara biće na snazi i stimulativne mere za inovativne delatnosti - rekao je ministar.\nDodao je da očekuje podršku i proaktivnu ulogu predstavnika privrede u daljem koncipiranju mera koje će olakšati poslovanje i omogućiti nova zapošljavanja. Kazao je i da se više nego prethodnih godina odvaja za investicije, podizanje zdravstvenih usluga i unapređenje rada javne uprave, što sve, kako je rekao, treba da doprinese boljem i kvalitetnijem životu građana: "Budžet je razvojni, realan i uravnotežan. Zahvaljujući dobrim fiskalnim rezultatima budžet će obezbediti bolji životni standard kroz povećanje plata i penzija, veće ulaganje u kapitalne investicije i rasterećenje privrede. Budžet je osmišljen tako da se proces rasta srpske ekonomije nastavi i u budućem periodu".\nPomenuo je brojne infrastrukturne objekte poput obnove železničke infrastrukture i nabavke vozova, što, poručio je, značajno treba da unapredi kvalitet železničkog prevoza roba i ljudi, rehabilitacije puteva, izgradnja autoputa Obrenovac-Ljig, kao i autoputa Kelebija-Subotica jug: "Koridor 10, oba kraka, biće gotova po planu do kraja ove godine i to je dobro. Sav novac koji opredelimo za to na kraju se i potroši, što upravo doprinosi stopi rasta".


Bouvi tražio da se njegov pepeo raspe po Baliju\nBritanski muzičar Dejvid Bouvi (David Bowie) je u testamentu tražio da se njegav pepeo raspe po indonežanskom ostrvu Bali, javili su danas svetski mediji.\nBouvi, koji je početkom januara preminuo od raka jetre, time je pokazao da želi da se poštuju budistički rituali, naveo je list Njujork post, citirajući delove testamenta legendarnog muzičara, koji je predat jednom sudu u Njujorku.\nDejvid Bouvi umro je od raka jetre 10. januara, dva dana posle izlaska njegovog albuma “Blackstar”. Sahranjan je u krugu porodice i prijatelja, koji medijima nisu ništa rekli o poslednjim željama čuvenog muzičara.\nMediji navode da je Bouvi izvesno vreme proveo na Baliju, i u drugim delovima Indonezije.\nPosle Bouvijeve smrti, list Džakarta post objavio je da je muzičar nekoliko svojih pesama objavio i na indonežanskom jeziku.


Krizni štab: Maske obavezne i na otvorenom | Boom93\nNošenje maski na otvorenom biće ubuduće obavezno na teritoriji cele Srbije u okolnostima u kojima nije moguće držati distancu od jedan i po metar, odlučeno je na upravo završenom Kriznom štabu.\nOdluke Kriznog štaba odnosiće se na celu teritoriju Srbije, a ne kao što je bio slučaj poslednjih nedelja samo na pojedine gradove.\nSve mere koje su danas usvojene primenjivaće se od petka, 17. jula. Na upravo završenom sastanku, doneta je i odluka o zabrani okupljanja više od 10 ljudi na otvorenom.\n„Ukoliko bi svi građani pri svakom izlasku iz kuće konstantno nosili zaštitnu masku, takva mera bila bi ekvivalentna zabrani kretanja jer na takav način sprečavamo epidemiološki rizične kontakte i sprečavamo širenje korona virusa. Uvereni smo da ćemo zajedno sa svim svojim građanima, uz najveću moguću disciplinu i odgovornost, iz bitke protiv korona virusa izaći kao pobednik“, saopštila je Vlada.\nOznakekrizni štab Maske okupljanje Srbija Vlada Srbije\nNajviše sredstava ministarstva omladine i sporta za projekte stimuacije zapošljavanja mladih udruženju iz Požarevca


Plivanje za Časni krst prvi put na jezeru Sniježnica na Majevici – Majevica Online\nMladići sa područja Lopara Dalibor Maleš i Ljubiša Tošić pokrenuli su inicijativu da se ove godine prvi put organizuje plivanje za Časni krst na jezeru Sniježnica na Majevici.\nU organizaciju ovog događaja uključile su se Crkvena opština i mjesna zajednica Priboj.\nPodršku inicijativi pružilo je i rukovodstvo opštine Lopare, a načelnik Rado Savić je izrazio zadovoljstvo što su Tošić, koji je odbornik u lokalnom parlamentu, i Maleš došli na ovu ideju i što će na Bogojavljenje prvi put biti organizovano plivanje za Časni krst.\n“Nadam se, ako je slutiti po odzivu plivača, da će ovo okupljanje postati tradicionalno i da će se na jezeru Sniježnica na Majevici za Časni krst plivati i u narednim godinama”, rekao je savić Srni.\nParoh pribojski protojerej-stavrofor Jeremija Lazić istakao je da su srpski narod kroz vijekove održali vjera, jezik i ljubav prema crkvi i otadžbini.\nUčesnici plivanja za Časni krst mogu se prijaviti do 16. januara, a prema izjavi Dalibora Maleša broj je ograničen na 33 plivača zbog epidemioloških mjera. On je dodao da će prije samog početka biti organizovan zdravstveni pregled.\nPraznik Bogojavljenje obilježava se 19. januara u znak sjećanja na krštenje Isusa Hrista u rijeci Jordan.


Nedelja, 18. novembar 2001.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova u subotu saopštilo\nOd subote u sedam ujutro specijalci se vratili redovnim aktivnostima\nBEOGRAD - Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije saopštilo je juče da je okončan protest Jedinica za specijalne operacije MUP-a i da su se te jedinice od 7 časova juče ujutro vratile svojim redovnim aktivnostima.\nMUP je konstatovao zajedno sa komandom JSO da su odlukama i zaključcima Vlade Srbije otklonjeni razlozi za protest i stvorena dobra osnova za njen dalji profesionalni rad, navodi se u saopštenju MUP-a.\nUčesnici protesta i MUP RS zahvaljuju se Vladi Srbije, i posebno njenom predsedniku Zoranu Đinđiću, na razumevanju i preduzetim merama za prevazilaženje nastalih problema bez težih posledica, zaključuje se u saopštenju MUP-a.\nDva oklopna transportera, kao i maskirani stražari koji su prethodnih nedelju dana blokirali put prema Centru za obuku Jedinica za specijalne operacije u Kuli, od juče ujutro više ne stoje na putu.\nDodaje se da su juče, u cilju prevazilaženja nastalih problema u funkcionisanju JSO, centar te jedinice u Kuli posetili načelnici resora državne i javne bezbednosti Andreja Savić i general-pukovnik Sreten Lukić.\nJSO će biti posebno organizovana antiteroristička jedinica koja će se upotrebljavati isključivo po naređenju ministra, uz prethodno dobijenu saglasnost srpske vlade ili tela koje ona odredi, precizira se u saopštenju.\nKako je protest ove jedinice, iako spontan, bio strogo kontrolisan, tako da nije doveo u pitanje bezbednost zemlje, neće se pokretati pitanje odgovornosti nijednog njegovog učesnika.\nU saopštenju MUP-a dalje se navodi da su pripadnici JSO naglasili da su njihove reakcije bile bez ikakvih političkih osnova i motiva i da se ograđuju od svakog pokušaja zloupotrebe njihovih aktivnosti u bilo kakve političke svrhe.\nPripadnici jedinice su ponovili svoju privrženost profesiji i časnom obavljanju zadataka, ističe se u saopštenju. Zajednički je konstatovano da su usvojene odluke i preduzete mere i aktivnosti Vlade Srbije, uz ostavke rukovodstva RDB, dovele do prestanka razloga za dalje ispoljavanje nezadovoljstva.\nGlas na licu mesta: Predstavnici SNV Kosmeta glasali u Gračanici\nIzbegli i prognani glasali u subotu širom Srbije\nPredsednik SO Leposavić: Problemi sa glasanjem\nEksplozija u Mitrovici: Bez povređenih\nČović zadovoljan odzivom Srba\nHakerup posetio srpsko selo: Prilužje Važno da su Srbi izašli\nU Mitrovici glasali Savić i Ivanović: Dali glas povratku\nMinistarstvo unutrašnjih poslova u subotu saopštilo: Okončan protest Crvenih beretki\nPremijer Zoran Đinđić o Crvenim beretkama: Država je važnija od odgovornosti\nSDP predlaže za referendum: Prosek većine dosad izašlih\nAko DPS ne podrži zakon, LS preti: Ništa od podrške manjinskoj vladi\nIzborni štab srpske koalicije „Povratak" saopštio: Srbi prelomili i izašli na izbore\nOebs zadovoljan odzivom birača\nPrema nezvaničnim i nepotpunim podacima Rugova vodi


Fudbaleri Dubočice sutra nastavljaju borbu za izlazak iz zone ispadanja - Televizija Leskovac\nFudbalere Dubočice u subotu, u okviru 21. kola Prve lige Srbije, gostuju ekipi Borca iz Čačka. Utakmica će se odigrati sa početkom od 15 časova, bez prisustva publike, rečeno je na današnjoj konferenciji Leskovčana.\nNakon dve dobro odigrane utakmice protiv Raadničkog iz Kragujevca i novosadskog Kabela, Leskovčani su prošlog vikenda na domaćem terenu doživeli poraz od ekipe Žarkova.\nMeč sa čačanskim Borcem neće biti lak za Dubočicu, saglasni su prvotimci Strahinja Pavišić i Novak Vuković, ali će oni dati sve od sebe da se u Leskovac vrate sa bodovima.\nNa konferenciji je rečeno i da će fudbaleri Dubočice u utakmicama protiv Loznice i Kolubare, 24. i 28. marta, igrati bez Novaka Vukovića, koji je dobio poziv da igra za crnogorsku reprezentaciju do 21 godine.\n„Dubočica“ je sada na desetoj poziciji na tabeli, a u predstojećim utakmicama nastavlja borbu za plasman iznad zone ispadanja.\nTags: FK Dubočica, fudbal, sport


Savet dana za 26. Oktobar 2020. – Astro CENTAR\nMesec pravi trigon sa Merkurom i Suncem i sekstil sa Uranom.\nOsećaćete potrebu da se krećete i bićete komunikativni, preduzimljivi i puni informacija koje ćete umeti da iskoristite za lakše postizanje sopstvenih ciljeva. Održavaćete poslovne sastanke i komunikaciju sa poslovnim partnerima, kolegama, saradnicima, bićete dobro organizovani i spremni da za kratko vreme obiđete više osoba u bližoj okolini sa kojima ćete se dogovarati oko onoga što vam je prioritetno.\nU svom nastupu ćete pokazati više ljubaznosti i predusretljivosti i zračićete pozitivnom energijom, što će vam omogućiti da sklopite korisne dogovore i ispunite dan uspehom i zadovoljstvom. Bićete u mogućnosti da ostvarite finansijske dobitke. Na polju ljubavi ćete imati inicijativu kako da provedete slobodne vreme sa voljenom osobom i da pri tome oboje uživate i budete zadovoljni. Pružaćete voljenoj osobi iskrene emocije i bićete otvoreni da primite ono što vaš partner može da vam pruži, da lepim uzvratite i da budete od podrške.\nadmin October 26, 2020 Astro Blog\n← Dnevni Horoskop za 26. Oktobar 2020.\nDnevni Horoskop za 27. Oktobar 2020. →


Kaznu od 150.000 dinara platiće vlasnik jednog ugostiteljskog objekta u Nišu jer je broj gostiju bio duplo veći od dozvoljenog i objekat će biti zatvoren na 24 sata, kažu u niškoj komunalnoj miliciji.\nNavode i da su tokom vikenda kaznili osmoro ljudi jer su ih zatekli bez maske u gradskom prevozu i tržnim centrima.\nKomunalna milicija za vikend nije zatekla goste bez kovid propusnica u kafićima, kockarnicama, kladionicama i slot klubovima, ali su naložili da se jedan objekat zatvori zbog nedozvoljene gužve u zatvorenom prostoru.\nŠto se tiče drugih mera u jednom ugostiteljskom objektu je zatečen broj lica duplo veći od dozvoljenog, objekat je odmah ispražnjen, naložena mu je mera zabrane rada na 24 časa i izdati prekršajni nalozi preduzetniku u iznosu od 150.000 dinara i kovid redaru u iznosu od 30.000 dinara, navode u saopštenju.\nTokom vikenda je veći broj komunalaca bio na terenu zbog “crnog petka”, a izdali su, kako kažu, osam prekršajnih naloga fizičkim licima zbog nenošenja zaštitne maske.\nPodsećanja radi, baš tokom vikenda u prepunoj beogradskoj areni održana je konvencija povodom 13. godina postojanja Srpske napredne stranke na kojoj nije bilo komunalne milicije…\nIZJAVA DANA: Logično – Lončar\nU ponedeljak 60 EUR nezaposlenima, u sredu “NAGRADA” vakcinisanim penzionerima...


Art magazin - Galerija Matice srpske u Galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti\nBEOGRAD. Galerija Matice srpske i Galerija Srpske akademije nauka i umetnosti predstavljaju izložbu "Kolekcija kao ogledalo. Modernizam u delima iz Galerije Matice srpske". Izložba predstavlja 86 umetničkih dela: 75 slika, 7 skulptura i 4 grafike i sveobuhvatno ilustruje srpsku likovnu umetnost, njene uzore, opredeljenja i domete od poslednjih decenija 19. veka do sredine 20. veka.\nKroz dela 38 autora prikazan je put od realističkih opredeljenja nastalih pod uticajem umetničkih akademija u Beču i Minhenu do okretanja ka modernizmima 20. veka usled odlaska naših umetnika na školovanje i njihovih boravaka u Pragu, Budimpešti i konačno Parizu kao centru umetničkih ideja 20. veka. Stoga, izložba ukazuje na razvojni put srpske likovne umetnosti od ideja realizma, impresionizma i simbolizma do aktuelnih ekspresionističkih i intimističkih izraza iskazanih kroz religiozne i istorijske kompozicije, ali i teme portreta, pejzaža, akta i enterijera.\nIzložbu i prateći katalog je autorski realizovala dr Tijana Palkovljević Bugarski, u saradnji sa stručnim saradnicama Jelenom Ognjanović i Aleksandrom Čelovski kao i timom konzervatora Galerije Matice srpske - Danilom Vuksanovićem, Darkom Despotovićem, Lukom Kulićem i Marijetom Sidovski, i timom Galerije SANU.\nSubota, 25. decembar 2021. godine u 12.00 sati\nAutorsko vođenje dr Tijane Palkovljević Bugarski, upravnice GMS\nSubota, 15. januar 2022. godine u 12.00 sati\nSreda, 19. januar 2022. godine u 18.00 sati\nSubota, 29. januar 2022. godine u 12.00 sati\nSreda, 2. februar 2022 godine u 18.00 sati\nSubota, 12. februar 2022. godine u 12.00 sati\nSreda, 16. februar 2022. godine u 18.00 sati\nRazgovor o kolekcijama Učestvuju: prof. dr Nikola Krstović, muzeolog, mr Neda Knežević, direktorka Muzeja Jugoslavije i dr Tijana Palkovljević Bugarski, upravnica GMS


PREMIJERKA POSETILA FABRIKU VODE U ZRENJANINU – Zrenjanin\nPREMIJERKA POSETILA FABRIKU VODE U ZRENJANINU\n27/06/2019 04/07/2019 List Zrenjanin\nPostrojenje počinje sa radom sredinom jula\nProblem pijaće vode je jedan od najvećih koji vas muči. Ja za to imam razumevanja i verujem da je rešenje sasvim blizu. Uključili smo se u rešavanje ovog problema na institucionalan način odobrivši pozajmicu za nabavku kritičnih elemenata za postrojenje, koji su izazvali kašnjenje u njegovom kompletiranju. Nemojmo zaboraviti da se radi o savremenom postrojenju sa mnogo sofisticiranih elemenata. Lično ću sredinom jula ponovo posetiti Zrenjanin da se obavestim kako sve napreduje – izjavila je predsednica Vlade Ana Brnabić, u sredu, na početku sastanka sa predstavnicima konzorcijuma iz fabrike vode. Sasatanak je održan u fabrici vode i bio je otvoren za javnost.\nTokom ovog zasedanja moglo se čuti da će isporuka prečišćene vode početi sredinom jula, a do kraja septembra ili početka oktobra biće obavljene sve potrebne analize sastava i zdravstvene bezbednosti vode.\nVreme do tada biće iskorišćeno za otklanjanje problema koji su se pojavili u dosadašnjem radu postrojenja, a zbog kojih je svojevremeno obustavljen njegov rad. Biće formirana i mešovita komisija koja će ponovo detaljno pregledati postrojenje pre dobijanja potrebnih dozvola, uključujući i upotrebnu. Istovremeno, biće nastavljeno i sa ispiranjem 1.100 kilometara duge vodovodovodne mreže u gradu.\nGradonačelnik Čedomir Janjić je ukratko podsetio na bezuspešne pokušaje da se poboljša kvalitet vode u vodovodu, da se ona rastereti organskih materija i viška minerala, da bi 2004. godine bila zabranjena za piće i pripremu hrane, ovog puta zbog arsena. On je ukazao i na sklopljen, pa raskinut ugovor sa nemačkom kompanijom „Vasertehnik”, koji je Janjić ocenio da je bio nepovoljan. Usledio je ugovor sa konzorcijumom koji je potom izgradio aktuelnu fabriku vode. – U decembru prošle godine ona je počela sa radom u punom obimu, ali su se pojavili problemi, koji su, imam uveravanja izvođača radova, rešeni – rekao je Janjić.\nNenead Obradović, prvi čovek konzorcijuma (čine ga „Sinerteh”, „Zilio” doo i „Zilio”) dao je detaljan osvrt na probleme koji su se javili u fazi reversne osmoze, ali su rešeni uz pomoć eksperata nemačke kompanije „Bajer”. Nabavljena je i veća količina keramičkih filtera danskog proizvođača „Lipteh”. Praksa je naložila i da se u manjoj meri izmene hemikalije u prvom tretmanu sirove voda koja se crpi sa izvora Vodovoda… Važna oprema nabavljena je i od partnera iz Izraela. Obradović je potvrdio da je dobijena finansijska podrška države za rešavanje problema i zahvalio se Vladi i premijerki na tome.\nU odgovoru na pitanje novinarke Televizije N1 o otpadnom mulju iz postrojenja, Obradović je izjavio da je to rešeno, sa specijalizovanom firmom iz Kikinde, ne navodeći o kolikoj bi se količini radilo. Ona ne može biti mala, s obzirom da je kapacitet postrojenja do 6,5 miliona kubnih metara godišnje. Otpad se tretira kao poluopasan.\nOd novinarskih pitanja zanimljivo je bilo pitanje ekipe Insajdera o pozajmici od 67,5 miliona dinara koju je JKP „Vodovod i kanalizacija” odobrio privatnom konzorcijumu, na koje je odgovorio advokat Oliver Zeveđi – da se radi o teretnom poslu, odnosno novcu koji će biti vraćen, a čija se namenska potrošnja svakodnevno kontroliše.\nPremijerka je, na primedbu o eventualnoj (ne)zakonitosti odobravanja pozajmice javnog preduzeća privatnom konzorcijumu, intervenisala rečima da, kao najodgovornija ličnost u Vladi, ima zadatak da globalno pomogne rešavanju problema. Ukoliko je u nekoj fazi tog procesa došlo do kršenja zakona, to je stvar pravosudnih organa i relevantnih ministarstava.\n– Meni je zaista žao što se ovaj problem rešava sada, 15 godina nakon zabrane upotrebe vode iz javne mreže za piće. Lako je i možda politički oportuno kritikovati one koji su prionuli da problem reše, pa možda negde i pogreše… Ja ću lično istrajati da se ovaj problem reši. Da nije tako i da nisam uverena da radimo pravu stvar u interesu građana, ne bismo ni organizovali ovaj javni sastanak – izjavila je premijerka na kraju skupa.\n← DIREKTOR SAVREMENE GALERIJE DUŠAN RADIŠIĆ – SLIKARI I AKTUELNI KULTURNI TRENUTAK\nPOČINJE UPISNA GROZNICA: KOJU ŠKOLU IZABRATI →


Značajan prostor za saradnju Crne Gore i Slovenije\nZnačajan prostor za saradnju Crne Gore i Slovenije...\nZnačajan prostor za saradnju Crne Gore i Slovenije u oblasti reforme javne uprave i digitalne transformacije\nObjavljeno: 03.11.2021. • 13:45 Autor: Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija\nU oblasti reforme javne uprave i digitalne transformacije postoji značajan prostor za saradnju Crne Gore i Slovenije, poručeno je danas sa sastanka ministarke javne uprave, digitalnog društva i medija Tamare Srzentić sa ministrom javne uprave u Vladi Slovenije Boštjanom Koritnikom.\nSrzentić, koja boravi u zvaničnoj posjeti Sloveniji, upoznala je Koritnika sa djelovanjem Crne Gore na planu reformskih procesa, optimizacije javne uprave i digitalne transformacije, ali i ključnim projektima koje Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija realizuje sa ciljem uvođenja inovativnih praksi kako bi javnu upravu učinili agilnim i optimizovanim servisom za sve građane.\nS tim u vezi, ministarka Srzentić je predstavila projekte Montenegro Digital, Code for Montenegro, koncept Digitalne akademije, platformu IskoristiPrilike, kao i program mentorstva za javne službenike.\nNedvosmisleno opredjeljenje Ministarstva javne uprave, digitalnog društva i medija je da stvori kvalifikovanu, otvorenu, optimizovanu, podsticajnu, efikasnu javnu upravu svih svojih građana i građanki, kako na centralnom tako i na nivou lokalne samouprave, poruka je Srzentić.\nKoritnik je predstavio dobre prakse Slovenije u dijelu uspostavljanja digitalne uprave u Sloveniji, Upravne akademije, interne poslovne mreže, kao i programa Partnerstva za promjenu koji podrazumijeva razmjenu službenika iz privatnog i javnog sektora.\nTakođe, ministar Koritnik je upoznao ministarku Srzentić sa normativnim okvirom u oblasti lokalne samouprave i djelovanja nevladinih organizacija u Sloveniji i izrazio punu spremnost za saradnju dva resora u svim navedenim oblastima.\nNa sastanku je bilo više riječi o sistemu lokalne samouprave u Crnoj Gori i Sloveniji, kao i o pitanjima vezanim za razvoj nevladinog sektora koja se odnose na registraciju i stvaranje podsticajnih uslova za njihovo djelovanje u dvije zemlje. Dogovoren je plan operativnih sastanaka sa ekspertima iz oba ministarstva, kao i moguća saradnja u okviru twinning projekata.\nministarka Tamara Srzentić ministar Boštjan Koritnik reforma javne uprave Digitalizacija\nSrzentić: Podrška estonskih timova u procesu digitalne transformacije veoma značajna 18.11.2021.\nSavjet za reformu je dao podršku Predlogu strategije reforme javne uprave 2022-2026. 21.12.2021.\nSrzentić: Gradimo digitalnu Crnu Goru i osnažujemo javne službenike 09.12.2021.