Izlozba: "Srbija, originalna verzija"\nIzložba: "Srbija, originalna verzija"\nZemni ostaci slave\nAutori očekuju da će ovaj projekt biti upečatljiv simboličan čin povratka srpske kulture u Evropu: izložba je prva srpska produkcija koja predstavlja Srbiju kao zemlju s vizijom\nKakva veza postoji između kardinala Rišeljea, tvorca nekih od najznačajnijih institucija francuske države, i ex–predsednika Slobodana Miloševića, rušitelja gotovo svih institucija srpske države? Odgovor glasi: zemni ostaci njihove nekadašnje slave čuvaju se, da ne kažemo sahranjeni su, na istom mestu. Ova veza između dvojice državnika, međusobno toliko različitih po značaju i dometu svoje politike, trajaće, na Rišeljeovu sreću, samo od 16. do 23. decembra, koliko traje i "Srbija, originalna verzija", izložba postavljena u Kapeli Sorbone u Parizu, u kojoj se nalazi kardinalov grob.\nU vodiču kroz pariski kulturni život, "Srbija, originalna verzija" najavljena je u rubrici "izložbe"; s druge strane, u programu ovog umetničkog projekta stoji odrednica "medijska opera". Šta je zapravo "Srbija, v.o."?\nNajtačniji odgovor bio bi da je reč o izuzetno ambiciozno zamišljenom multimedijalnom projektu, umetničkoj instalaciji koju ravnopravno grade video–projekcije, prostorni koncept i scenografija, kao i "klasični" izložbeni eksponati – predmeti korišćeni u demonstracijama protiv Miloševićevog režima (zvečke, bedževi, propagandni materijali, itd.). Iz ovog poslednjeg podatka postaje jasnije i šta je svrha ove instalacije: da se na originalan način, imanentan samom predmetu projekta, prevashodno prikažu medijska, marketinška i paraumetnička sredstva koja su korišćena u procesu rušenja nedemokratskog režima, ali, s druge strane, i sredstva medijske torture samog režima. Na brojnim televizijskim ekranima međusobno se sukobljavaju prizori sa demonstracija i javna obraćanja (bivših) opozicionih političara sa govorima lidera (bivšeg) režima, oslikavajući tako mukotrpan put koji je trebalo preći do promena.\nIpak, i pored upečatljivih video–zapisa i živopisnih rekvizita sa demonstracija, suština celokupnog koncepta ove složene instalacije koncentriše se u odličnom rešenju prostora; ono se inteligentno izvodi iz arhitekture same Kapele, inače prestižnog prostora, u kome se samo u retkim slučajevima organizuju izložbe i slični projekti. Prateći tlocrt upisanog krsta, koji se nalazi u osnovi Kapele, autori postavljaju glavne punktove instalacije: desno grade pozorišnu scenu gde se izlažu predmeti sa demonstracija, levo providni izlaz za spasavanje sa materijalom Otpora, pravo kič zlatni ikonostas sa televizijskim ekranima umesto ikona, gde se emituju govori bivših lidera, na sredini, u liniji sa Rišeljeovim, "grob medija" sa koga se obraća lično Milošević, a gore, u vidu montažne kupole, portreti rudara.\nPojedinačno posmatrana, sva ova maštovita rešenja imaju upečatljivo metaforičko značenje: režim koji sam sebe kanonizuje u jednom kič ambijentu, Otpor kao put u spas, demonstracije kao ludički, parateatarski čin, rudari kao "sveci" u borbi za novi poredak, itd. Međutim, kada se sva ta značenja prvo međusobno povežu, a zatim povežu sa simbolikom koju sobom nosi arhitektura sakralne građevine, onda se donekle dobija utisak "komunikacijskog šuma", značenjske kakofonije koja nije primerena umetničkim instalacijama (setimo se samo purizma i ubojitosti sjajnih radova Kristijana Boltanskog, vodećeg evropskog autora instalacija). Drugim rečima, autori su izabrali odlično polazište – arhitekturu Kapele i njen značenjski potencijal – a onda su ga, u izvesnoj meri, nepotrebno relativizovali.\nOvo bi ujedno bila jedina primedba ovom maštovito zamišljenom i tehnički dobro izvedenom projektu, iza kog stoji veliki entuzijazam organizatora i autora (Maje Tasić, Srđana Šapera, Borisa Miljkovića, Miodraga Tabačkog i drugih), kao i svesrdna pomoć brojnih institucija, prevashodno Ministarstva spoljnih poslova Francuske. Pored umetničkog, a možda i pre njega, projekt "Srbija, originalna verzija" ima značaj i u oblasti komunikacija, pa i politike; očekuje se da će najveću pažnju u francuskoj javnosti, iako se već i sad pojavljuju prve pozitivne kritike, izložba imati kada je budu posetili najviši francuski i jugoslovenski zvaničnici u okviru njihovog predstojećeg bilateralnog pariskog susreta. Autori očekuju da će na planu komunikacija ovaj projekt biti upečatljiv simboličan čin povratka srpske kulture u Evropu: izložba je prva srpska produkcija iz perioda posle Miloševića, koja predstavlja Srbiju kao zemlju s vizijom, s kreativnim potencijalom i ona će biti referenca za druge srpske produkcije pri njihovom izlasku u svet.\nInauguracioni karakter projekta "Srbija, originalna verzija" direktno nam ukazuje na jedan bitan problem s kojim se naša kultura susretala u poslednjoj deceniji ali, u izvesnoj meri, i pre Miloševića: problem predstavljanja u inostranstvu. Iako se u širem civilizacijskom kontekstu svi pravi, značajni umetnici "probijaju" pojedinačno, zahvaljujući univerzalnim vrednostima svog dela, u našim promenjenim političkim okolnostima trebalo bi ozbiljno povesti računa i o podršci državnih institucija. Do oktobarskih promena, naše zvanične kulturne misije u svetu imale su aktivnosti minornog značaja, predstavljale su podobne i najčešće ne mnogo relevantne umetnike. Nadajmo se da će na odgovorna mesta doći kompetentni ljudi koji će biti u stanju da nastave izuzetno važnu (diplomatsku) aktivnost predstavljanja naše kulture, aktivnost koju je dinamično, odlučno i vešto započela jedna neformalna grupa stvaralaca okupljenih oko projekta "Srbija, originalna verzija".


ČETVRTA SEDNICA SKUPŠTINE GO OBRENOVAC (VIDEO)\nČETVRTA SEDNICA SKUPŠTINE GO OBRENOVAC (VIDEO)\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 25.09.2019.\nOdržana četvrta po redu Sednica Skupštine Gradske opštine Obrenovac u ovoj godini\nNa četvrtoj sednici Skupštine Gradske opštine Obrenovac usvojen je rebalans budžeta koji iznosi dve milijarde i 270 miliona dinara. Tokom zasedanja bilo je reči i o brojnim projektima koji su u prethodna dva meseca realizovani u našem gradu.\nPredsednik Gradske opštine Obrenovac Miroslav Čučković kao najznačajniji benefit naveo je deonicu puta Obrenovac-Čačak, odnosno otvaranje auto-puta "Miloš Veliki". On je u današnjem obraćanju odbornicima rekao i to da se predano radi na završetku deonice Obrenovac-Surčin.\nČučković je istakao da su kao preduslov brzog i dobrog razvoja čitave opštine važni i radovi na ostalim deonicama. On se osvrnuo i na rekonstrukciju Ulice Kralja Aleksandra Prvog, zatim i na započete aktivnosti u Ulici Đačkog bataljona, posebno naglasivši i pristupanje novom ciklusu od 100 uređenih ulica.\nNa sednici je rečeno da se nesmetano odvijaju i radovi na širenju toplovodne mreže, kao i da će grejna sezona početi na vreme. Osim toga, danas je navedeno da su u toku i brojne aktivnosti kada je reč o kanalizacionoj mreži na teritoriji opštine Obrenovac.\n"Nastavljamo radove na izgradnji kanalizacione mreže širom opštine Obrenovac. U toku su radovi na Valjevskom putu, već uveliko se posao privodi kraju, tako da ćemo ceo potez praktično, od Veterinarske stanice, odnosno novog Lidla, pa do skretanja za Zvečku, uraditi novu kanalizaciju. Što se tiče šabačkog dela Zvečke, u toku sledeće nedelje će zasigurno biti raspisana javna nabavka za izgradnju kanalizacije, od poteza Intereksa, pa do nadvožnjaka u Zvečkoj", kazao je Branko Matić, direktor JKP "Vodovod i kanalizacija".\n"Grejanje gde god može, kanalizacija gde god može, vodovod do svake kuće i asfalt do svake kuće, to je nešto što smo dužni u prvoj polovini 21. veka da obezbedimo našim Obrenovčanima", poručio je Čučković.\nPredsednik opštine Obrenovac podneo je izveštaj i o izgradnji važnih objekata. On kaže da izgradnja Stare opštine napreduje, da je objekat Doma zdravlja u završnoj fazi, kao i da radovi na izgradnji nove škole i fiskulturne sale u Zvečkoj teku predviđenom dinamikom.\nJavno preduzeće za izgradnju započelo je radove na novom kompleksu kod Cevke, a Čučković kaže da se sprovode u delo želje građana - novi kompleks bazena, veći broj tuševa i bolja plaža.\nOn dodaje i to da je započeta rekonstrukcija Kupinca, da su uvedene nove gradske linije i obezbeđena nova vozila javnog gradskog prevoza, kao i da su postavljene klupe u gradskom paarku i ležaljke u Zabranu.\n"Sa ponosom mogu da kažem da je ovo već četvrta sednica Skupštine na kojoj imamo povećanje budžeta. Ponovo se povećao prihod koji Gradska opština Obrenovac ostvaruje kroz porez na zarade, i to za 74 miliona dinara, tako da je ukupan budžet za ovu godinu koji je planiran i koji ćemo realizovati, dve milijarde i 270 milona dinara, što je rekordan iznos u istoriji našeg grada", rekao je Mirko Vranešević, predsednik Skupštine Gradske opštine Obrenovac.\nI današnja sednica Skupštine održana je bez prisustva opozicionih odbornika.


Ukoliko to ne uradi do ovog datuma, biće joj oduzeta ova manifestacija, upozorili su u pismu upućenom premijerki Ani Brnabić 20. decembra čelnici EUSA Adam Roček i Matjaž Pečovnik. Oni od nje traže da se izjasni da li Srbija ima finansijske i organizacione kapacitete da realizuje preuzete obaveze oko ove studentske sportske manifestacije. Ako ih nema, mora da ih obavesti, što bi onda bila velika bruka za državu i srpski sport.\nPovod za ovako oštru notu premijerki jesu nejasnoće vezane za delovanje i status Siniše Jasnića, smenjenog predsednika USSS i aktuelnog direktora preduzeća "Evropske univerzitetske sportske igre 2020", koji je u kućnom pritvoru, ali i kašnjenje i nepoštovanje preuzetih obaveza države Srbije, pre svega Ministarstva sporta.\nPrema saznanju "Blica", državni vrh traži način kako da se izađe iz ove neprijatne situacije u koju ih je uvukao Siniša Jasnić, pritvorenik, ali i još uvek aktuelni direktor preduzeća "Evropske univerzitetske igre 2020", koje je zaduženo za tehničku pripremu Igara. Problem predstavlja to što je novac koji je do sada dat za Univerzijadu, blizu 200 miliona dinara, Jasnić nenamenski potrošio, a ništa nije uradio i što država mora sada da nađe finansijsku potporu da se izgubljeno nadoknadi.\nIzvor "Blica" iz Nemanjine 11 tvrdi da bi sve nedoumice trebalo da se reše do utorka jer bi tokom vikenda trebalo da se obave konsultacije i s kabinetom predsednika Republike.\n- Traži se način da se izbegne bruka koja bi mogla da nastane ukoliko bi nam Igre bile oduzete. S druge strane, mora da se vidi i da li propušteno vreme i nečinjenje mogu da se nadoknade i koliko za to treba novca. Sve u svemu, veliki propusti su napravljeni, pare su date u ruke Siniši Jasniću da obavi tehničke pripreme, a ništa nije urađeno. Ukoliko bi se i našao novac za organizaciju, gotovo je izvesno da hala na Bežanijskoj kosi, koja je trebalo da se uradi za ove igre, neće biti izgrađena i da će se takmičenja verovatno organizovati u drugim sportskim objektima. Pre nekoliko dana ministar sporta Vanja Udovičić je bio pozvan u predsedništvo gde mu je predočeno da hitno da okvire kako da se izađe iz ove situacije i naloženo mu je da nađe druge ljudi koji bi umesto Jasnića vodili pripremu Igara. Sve u svemu, u poslednjim minutima se odlučuje o jednoj važnoj manifestaciji, a neozbiljnost vlasti koju je pokazana tolerišući bezobrazluk Jasnića može da se obije o glavu celoj državi - kaže naš sagovornik.\nOn dodaje da koliko je situacija ozbiljna, pokazuje i nedavno istupanje ministra sporta Vanje Udovičića, koji je indirektno najavio da postoji mogućnost oduzimanje Univerzijade.\n- Ako do toga dođe, to može da nanese štetu kredibilitetu Srbije i u organizaciji drugih sportskih manifestacija jer bi se Srbija tretirala kao nedovoljno pouzdana destinacija. U tom slučaju i naša najavljena kandidatura za Svetsko prvenstvo u fudbalu može da bude uzaludna - kaže naš izvor.\n"Blic" je pokušao da sazna od premijerke Ane Brnabić, ministra sporta Vanje Udovičića i rektorke Univerziteta u Beogradu Ivanke Popović šta se dešava s organizacijom Evropske univerzijade i šta će država Srbija odgovoriti EUSA. Međutim, izuzev rektorke, nemi su ostali i premijerka i ministar sporta.\nBrnabić ulaže velike napore, verujem da još ima vremena\nRektorka Ivanka Popović kaže za "Blic" da UB nije dobio pismo EUSA, iako bi on trebalo da bude domaćin, ali joj je sadržaj pisma poznat, odnosno da je tačno da nam je do 31. januara dat rok da se izjasnimo da li možemo da organizujemo Univerzijadu.\n- Univerzitet u Beogradu i Ministarstvo sporta nisu imali direktnu komunikaciju oko novonastalih problema, ali mi je poznato da premijerka Brnabić ulaže napore da nađe rešenje. UB ceni njeno angažovanje da se sačuva ugled države i Univerziteta jer bi posledice bile velike. Za UB to bi bila propuštena prilika za povećanje vidljivosti i reputacije u evropskoj akademskoj zajednici, kao i za promociju univerzitetskog sporta - kaže Popović.\nUpoznata s pismom EUSA: Rektorka Ivanka Popović\nNa naše pitanje da li je Organizacioni odbor igara razmatrao novonastalu situaciju i da li može da se nadoknadi izgubljeno vreme i novac, ona kaže:\n- Organizacioni komitet se nije sastajao. Ja verujem da uz veliku posvećenost i rad može da se nadoknadi izgubljeno. Srbija ima tradiciju organizovanja sportskih manifestacija.


Đorđević: Hoću Široki Brijeg\nI oči i uši Crvene zvezde, ali i celokupne sportske javnosti, danas će biti usmerene ka Nionu gde će se izvlačiti parovi prvog i drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona.\nZahvaljujući koeficijentu, crveno beli su nosioci u drugom krugu kvalifikacija, pa će najverovatnije igrati protiv ekipa koje će se nadigravati u prvom krugu, a to su Pobeda (Makedonija), Kaunas (Litvanija), Gorica (Slovenija), Široki Brijeg (BiH), Gruzija (Gruzija), Apoel (Kipar), Skonto (Letonija), Helsinki (Finska), Gomelj (Belorusija), Rejkjavik (Island), Šerif (Moldavija). Ukoliko osvajač "duple krune" ostane među tri poslednje kuglice, onda se zna da će rival biti Dukla (Slovačka), Lokomotiva (Bugarska) ili Jang Bojs iz Švajcarske.\nVidiću 1.200.000 $ po sezoni\nNemanja Vidić je prošao kompletne lekarske preglede u Spartaku, tako da se sada samo čeka 1. jul kada u Rusiji počinje prelazni rok kako bi i zvanično potpisao petogodišnji ugovor sa moskovskim prvoligašem. Prema nezvaničnim informacijama, kapiten Crvene zvezde dobiće po sezoni 1.200.000 dolara, dok našem najtrofejnijem klubu pripada šest miliona evra na ime obeštećenja.\nU pečalbu, po svemu sudeći, kreće i Dragan Mladenović. Univerzalac Crvene zvezde otputovaće već danas u Škotsku na pregovore sa Glazgov Rendžersom. Mladenović bi trebalo da potpiše na tri godine, a po sezoni će dobiti 600.000 funti, dok će crveno-belima pripasti 1.600.000 evra.\n- Bez obzira ko će nam biti protivnik u drugom kolu, plasman u poslednju rundu kvalifikacija za Ligu šampiona uopšte ne dolazi u pitanje. Sa druge strane, ako bi mi se ispunila želja, voleo bih da izvučemo Široki Brijeg - kaže Đorđević, koji je do prošle godine, braneći boje trebinjskog Leotara, nastupao u Premijer ligi BiH, tako da mu je poznato kakav je doček u Širokom kada gostuju srpski klubovi.\nAko Zvezda preskoči prvu prepreku (28. jul i 4. avgust), poslednji stepenik ka plasmanu u elitno društvo predstavljalo bi pravi izazov, pošto su potencijalni protivnici Real, Mančester, Juventus, Inter...


Oni podsećaju i da je ministar odbrane proteklih dana izjavljivao da je Vojska Srbije zadužena za bezbednost premijera, uprkos činjenici da ni u zakonu ni u strateškim dokumentima takva misija Vojske nije predviđena. „Stoga je prvi prioritet Ministarstva odbrane i Vojske Srbije izgradnja otpornosti na protivpravni politički uticaj“, navodi se u saopštenju.\nU istraživanju o antikorupcijskim merama u Ministarstvu odbrane navodi se da je napredak postignut u odnosu na 2013. godinu, ali je i dalje izražena politizacija Vojske, slaba unutrašnja kontrola i netransparentno upravljanje odbrambenom industrijom. Srbija je napravila pomak u sprovodjenju antikorupcijskih mera u Ministarstvu odbrane, ali je i dalje izražena politizacija Vojske, slaba unutrašnja kontrola i netransparentno upravljanje odbrambenom industrijom, glavni su nalazi istraživanja Globalni antikorupcijski indeks odbrane koje je sprovela Medjunarodna transparentnost u saradnji sa Beogradskim centrom za bezbednosnu politiku.\nSrbija je ostvarila 148 od maksimalnih 284 poena, što predstavlja napredak u odnosu na 2013. godinu, kada je imala 121 od 280 poena, piše u saopštenju. Time je Srbija napredovala iz grupe D u kojoj su zemlje sa visokim rizikom od korupcije, u grupu C koju čine zemlje sa umerenim rizikom od korupcije, u kojoj se nalazi sa Francuskom, Austrijom, Hrvatskom, Bosnom i Hercegovinom i Bugarskom.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Nastavak dobre saradnje MUP-a i UNDP-a\nZAJEDNIČKI PROJEKTI 13. 05. 2019. 18:25 >> 18:25 0\nUspješna saradnja Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) i Programa Ujedninjenih nacija za razvoj (UNDP) u Crnoj Gori, koja se ogleda se kroz kvalitetno vođene zajedničke projekte, biće nastavljena, poručeno je na sastanku resornog ministra Mevludina Nuhodžića i novoimenovane stalne predstavnice UNDP-a, Daniele Gašparikove.\nNuhodžić je, kako je saopšteno iz MUP-a, podsjetio na pozitivne rezultate kampanje „Poštuj život, vrati oružje“, koju Ministarstvo i UNDP zajednički sprovode, kroz SEESAC, u saradnji sa OEBS-om i drugim partnerima.\nCilj kamapanje je, navodi se, podizanja svijesti javnosti o štetnosti posjedovanja oružja i u cilju podrške punoj implementaciji Zakona koji reguliše ovu oblast.\nNuhodžić je kazao da je od naročitog značaja i podrška UNDP u strateškim i operativnim aktivnostima na smanjenju nezakonitog posjedovanja i krijumčarenja lakog i malokalibarskog naoružanja.\nOn se zahvalio UNDP/SEESAC na podršci u kreiranju i usvajanju Regionalne mape puta za održivo rješenje za ilegalno posjedovanje, zloupotrebu i krijumčarenje lakog i mlaokalibarskog oružja, na Zapadnom Balkanu do 2024. godine.\nKako je saopšteno, posebna pažnja na sastanku posvećena je oblasti nasilja nad ženama i nasilja u porodici i aktivnostima koje Ministarstvo na tom planu sprovodi, kao i rezultatima multiresorskog Operativnog tima koji je formiran prošle godine, a kojeg čine predstavnici različitih institucija i nevladinog sektora.\nNuhodžić je rekao da pozitivne rezultate na planu suzbijanja porodičnog nasilja prate i aktivnosti unapređenja sistema i jačeg uvezivanja nadležnih institucija.\nOn je ukazao da je uz podršku UNDP uspostavljena zajednička baza podataka MUP-a i Ministarstva rada i socijalnog staranja, u cilju efikasnog i pravovremenog praćenja slučajeva porodičnog nasilja.\nProjekat uspostavljanja zajedničke baze podataka zvanično će biti predstavljen 23. maja.\nGašparikova je pohvalila dosadašnju saradnju MUP-a i UNDP-a, posebno u pogledu prikupljanja i uništavanja viškova lakog i malokalibarskog oružja koje je u posjedu građana, kroz SEESAC.\nOna je poručila da će i u narednom periodu, kroz realizaciju započetih i pokretanje novih projekata, UNDP nastaviti da podržava aktivnosti za dobrobit svih građana, i da aktivno doprinosi daljem napretku Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\n„Zajednički je konstatovano da prostor za unapređenje saradnje postoji kroz razvijanje konkretnih, pojedinačnih projekata, koji će doprinijeti izgradnji što efikasnijeg sistema za borbu protiv nasilja, te uspostavljanju novih vidova saradnje na planu kontrole naoružanja i suzbijanja ilegalnog oružja“, navodi se u saopšenju MUP-a.\nUNDP MUP Crne Gore Mevludin Nuhodžić


Sutra ponovo obustava rada zbog “divljih” prevoznika | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Sutra ponovo obustava rada zbog “divljih” prevoznika\nSutra ponovo obustava rada zbog “divljih” prevoznika\nAutobuska stanica Pale, u vlasništvu preduzeća “Stanišić”, ponovo će sutra obustaviti rad zbog, kako kažu, nepreduzimanja potrebnih mjera od nadležnih institucija da se spriječe nezakonitosti u oblasti drumskog prevoza putnika, koje se najviše odnose na pojavu neregistrovanih, “divljih” prevoznika.\nDirektor preduzeća “Stanišić” NJegoš Poljaković rekao je Srni da je ovo treći put kako obustavljaju rad da bi upozorili nadležne institucije da su neregistrovani prevoznici preuzeli prevoz putnika u drumskom saobraćaju i time direktno ugrozili ekonomsku održivost poslovanja Autobuske stanice.\nPoljaković je istakao da preduzeće “Stanišić” već dugo ukazuje na pojavu neregistrovanih prevoznika koji ugrožavaju rad legalnih preduzeća, odnosno autobuskih stanica, posebno kada je riječ o prevozu putnika u međunarodnom saobraćaju, jer je ova pojava najviše izražena na linijama prema Srbiji i Crnoj Gori.\n“Posljednjih pet godina smo konstantno upozoravali na ove probleme, ali niko ništa nije preduzeo i zbog toga smo odlučili da obustavimo rad”, rekao je on.\nPoljaković ponavlja da će, ukoliko se na terenu situacija ne promijeni u pozitivnom pravcu, istrajati u svojoj odluci da prekinu rad autobuske stranice na Palama od 1. septembra.\nPrethodni članakNajljepši pas zlatni retriver iz Kovina\nNaredni članakIz dvije kuće ukradena sanitarna oprema i drvna građa


Danas će biti doneta odluka O DODATNIM ISPITNIM ROKOVIMA: U izradi radna verzija modela nastave od 1. oktobra | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.09.2020. • 15:51 Tanjug\nSve se radi u interesu studenata\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je danas da će Senat Beogradskog univerziteta o dodatnim ispitinim rokovima odlučiti danas i dodao da je dogovor da nakon sednice bude urađena radna verzija modela nastave od 1. oktobra.\n- Ministarstvo podržava svako drobo rešenje, koje vodi ka boljem modelu, muka nam je zajednička - rekao je ministar pred počertak sednice Senata i dodao da smatra da će se razgovori sa studentima o dodatnim ispitinim rokovima ozvaničiti.\n- Mislim da će se ozvaničiti sve što smo sa studentima prošli da bi se i njihov interes doveo u najbolji mogući sklad - rekao je Šarčević.\nRadna verzija nastave od 1. oktobra\nMinistar je dodao da je dogovoreno da se posle sednica Senata uradi radna verzija modela nastave od 1. oktobra\n- Faktuleti su uglavnom dali svoje predloge, svako ima svoje specifičnosti, objedinićemo mišljenja, napraviti zajedničku platformu, koju ćemo poslati lekarskom delu Kriznog štaba koji će nam dati dodatne sugestije. Oni će nam odgovoriti na prvoj sednici štaba i mi ćemo imati dokument koji ćemo okačiti na sve sajtove svih fakulteta, Rektorata, Ministarstva - rekao je ministar.\nŠarčević je podsetio da Ministarstvo sa Senatom BU i svih drugih univerziteta ima redovne kontakte, neke tačke su zajedničke kao rad visokoškoliskih ustanova u vreme kovida i razgovor oko studentskih pitanja vezanih za pomoć studentima, dobijanje budžetskih mogućnosti ili smanjenja školarine.\nStrategija za visoko obrazovanje do 2030. godine\nNajavio je da će 16. septembra na Avali, u studentskom odmarilištu biti prvo predstavljanje radne verzije strategije za visoko obrazovanje do 2030. godine.\n- Posle ide javno slušanje, želimo da ih bude što više, da dokument bude kvalitetan - naveo je ministar.\nMladen Šarčević Ministarstvo prosvete Fakulteti rokovi Beogradski univerzitet


Izložba „Digitalizacija knjige kao funkcionalno kulturno nasleđe” autorke Jelene Manojlović svečano je otvorena u Narodnoj biblioteci Srbije.\nPredmet izložbe je knjiga „Krojterbuh” („Kreuterbuć”) Adama Lonicera s kraja 16. veka, koja pokazuje uticaj zapadne kulture i nauke na razvoj zdravstvene kulture, medicine i farmacije u Srbiji.\nU saradnji sa Nacionalnom bibliotekom Sečenji iz Budimpešte obavljeno je istraživanje o istorijskom putu knjige, dok je proces digitalizacije dela, koje ima 768 strana, obavljen na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, na Katedri za kameru.\nAmbasador Mađarske u Srbiji Atila Pinter izjavio je: „Naša saradnja sa Farmaceutskim fakultetom počela je pre tri godine, a digitalizacija stare i retke knjige, koja je jedna od najznačajnijih knjiga u istoriji farmacije, predstavlja treću fazu našeg zajedničkog projekta... Nadamo se da će naša saradnja u očuvanju mađarskih kulturnih dobara na teritoriji Srbije da se nastavi jer ima još mnogo toga što je vredno pažnje i što će produbiti naše odnose”.\nSavetnik za međunarodnu saradnju u kabinetu potpredsednika Vlade Vuk Radulović istakao je da je ovaj projekat sjajan primer intersektorske i internacionalne kulturne saradnje.\n„Otvaranjem ove izložbe nastavlja se i proces zaštite i prezentacije publikacije Adama Lonicera, koja predstavlja primer stare i retke građe od značaja za kulturna nasleđa Republike Srbije i Mađarske”, rekao je Radulović.\nSam proces digitalizacije, kako Radulović navodi, veoma je značajan za kulturno nasleđe, jer se time ostvaruju preventiva i zaštita od velikog gubitka, oštećenja ili uništenja građe, a takođe se obezbeđuje i velika vidljivost i promocija kulturnog blaga...\n„Digitalizacijom želimo da obezbedimo brži i jednostavniji pristup građi, damo podršku stvaranju novih umetničkih sadržaja i poboljšamo uslove za naučno-istraživački rad”, kaže Radulović, preneo je Tanjug.\nV. d. upravnika Narodne biblioteke Srbije Vladimir Pištalo naglasio je da mu je ambasador Pinter tokom prethodne posete Narodnoj biblioteci rekao da između dveju zemalja nema otvorenih pitanja, ali da ima otvorenih puteva, a da su se tada dogovarali i o postavljanju ove izložbe.\n„Dogovarali smo se i da se u dogledno vreme potpiše sporazum između Nacionalne biblioteke Sečenji iz Budimpešte i Narodne biblioteke. Nacionalna biblioteka Sečenji ima stare srpske knjige koje mi nemamo, a voleli bismo da ih preuzmemo u digitalnom obliku”, otkrio je Pištalo i dodao da je takođe inicirao prevod jedne mađarske kulinarske knjige.\nOsim toga, dodao je, postignut je dogovor o konzervaciji i digitalizaciji starih i retkih knjiga, kao i o uzajamnom prevodu mađarskih i srpskih pisaca.\n„Došli smo do ideje podizanja mostova kulture, pre svega u vezi sa Novim Sadom kao budućom prestonicom kulture u Evropi”, ističe Pištalo.\nIzložba „Digitalizacija knjige kao funkcionalno kulturno nasleđe” rezultat je bilateralne saradnje Muzeja za istoriju farmacije Farmaceutskog fakulteta u Beogradu i Ambasade Mađarske, a cilj je dobijanje digitalnog dokumentovanja podataka i dokumentacije o predmetu iz muzejske zbirke po muzejskim standardima, čime bi se povećala vidljivost i dostupnost predmeta.\nTokom trajanja izložbe posetioci će imati prilike da vide primerak knjige „Kreuterbuć”, koja se retko izlaže u javnosti.\nNa ovom projektu su učestvovali stručnjaci Narodne biblioteke Srbije, Fakultet dramskih umetnosti, Farmaceutski fakultet, Ambasada Mađarske, Mađarski kulturni institut „Collegium Hungaricum” i Muzej za istoriju farmacije.\nVreme objavljivanja10. Novembar 2021


Neobični, a dobro plaćeni poslovi - Bizlife.rs\n21:57 Beograd, 30/08/2015\nPored standardnih poslova, za koje je uglavnom i poznato koliku zaradu mogu da donesu, postoje i oni poslovi za koje možda niste ni čuli, a itekako se dobro plaćaju.\nNeobični, a dobro plaćeni poslovi: Degustatori hrane, profesionalni spavači, igrači video igrica, samo su neki od poslova za koje mnogi ne znaju ni da postoje, a evo liste neobičnih, a dobro plaćenih zanimanja:\nProfesinalni degustatori hrane kompanijama daju informacije o ukusu gotovo svega – od hrane, do paste za zube, pa čak i pseće hrane. U opisivanju svog utiska koriste se posebnim frazama, a godišnje se na ovom poslu može zaraditi do 60 hiljada dolara.\nŽivotni treneri obično imaju diplomu iz psihologije, a sarađuju sa svima – od političara do glumaca. Njihov posao svodi se na to da svojim klijentima pokažu kako da poboljšaju kvalitet svog života. Prosečna plata im je oko 20 hiljada dolara, a s klijentima se sastaju nekoliko puta mesečno u terminima po pola sata.


Party Bus stiže u Glavni grad – Glavni Grad Podgorica\nNevladina organizacija Sinteza realizuje jedinstvenu manifestaciju pod nazivom “Party bus”. Ova manifestacija podrazumijeva organizaciju tri koncerta u Plužinama, Baru i Podgorici. Projekat se realizuje u saradnji sa Regionalnim parkom prirode Piva, Turističkom organizacijom Bar, Sekretarijatom za kulturu i sport Glavnog grada Podgorice i pivarom “Trebjesa” Nikšić.\nMuzički program u kojem će učestvovati Ničim Izazvan, Iskaz i Orthodox Celts počinje 06. jula u Plužinama, dok će u naredna dva dana, 07. i 08. jula koncerti biti održani u Baru i Podgorici.\n“Projekat je osmišljen originalno kao jedinstvena koncepcija koja u regionu nikad prije nije realizovana. Sadržaj i cilj projekta isti čine kao idealnu promociju rok kulture i urbanog načina muzičkog i umjetničkog izražavanja. Razvoj savremenih komunikacija i društvenih mreža omogućava cjelodnevni multimedijalni performans u autobusu i tokom nastupa“, rekla je Aleksandra Minić, PR manifestacije.\nAutobus je putujući bilbord koji ima za cilj promociju manifestacije i koji svojim prisustvom na ulicama crnogorskih gradova podiže energiju i atmosferu do nastupa. Ulaz na koncertima je slobodan jer je ideja projekta afirmacija alternativne kulture u koju spada i rok muzika.\nSem navedenog, cilj manifestacije je povezivanje južnog, centralnog i sjevernog dijela Crne Gore kroz muziku. Važno je naglasiti da će se tokom putovanja obići kulturna i turistička mjesta koja gravitiraju na području navedenih gradova. Tako će na samom početku polaska party busa-a iz Nikšića, učesnici obići Krupačko jezero i okolinu i tom prilikom će simbolično zasaditi stablo.\nSve aktivnosti manifestacije će pratiti video i audio zapis, nakon čega će se u postrodukciji uraditi jedinstven aftermovie koji će na autentičan način zabilježiti pored muzičkog dijela i prirodne ljepote Crne Gore.\nStijepović: Ostvareni rezultati potvrda da je Crna Gora usvojila standarde... Obilježen Međunarodni dana borbe protiv droga


MILOŠ PEROVIĆ: "Evropske vrednosti" | Autonomija\nMILOŠ PEROVIĆ: „Evropske vrednosti“\nU ovakvom svetu ljudski životi i sudbine su marginalni pred logikom profita i interesima moćnika. U ovakvom svetu Orban nije incident, on je njegov verni vojnik-pešadinac\nZgražava se čitav svet nad sudbinom izbeglica s Bliskog istoka, odnosno nad postupanjem mađarske države prema ljudima koji beže iz ratom razorenih država u ovom delu sveta. U našoj neposrednoj blizini, ovih dana, odvija se apsolutni moralni sunovrat Evrope, kontinenta koji je u najvećem delu ljudske istorije određivao njenu meru stvari. Varvarske scene sa peštanske stanice Keleti, od pre nekoliko nedelja, gde su izbeglice i migranti držani u improvizovanim logorima i sprečavani da uđu u vozove za severnije evropske zemlje, u potpunosti su izbledele pred realnošću prethodnih nekoliko dana na graničnom prelazu Horgoš. Na ljude kojima je potrebna pomoć ispaljuju se suzavci, brutalno se premlaćuju ispred bodljikave žice kojom je Mađarska opasala jednu od južnih granica Evropske unije. S pravom se ovih dana osipa drvlje i kamenje na mađarskog premijera Orbana, ordinarnog desničara koji je vlast uzeo na „antitrijanonskom“ sentimentu, a nastavlja da je jaše potpuno preuzimajući ideologiju fašističkog „Jobika“ koji, s podrškom koju uživa u biračkom telu, već neko vreme preti da uzme vlast u ovoj državi. Često ovih dana možemo čuti od raznih evropskih političara, pa i visokih srpskih zvaničnika, da je ponašanje Mađarske i Viktora Orbana „neevropsko“, odnosno da nije u skladu sa evropskim vrednostima. Čini se da je opet došao momenat da se zapitamo šta su to evropske vrednosti.\nEvropa se ne suočava sa problemom izbeglica i migranata od juče. Godinama ljudi iz severne i centralne Afrike, sa Bliskog istoka i Azije pokušavaju da se domognu našeg kontinenta. Hiljade su već ostavile živote na ovom zlom putu. Sredozemlje je posebno neuralgična tačka na kojoj se gotovo svakog dana utopi bar jedno ljudsko biće u pokušaju da stigne u Evropu. Rat u Siriji traje već gotovo punih pet godina, Libija isto toliko predstavlja podeljenu zemlju kojom vladaju razne paravojske, svaka svojim parčetom teritorije. Irak je već 12 godina razorena zemlja. Zapad predvođen Sjedinjenim Državama, uz vernu pratnju Evropske unije, imao je presudnu ulogu u događajima u svakoj od ovih zemalja. Borba za kontrolu nad energetskim resursima, pre svega naftom, kojima ove zemlje obiluju, iz zapadnog ugla ideološki je zamagljivana navodnom borbom za demokratizaciju ovih zemalja, protiv diktatora koji su ih vodili. Nivo ljudskih prava ostvaren zapadnom demokratizacijom ovih zemalja takav je da su njihovi građani spremni na put po Sredozemnom moru u gumenim čamcima, ne bi li se spasili od „boraca za slobodu“ iz „Islamske države“.\nImajući sve ovo vidu, naprosto nije moguće poverovati da odgovorni funkcioneri zemalja Evropske unije nisu bili u stanju da anticipiraju šta će se dešavati sa stanovništvom zemalja koje su poslednjih godina „demokratizovane“. Uprkos tome, na njenoj teritoriji, u politici prema azilantima na snazi je „Dablinski sporazum“, po kom su svi oni migranti koji ilegalno uđu u neku od zemalja članica i u njoj zatraže azil, dužni i ostati u zemlji članici u koju su prvo ušle i zatražile azil. Ovim su centralne zemlje EU praktično prebacile čitav ovaj problem na države periferije poput Grčke, Bugarske, Rumunije, Mađarske, Hrvatske ili Italije. Prethodnih meseci postalo je potpuno jasno da je ovaj sporazum neodrživ. Međutim, bez obzira na ovu spoznaju, u uslovima koji se već odavno mogu okarakterisati kao humanitarna katastrofa, na nivou Evropske unije nije učinjeno apsolutno ništa ne bi li se ova regulacija promenila.\nNe tako davno, čitava Evropa „propela se na zadnje noge“ kad je umereno levičarska partija „Siriza“ osvojila vlast u Grčkoj. Pred pokušajima ove partije da u zemlji ponovo uspostavi kakav-takav oblik socijalne države i da se otrgne od brutalnog kamatarenja MMF-a, mobilisane su sve institucije Evropske unije i svi njeni visoko rangirani političari. Svim raspoloživim sredstvima „zavrtali su ruku“ Ciprasu, dok nije napustio principe na kojima je osvojio vlast, a potom i samu vlast. Upravo zbog ovoga treba biti izuzetno naivan pa poverovati da je Evropska unija nemoćna pred pojavom malog desničarskog diktatora Orbana i svega što država kojom on upravlja radi ljudima u bekstvu pred zlom, koje se porodilo nedavno u zemljama „demokratizovanim“ od strane Zapada. Naprosto, Orban i Mađarska nisu „mračno lice Evrope“, oni su njeno naličje koje samo dosledno sprovodi politiku na kojoj ona počiva. Ta politika opet počiva na „evropskoj vrednosti“ koja je apsolutno iznad svega i koja određuje sve ostale vrednosti, a to je goli privatni interes.\nPrivatni interes korporacija i finansijskog kapitala podignut na nivo najvažnije socijalne vrednosti kreira svet koji je Zlatko Dizdarević precizno nazvao „fašistoidnim korporativnim imperijalizmom“. U takvom svetu ljudski životi i sudbine su marginalni pred logikom profita i interesima moćnika. U takvom svetu Orban nije incident, on je njegov verni vojnik-pešadinac.\n(Autor je sociolog, glavni i odgovorni urednik časopisa „Margina“)


SRBIJA IMA VELIKE ŠANSE ZA ZELENU BUDUĆNOST — Nemačka saradnja u Srbiji\nSRBIJA IMA VELIKE ŠANSE ZA ZELENU BUDUĆNOST\nSrbija je na dobrom putu da razvije novi ekonomski model zasnovan na zelenom rastu, kroz intenzivniju primenu digitalizacije, cirkularne ekonomije, usvajanjem inovativnih rešenja za veću dekarbonizaciju i bolju iskorišćenost obnovljivih resursa. Ovaj cilj je posebno važan u situaciji kada je pandemija Kovida-19 pokazala koliko je ljudsko zdravlje povezano sa planetom i da obnova mora biti socijalno-ekonomski održiva.\nU ostvarivanju ciljeva zelene tranzicije Srbija ima veliku stručnu, tehničku i finansijsku podršku evropskih partnera i finansijskih institucija, kao i priliku da primeni iskustva i proširi saradnju sa kompanijama iz Nemačke, koja osim što je najjača evropska ekonomija, predvodi u primeni zelenih rešenja za dugoročno održivi rast.\nOvo su glavne poruke učesnika dvodnevne onlajn konferencije „Zelena industrijska politika“, koja je održana 26. i 27. maja. Konferenciju su u okviru Nemačke razvojne saradnje organizovali Ambasada Savezne Republike Nemačke i Nemačko-srpska inicijativa za održivi rast i zapošljavanje.\nNa svečanom otvaranju konferencije, o mogućnostima dalje saradnje govorili su Ana Brnabić, predsednica Vlade Republike Srbije, Njegova ekselencija Tomas Šib, ambasador Savezne Republike Nemačke u Republici Srbiji, dr Maria Flahsbart, parlamentarna državna sekretarka u Saveznom ministarstvu za ekonomsku saradnju i razvoj Savezne Republike Nemačke (BMZ) i Dragan Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede Republike Srbije.\nKonferencija je okupila i visoke predstavnike Delegacije EU u Srbiji, predstavnike Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), privrednih udruženja, domaće industrije, kao i finansijskih institucija, razvojnih banaka i komercijalnih banaka koje posluju u Srbiji.\nUčesnici su razgovarali o regulativi i instrumentima javnih politika za podsticanje zelenog rasta, o perspektivama domaće industrije da kroz digitalizaciju i odgovorno poslovanje u lancu vrednosti razvija nove poslovne modele, kao i mogućnostima finansiranja privrednog rasta zasnovanog na čistijoj životnoj sredini.\nCirkularna ekonomija osnova nove industrijske politike\nNa konferenciji je zaključeno da je Srbija vidno počela da unapređuje regulatorni okvir, kroz set izmena i donošenja novih zakona u energetici, rudarstvu i zaštiti životne sredine, na čelu sa krovnim Zakonom o klimatskim promenama. Usvojena je strategija industrijske politike za narednih deset godina u saradnji sa velikim brojem stručnjaka i predstavnika privrede iz 300 kompanija.\nNova strategija industrijske politike predviđa podizanje konkurentnosti domaće privrede kroz digitalizaciju, inovacije, kvalitetna ulaganja u napredne tehnologije, restrukturiranje izvoza, i poslovanje po načelima cirkularne ekonomije za čiji razvoj je izrađena i mapa puta, prvi takav dokument na Zapadnom Balkanu.\nOvakav pravni okvir je dobra osnova za dalji razvoj regulative u skladu sa Zelenom agendom za Zapadni Balkan, koja predstavlja nastavak Zelenog dogovora čiji je cilj da Evropa postane klimatski neutralna do 2050. godine, zaključili su učesnici panela o razvoju i primeni javnih politika za podsticanje zelenog rasta.\nNajvažnija sveobuhvatna podrška malim i srednjim preduzećima\nPanel na kome su učestvovali predstavnici industrije je pokazao da postoje domaće kompanije koje već razvijaju poslovni model s ciljem da se dostignu nulte emisije, kao i da pokreću veoma inovativne i ambiciozne projekte u razvoju zelenih proizvoda.\nPrivrednici su predočili da je ovakav razvoj ekspertski zahtevan i da traži dugoročna ulaganja, pa je zato neophodna stručna, tehnička i finansijska podrška pre svega malim i srednjim preduzećima, koja čine okosnicu domaće privrede. Ovakva podrška postaje naročito važna u situaciji kada konkurentska prednost na evropskom tržištu, koje je glavno izvozno tržište za domaća preduzeća, sve više zavisi od toga da li je održiv sam proces poslovanja.\nDa bi Srbija dostigla ambiciozne klimatske ciljeve, potreban je i poseban program podrške malim i srednjim preduzećima koja posluju isključivo na lokalnom tržištu i nemaju stručne i finansijske kapacitete za sprovođenje zelene tranzicije, poručili su učesnici panela.\nPreduslovi za povećanje zelenog finansiranja\nKada je reč o mogućnostima finansiranja zelenog rasta, predstavnici razvojnih i poslovnih banaka u Srbiji detaljno su predstavili raspoloživu tehničku i finansijsku podršku za mala i srednja preduzeća, preduzetnike i domaćinstva za poboljšanje energetske efikasnosti, korišćenje obnovljivih izvora energije, recikliranje i odlaganje čvrstog otpada.\nUčesnici su diskutovali o poželjnim promenama u regulativi, poreskim i knjigovodstvenim propisima, kako bi se poboljšali uslovi za uvećanje zelenog portfolia u ukupnoj ponudi kredita, ali i podstakao razvoj tržišta kapitala, kroz privlačenje privatnih akcijskih fondova.\nNa panelu je zaključeno da razvoj poreskih podsticaja za zeleni rast moraju da prate jasne i dobro osmišljene regulatorne promene, pre svega u pogledu kretanja cena struje na tržišnim osnovama i postepena zamena uglja obnovljivim izvorima energije. Podjednako kao i za privredu, za finansijske institucije je jako važno da pravni okvir bude predvidiv, jednak za sve i da se uporedo sa njim radi na jačanju institucija.


Foto: Tanjug Ovaj slučaj je u javnosti poznat kao "Galenika II", a Ognjenović je inače, u slučaju "Galenika I" u januaru ove godine osuđen prvostepenom presudom na šest godina zatvora. Tužilaštvo za organizovani kriminal je prethodno predložilo… »\nNekada najveća i poslednja državna fabrika lekova Galenika prodata je 2017. godine kao prezaduženo preduzeće. Prema istraživanju Insajdera, Galenika pravi velike dugove od 2010. godine ali između ostalog i zato što proizvodi, prodaje ali ne uspeva… »\nSpecijalni sud doneo je oslobađajuću presudu u slučaju poznatom kao „Galenika 2”. Sud smatra da nije dokazano da su bivši direktor Galenike Nenad Ognjenović, njegov saradnik i predstavnici privatne veledrogerije „Bg Farm” oštetili tu… »\nTužilac traži 8 godina zatvora za Ognjenovića za "Galeniku II"\nSpecijalni sud danas po podne treba da objavi prvostepenu presudu nekadašnjem direktoru "Galenike" Nenadu Ognjenoviću. Presuda će biti doneta i njegovim saradnicima u slučaju poznatom kao "Galenika II". Tužilaštvo za organizovani kriminal je… »\nNova pre 57 minutajoš 50 povezanih\nBlic pre 9 minutajoš 15 povezanih


Foto-konkurs “Vikimedije” Republike Srpske | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Foto-konkurs “Vikimedije” Republike Srpske\nFoto-konkurs “Vikimedije” Republike Srpske\nVIŠEGRAD – U Višegradu je danas predstavljen foto-konkurs pod nazivom “Tragom duše” u okviru projekta “Vikimedije” Republike Srpske s ciljem da se promovišu kulturna i istorijska dobra u Srpskoj.\nPredstavnik “Vikimedije” iz Višegrada Bojana Podgorica rekla je novinarima da je riječ o foto-konkursu usmjerenom ka prikupljanju što većeg broja fotografija prirodnih i kulturnih ljepota i nepokretnih dobara koje se nalaze na teritoriji Srpske.\nOna je istakla da je cilj ovog projekta popularizacija prirodnih i kulturnih dobara Republike Srpske, kao i unapređenje dostupnosti riznice kulturno-istorijskog nasljeđa.\n“Fotografija mora predstavljati dobro, odnosno sve ono što je pod zaštitom Republičkog zavoda za zaštitu kulture – istorijsko i prirodno nasljeđe, a jedan autor može poslati neograničen broj fotografija koje će biti objavljene na sajtu `Vikimedije”, rekla je Podgorica.\nTakmičenje je otvoreno za sve zainteresovane koji žele učestvovati u konkursu, koji počinje 1. jula, a završava se 31. avgusta.\nPobjedničke fotografije će biti odabrane po završetku konkursa, a njihova izložba će biti održana u septembru u Višegradu.\nPredsjednik Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva /SPKD/ “Prosvjeta” iz Višegrada Danka Mitrović kaže da je jedan od osnovnih zadataka ovog društva zaštita i očuvanje kulturnog nasljeđa našeg naroda.\n“S obzirom na to da spomenici kulture predstavljaju sastavni dio naše kulturne baštine, ovaj projekat `Prosvjeti` pruža mnogo prostora i mogućnosti za djelovanje”, rekla je Mitrovićeva.\nOna je dodala da će se aktivnosti ovog društva ogledati u popularizaciji spomenika kulture našeg naroda putem pisanih tekstova koji će biti objavljivani putem elektronskog medija “Vikimedije”.\nDirektor Turističke organizacije Višegrad Olivera Todorović rekla je da je ova organizacija u okviru svojih redovnih djelatnosti, a to je promocija prirodnih i kulturnih nasljeđa, sa radošću pristupila partnerstvu u ovom projektu.\nSaradnici u projektu “Tragom duše” su SPKD “Prosvjeta” Višegrad i Turistička organizacija Višegrad.\nPrethodni članakSjećanje na veliko stradanje mlade kraljevske vojske\nNaredni članakSutra počinje “Vidovdanski uspon na Maglić”


Čović: Vrijeme je da strani sudci odu; Probosanstvo vodi dezintegraciji i građanskoj državi - Republika\nOn je za TV Herceg-Bosne naglasio da u BiH postoji puno stvari koje je potrebno reformirati, a jedna od njih je cjelokupno područje pravosuđa i Ustavni sud.\n“Činjenica je da tri predstavnika međunarodnih institucija već više od 20 godina egzistiraju u Ustavnom sudu i došlo je vrijeme da BiH mora u tom sudu imati devet predstavnika tri konstitutivna naroda. Da bi se to dogodilo moramo donijeti adekvatne zakone u parlamentarnoj proceduri i za to nam je potreban konsenzus”, izjavio je Čović za TV Herceg-Bosne, a prenosi Novinska agencija Republike Srpske (SRNA).\nČović je istaknuo da je “potrebno shvatiti da BiH, ako želi biti dio europskih integracija, ne može biti dio protektorata”. Prema njegovom mišljenju, situacija nastala posljednjih dana oko Ustavnog suda BiH, bit će motiv za pokretanje i drugih reformi.\n“Hrvatski narodni sabor i HDZ BiH stajat će iza pristupa da državljani BiH moraju biti u svim institucijama izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti, pa i u Ustavnom sudu BiH”, naveo je Čović.\nPredsjednik HDZ-a BiH naglasio je da “BiH može biti samo zajednica ustavno jednaka tri konstitutivna naroda, predstavljena kroz legitimne predstavnike”.\n#milorad dodik BiH Dragan Čović izdvojeno Ustavni sud


Protest u Mitrovici, poručeno da Srbi ostaju na Kosmetu\nRTV\t29.05.2019 20:16\nSrbi sa Kosova i Metohije su danas još jednom pokazali da je nesalomiva njihova rešenost da ostanu "svoji na svome", poručili su predstavnici Srba sa KiM sa skupa u Severnoj Mitrovici, održanog u znak protesta zbog jučerašnjeg upada specijalnih jedinica kosovske policije na sever i hapšenja Srba.\nPoručio je da su Priština i međunarodna zajednica od 1999. godine imale za cilj nestanak srpskog naroda sa KiM, što se nastavilo i jučerašnjom akcijom.\nImali su 1.000 načina da pozovu svoje kolege iz KPS, ali cilj hapšenja je bilo zastrašivanje, naveo je Todić.\nZamolio je za aplauz za pritvorene, koji će, kaže, dočekati slobodu, koju i srpski narod na KiM priželjkuje prethodnih 20 godina.\n"Ovog puta rešenost državnog vrha Srbije, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, da će zaštiti srpski narod od svakog vida nasilja, dodatno uliva snagu, hrabrost i poverenje. Kosovo je bilo srpsko i ostaće srpsko", poručio je Todić.\nGradonačelnik Zvečana Vučina Janković je rekao da je srpski narod na Kosovu i Metohiji juče pokazao hrabrost, slogu i jedinstvo.\n"Pokazali ste da ste za Srbiju, da se za KiM treba boriti srcem, da hrabrost i snaga leži u srcu, a ne u oružju onih koji su ga upotrebljavali protiv našeg naroda. Pred nama su verovatno teški dani, a vi ste slogom i jedinstvom pokazali da ste spremni da ih dočekate", naglasio je on.\n"Možete često čuti priče - Kosovo je gotova priča. Varate se. O Kosovu će se tek pričati u narednom periodu, sve dok postoje ovde Srbi koji su spremni da se bore za KiM. Ne dozvolite nikome da vas isprovocira. Ovako branite vaše domovine, porodicu i Srbiju", istakao je Janković.\nDirektor Kliničko-bolničkog centra u Kosovskoj Mitrovici Milan Ivanović rekao je da etnički motivisanom nasilju nad Srbima na KiM nema kraja i da je to nasilje sve prisutnije i sve jače.\nKaže da se nastavljaju hapšenja i montirane optužbe, pokušaji otimanja jezera Gazivode i kombinata Trepča i da Priština formiranjem UČK vojske i rezolucijom o genocidnosti Srbije i srpskog naroda na KiM, kao i optužbama za silovanje, pokušava da dovrši etničko čišćenje srpskog naroda sa tog prostora.\n"Juče smo videli drastično nasilje, ali i nove oblike nasilja koja je primenjivano i nad osobama sa posebnim potrebama, pošto je zverski pretučena gluvo nema osoba dok je kupovala hleb. Takođe, ruskog administrativca Unmika su kundacima udarali u glavu, kao i njegovu glavu o auto".\nIvanović kaže da će Rus sa teškim povredama biti poslat na lečenje u Beograd, pošto ima fakturu više kostiju lica, jagodične kosti i gornje vilice, kao i hematome.\n"To je znak da nisu samo Srbi na udaru, već da im i UNMIK smeta u nameri da dovrše etničko čišćenje", rekao je on i dodao da se zato na današnjem protestu okupilo više od 10.000 ljudi kako bi iskazali jedinstvo na KiM, ali i sa državom Srbijom.\nIvanović je poručio da je država Srbija garant njihovog opstanka, dok se, kako kaže, oni iz "Jedan od pet milionera", zalažu za zamrznuti konflikt pošto rešenje za KiM ne nije politički profitabilno, ali donosi poene narodu i državi.\nDodao je da su predstavnici Srba sa KiM više puta u Beogradu razgovarali o kontramerama koje su planirane da uslede posle sastanka u Parizu, među kojima su da se traži reciprocitet ekonomski, nacionalni i politički, zatim da se uvedu takse sa njihova vozila, da se preispitaju dogovori u okviru briselskog sporazuma i učešće Srba u kosovskim institucijama, donošenje rezolucije o albanskog genocidu i etničkom čišćenju Srba na KiM, da se traži kazna za NATO bombardovanje i zločine počinjene nad Srbima, primena Rezolucije 1244 kada je reč o povratku srpskih bezbednosnih snaga na KiM...\nStudent prorektor Univerziteta u Prištini sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici Nemanja Biševac poručio je da su studenti, koji čine veliki deo građana tog grada, uvek bili i biće tu za Srbiju.\nRakić: Ne nasedajte na provokacije\nGradonačelnik Kosovske Mitrovice Goran Rakić je zamolio Srbe na KiM da ostanu pribrani i smireni u "ovim lošim vremenima punim iskušenja".\nTakođe je i veliki broj medija zainteresovan za ovaj događa.\nSpecijalne jedinice ROSU upale su juče na sever Kosova i uhapsile 28 osoba, od kojih su 23 Srbi. Tokom upada jedinica u Zubin Potok došlo je do pucnjave u kojoj je povređeno dvoje Srba.


PACOLI IZAZIVA BES NARODA U SRBIJI: Čestitam Vučiću što nam sa srpskim parama gradi auto-put do Prištine | NetLineSystem.com\nPACOLI IZAZIVA BES NARODA U SRBIJI: Čestitam Vučiću što nam sa srpskim parama gradi auto-put do Prištine\n13.09.2019 Ministar spoljnih poslova Kosova Bedžet Pacoli saopštio je da čestita Vladi Srbije i predsedniku Aleksandru Vučiću na preduzetništvu, preneo je portal KoSSev. Potpredsednica Vlade Srbije i ministarka\nMinistar spoljnih poslova Kosova Bedžet Pacoli saopštio je da čestita Vladi Srbije i predsedniku Aleksandru Vučiću na preduzetništvu, preneo je portal KoSSev.\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, potpisala je juče sa Evropskom investicionom bankom ugovore radi izgradnje auto-puta Niš-Priština.\nPacoli poručuje da je ovo “veliki korak ka miru sa Kosovom”.\n“Nastavak izgradnje auto-puta od Srbije do granice sa Kosovom, Merdara, je veliki korak ka miru sa Kosovom. Čestitam Vladi Srbije i predsedniku Vučiću na preduzetništvu. Mir je jedini način za izgradnju svetle budućnosti“, naveo je Pacoli na svom profilu na Tviteru.\nMihajlovićeva je juče navela da je projekat “auto-puta mira” pokrenut na inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, te da se na pripremi ovog projekta radilo tri godine. Istakla je, takođe, da njegova izgradnja ima i politički značaj i da pokazuje želju Srbije da do “rešenja dolazi kompromisom i zajedničkim radom”.\nPrema njenim rečima, izgradnja će početi iduće godine. “Ceo projekat trebalo da bude završen do 2020”.


Gimnastika » Muška gimnastika\nSportska gimnastika, je na osnovu svojih karakateristika konvencionalni sport predviđen za žene i muškarce. Na sportskim takmičenjima u kategorijama za muškarce izvodi se niz raznovrsnih vežbi, poređanih u kompoziciju od kojih je svaka vežba na svoj način specifična. Gimnastički višeboj predstavlja osnovu svih takmičenja.\nMuška gimnastika podrazumeva takmičenje u disciplinama kao što su:\nVežbanje na vratilu podrazumeva izvođenje vežbi, koje se sastoje od kontinuiranih pokreta usled kojih gimnastičar ne sme dodirivati šipku od vratila svojim telom. Hvatovi, rotirajući pokreti i kombinacija istih čine vežbe na vratilu spektakularnim i ukazuju na to da je moguće preći granice svojih sposobnosti.


SVK nastavlja aktivnosti programa Outreach preko interneta | Specijalizovana veća i Specijalizovano tužilaštvo Kosova\n15 maj 2020 Vesti\nTim programa Outreach Specijalizovanih veća Kosova, u saradnji sa nevladinom organizacijom Centar za humanitarno pravo Kosova danas je preko interneta održao okrugli sto sa novinarima sa Kosova. Cilj sastanka bio je da se novinarima pruže informacije o pravilima koja se primenjuju na ispitivanje optužnice i u prethodnom postupku, kao fazi sudskog postupka, kako bi se doprinelo pravilnom izveštavanju o aktivnostima suda. Predsednica Specijalizovanih veća Ekaterina Trendafilova odredila je sudiju za prethodni postupak koji treba da ispita optužnice koje je podneo specijalizovani tužilac. I pored pandemije izazvane virusom korona, SVK nastavlja sa svim svojim aktivnostima uz preduzimanje mera za sprečavanje širenja virusa u skladu sa preporukama i odlukama relevantnih zdravstvenih službi.\nPrema Zakonu o Specijalizovanim većima i Specijalizovanom tužilaštvu, optužnica koju razmatra SVK je strogo poverljiva dok je ne potvrdi sudija za prethodni postupak. Sudija ima na raspolaganju do šest meseci za potvrđivanje ili odbacivanje optužnice. Kada sudija potvrdi optužnicu, ona postaje javna. Po ovom Zakonu, u roku od 7 dana od prijema optužnice ili u roku od 48 sati nakon hapšenja, optuženi izlazi pred sudiju za prethodni postupak. Prilikom prvog pristupanja optuženog sudu, sudija za prethodni postupak se uverava da optuženi razume optužbe koje mu se stavljaju na teret i proverava da li su poštovana njegova prava, uključujući pravo na pravno zastupanje. U toku prethodnog postupka, sudija takođe može da donese odluku o učešću žrtava u postupku, zaštiti svedoka, kao i o drugim pitanjima koja su relevantna za sudski postupak.\nPredstavnici SVK su učesnike na današnjem sastanku informisali o raznim fazama prethodnog postupka i bili na raspolaganju za pitanja i diskusiju. Sastanak je održan u okviru programa Outreach Specijalizovanih veća koji ima za cilj da ljude na Kosovu upoznaje sa mandatom i postupcima pred SVK i da podstiče dijalog. Mada tim programa Outreach Specijalizovanih veća obično putuje na Kosovo jednom mesečno, dok traje kriza sa virusom korona sastanci će se održavati preko interneta da bi se obezbedila stalna razmena informacija.


Katalonija nije kolonija, nije ni Kosovo - Sputnjik Srbija\n07:36 09 Jul 2020\n20:17 08.10.2017 (osveženo 21:22 06.07.2019) Preuzmite kraći link\nKatalonija „nije poput Kosova“, poručio je danas okupljenima u Barseloni na protestu protiv proglašenja nezavisnosti te pokrajine od Španije bivši predsednik Evropskog parlamenta Hosep Borelj.\n„Katalonija nije kolonija, nije ni okupirana država, niti je poput Kosova“, rekao je on, dodajući da je zbog toga neophodno i dalje raditi u pravcu poštovanja zakona, prenosi „Pais“.\nNakon što je u Kataloniji održan zabranjeni referendum o otcepljenju te pokrajine od Španije, katalonska regionalna vlada najavila je da planira da uskoro proglasi nezavisnost, a sve to je dovelo do povlačenja paralela sa jednostranim proglašenjem nezavisnosti Kosova.\nU međuvremenu, Evropska komisija, koja je referendum u Kataloniji proglasila neustavnim, tvrdi da slučajevi te španske pokrajine i Kosova i Metohije „nisu uporedivi“, jer je „Španija država-članica“ Evropske unije.\nSrbija je najavila da će tim povodom evropskim zvaničnicima uputiti pismo u kom će objasniti svoj stav i tražiti razjašnjenje pozicije EU.\nStotine hiljada ljudi okupilo se danas u centru Barselone na protestu protiv proglašenja nezavisnosti tog regiona od Španije, preneo je AP.\nnezavisnost, referendum, Katalonija, Španija, Kosovo i Metohija


U okviru regionalnog stambenog programa skoro useljenje zgrada u Bačkoj Palanci i Bačkom Petrovcu\nNaslovna Info Srbija U okviru regionalnog stambenog programa skoro useljenje zgrada u Bačkoj Palanci i...\nRegionalni stambeni program ima za cilj da stambeno zbrine najugroženije porodice sa prostora bivše Jugoslavije koje imaju status izbeglih lica, a pored Srbije se sprovodi u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori.\n„Regionalni stambeni program po mnogim ocenama iz međunarodne zajednice predstavlja uspešan primer saradnje u regionu i dokaz je da je moguće uzajamno sarađivati na bazi poštovanja, razumevanja i saglasnosti o zajedničkim interesima. Nadamo se da ćemo nastaviti u istom duhu i proširiti našu saradnju, a sve u cilju stvaranja uslova za bolji kvalitet života svih naših građana i razvoj celog društva“, rekao je Dačić.\nOn je tom prilikom rekao da su se porodice u stanove u Krupnju uselile u martu, ali da svečanost nije mogla da se održi zbog epidemije korona virusa.\nUkupna vrednost radova u Krupnju je oko 175 hiljada evra, finansijska sredstva za izgradnju objekta obezbeđena su delom iz donatorskog Fonda Regionalnog stambenog programa, dok je zemljište i prateću infrastrukturu donirala opština Krupanj, saopštio je Komesarijat za izbeglice i migracije.\nDačić je takođe najavio da će uskoro biti useljenje zgrada u Svilajncu, Sevojnu, Bačkom Petrovcu i Bačkoj Palanci, kao i da je završen kompleks zgrada sa 276 stanova u Novom Sadu.\nSilbaš – Selo sa dve crkve i dve slave\nNovi Sad dobija četvrti most. A Bačka Palanka?\nIZVORnovimagazin.rs i Beta\nPrethodni tekstUbio se bivši reprezentativac i igrač Partizana i Vojvodine Miljan Mrdaković\nSledeći tekstIz bačke fazanerije 200.000 ptica godišnje odleti za Evropu (VIDEO)


Arhiva - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić na aerodromu u Srajevu, Bosna i Hercegovina, 2. marta 2021. (Foto: Rojters, Dado Ruvić)\nPredsednik Aleksandar Vučić stigao je u sredu uveče u Ujedinjene Arapske Emirate, gde je rekao da očekuje važne razgovore u Abu Dabiju, a potom i u Kraljevini Bahrein, što će biti njegova prva poseta toj zemlji.\nOcenio je da su to "za nas važni razgovori, jer imamo prvo razgovor sa prijateljima".\n"Emirati i Bahrein su poslali ogromnu pomoć tokom pandemije. Iako sa Bahreinom nismo imali gotovo nikakve odnose, a oni su bili divni i poslali avion pun opreme", objasnio je Vučić za Pink, prenosi sajt RTS-a.\nVučić je na svom instagram nalogu objavio je da je u UAE prisustvovao prezentaciji modela te zemlje u upravljanju korona krizom i iskustva sa vakcinacijom.\n"Prisustvovao sam fantastičnoj prezentaciji modela UAE u upravljanju krizom prouzrokovanoj Kovid 19 koju nam je prikazao direktor za bezbednost i prevenciju Nacionalne uprave za upravljanje vanrednim situacijama i elementarnim nepogodama Saif Aldaheri i prezentaciji iskustva UAE tokom procesa vakcinisanja protiv Kovid 19, koju nam je predstavila načelnica Nacionalnog odbora za istraživanje kovida, šef Odeljenja za zarazne bolesti Uprave za zdravstvo Abu Dabija Farida Alhosani", napisao je Vučić.\nVučić je rekao da je delegacija Srbije došla dva dana ranije u UAE, a da se očekuje i poseta izraelskog premijera Benjamina Netanjahua, jer je rođendan šeika Muhameda Bin Zajeda, preneo je FoNet.\nMeđu mnogim najavljenim temama o kojima bi trebalo da se razgovara, Vučić je kao prvu naveo razgovore o proširenju trgovinske saradnje.\n"Izvozimo jabuke, maline, jagode i mnogo drugog voća", rekao je Vučić i dodao da je tržište Emirata zahtevno i da traži posebno pakovanje od 18 kilograma sa oko 120 plodova. "Imamo veliki projekte sa njima od Beograda do Al Dahre, veliki poljopriredni kombinat koji se sprema za nove investicije", kazao je Vučić.\nNaglasio je da će tema biti i nova zelena agenda za Srbiju, čistiji vazduh za građane.\nS tim u vezi razgovaraće o obnovljivim energentima, kako bi na našem tržištu imali više zelene energije, a što manje uglja. Najavio je da će ministar Nedimović potpisati sa Bahreinom Memorandum o razumevanju.\n"Svi se naoružavaju, i Srbija jer moramo da budemo jaki"\nPredsednik Srbije izjavio je da nema nikakave sumnje da se sve zemlje u regionu naoružavaju, zbog čega se i Srbija naoružava, ali ne zato što želi sukobe i rat, već da bi mogla da odvrati svakog potencijalnog agresora i zaštiti zemlju i narod.\n"Svi se naoruzavaju i mi se naoružavamo, čim se svi naoružavaju morate i vi da se naoružavate, nećemo valjda da ostanemo slabi i da savako može da nam preti", naveo je Vučić, prenosi RTS.\nPredsednik Srbije kaže da je cilj naoružavanja Vojske Srbije da se sačuva mir i stabilnost.


Đinping Vučiću: Odredite termin i stižem - Sputnjik Srbija\n08:29 02 Jul 2020\n© Foto : Kancelarja predsednika Vlade\n14:19 26.11.2015 (osveženo 14:30 26.11.2015) Preuzmite kraći link\nVučić je u popodnevnim satima započeo bilateralnu posetu Kini susretom sa Đinpingom, sa kojim je razgovarao o ekonomskim i političkim odnosima dveju zemalja.\nSrpski premijer je naglasio važnost ekonomskih razloga posete srpske delegacije Kini, dodajući da je prioritet Srbije u saradnji sa Kinom izgradnja auto-puteva, kao i industrijskih parkova, za koje već postoji interesovanje nekoliko kineskih kompanija.\n„Ali ono što je naš apsolutni prioritet je Železara Smederevo i saradnja sa vašom kompanijom HBIS, koja je zainteresovana za preuzimanje Železare. Zato vas molimo da podržite HBIS“, zaključio je premijer Vučić.\n„Nađite mi termin i ja dolazim u posetu Srbiji“, poručio je Đinping srpskom premijeru tokom susreta, odgovarajući na poziv srpske delegacije da poseti Srbiju.\nPredsednik Si Đinping zahvalio je predsedniku srpske Vlade na ličnom zalaganju za unapređenje odnosa Srbije i Kine, dodajući da je dugo i tradicionalno prijateljstvo, kao i političko poverenje između dveju zemalja, dovelo do toga da je Srbija za Kinu jedan od prioriteta.\n„Kina želi da sarađuje sa Srbijom u oblasti izgradnje infrastrukture, poljoprivrede, energetike, telekomunikacija, ali i u drugim oblastima, kao što su kultura i turizam“, izjavio je Đinping.\nOn je dodao da uskoro očekuje i otvaranje Kineskog kulturnog centra u Srbiji, naglasivši da treba raditi i na reindustrijalizaciji Srbije.\n„Kina će podržati kako kompaniju HBIS tako i druge velike kompanije koje žele da ulažu u Srbiju“, naglasio je kineski lider.\nĐinping je rekao i da su Termoelektrana Kostolac, kao i izgradnja auto-puteva i pruge Beograd — Budimpešta osnovi su zajedničke saradnje, dodajući da kineske kompanije rade na velikim infrastrukturnim projektima u Americi, Rusiji, Francuskoj i da su kvalifikovane i povoljne za izgradnju sličnih projekata i u Srbiji.\nsastanak, Đinping, Vučić, Aleksandar Vučić, Srbija


Pendarovski stupio na dužnost - 12.05.2019, Sputnik Srbija\nPendarovski stupio na dužnost\nPrvi predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski, koji je danas i zvanično stupio na dužnost, poručio je da će biti predsednik svih građana – i onih koji... 12.05.2019, Sputnik Srbija\n13:04 12.05.2019 (Osveženo: 03:53 26.08.2021)\n© REUTERS / Ognen TeofilovskiSteva Penderovski\nPrvi predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski, koji je danas i zvanično stupio na dužnost, poručio je da će biti predsednik svih građana – i onih koji nisu glasali za njega, kao i onih politički neopredeljenih.\nU svom prvom obraćanju u svojstvu šefa države istakao je da smatra da Severna Makedonija ima dobre odnose sa svim susedima, što je, ističe, posebno važno imajući u vidu geografski položaj njegove zemlje i strukturu stanovništva.\nMakedonija bira predsednika\nPendarovski je kazao da će raditi posvećeno na sprovođenju najvažnijih državnih interesa, da će povećati diplomatsku aktivnost kako bi država što pre postala članica NATO i otpočela proces pristupanja u EU.\nInauguracija je održana u makedonskom Sobranju, a svečanosti je, pored ostalih gostiju, prisustvovao predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nSvečanosti je prisustvovao sad već bivši predsednik Đorđe Ivanov, kao i prethodni predsednik Branko Crvenkovski, supruga poginulog makedonskog predsednika Borisa Trajkovskog, načelnik Generalštaba makedonske vojske, guvernerka Narodne banke, poglavari verskih zajednica, predstavnici sudske vlasti.\nNa svečanosti su prisustvovali i bugarski predsednik Rumen Radev, albanski predsednik Ilir Meta, predsednik privremenih institucija u Prištini Hašim Tači, ministar spoljnih poslova Crne Gore Srđan Darmanović, šef grčke diplomatije Jorgos Katrugalos, zamenik ministra spoljnih poslova Turske Faruk Kajmakči i predstavnik slovenačkog predsednika Boruta Pahora.


Mekejn: RT i „Glas Amerike“ nisu isto - Sputnjik Srbija\n07:15 16.11.2017 (osveženo 08:07 16.11.2017) Preuzmite kraći link\nAmerički senator Džon Mekejn negodovao je zbog zakona koji je usvojila Državna duma Rusije, a kojim se omogućava da se mediji proglase stranim agentima, ako se finansiraju iz inostranstva. Prema njegovom mišljenju, RT i „Glas Amerike“ ne mogu da se porede.\n„Vladimir Putin se približava tome da proglasi međunarodne medije stranim agentima, navodno, kao odgovor na zahtev Ministarstva pravde SAD da se televizija RT, koju su američke obaveštajne službe proglasile ’glavnim međunarodnim propagandnim medijem Kremlja‘, registruje kao strani agent“, navodi se u senatorovom saopštenju.\n„Kao zaštitnik slobode govora i medija u čitavom svetu, SAD jasno daju na znanje: ne mogu da se porede RT i televizijske mreže kao što su ’Glas Amerike‘, ’Radio Sloboda‘, Si-En-En ili Bi-Bi-Si. Novinari koji rade za te televizijske kompanije bore se za istinu, raskrinkavaju laži i pozivaju vlasti na odgovornost“, tvrdi Mekejn.\nPritom, prema Mekejnovom mišljenju, novinari RT su propagandisti koji obesmišljavaju istinu, šire laži i pokušavaju da potkopaju demokratske vlade po želji ruskog lidera.\nJuče je Državna duma Rusije usvojila zakon kojim se omogućava da strani mediji budu proglašeni stranim agentima.\nMinistarstvo pravde SAD stavilo je televiziju „RT Amerika“ na spisak stranih agenata na osnovu Zakonu o stranim agencijama iz 1938. godine. Istovremeno mnogi drugi strani državni mediji, kao što su britanski Bi-Bi-Si, kineski Si-Si-Ti-Vi, francuska televizija „Frans 24“, nemačka radio-stanica „Dojče vele“, nisu registrovani kao takvi.


Žrtve silovanja u BiH prepuštene same sebi | Politika | DW | 25.04.2014\nŽrtve silovanja u BiH prepuštene same sebi\nUN upozorava da BiH ni više od dvije decenije od završetka rata ne čini ništa kako bi zaštitila žrtve silovanja. Strategija na državnom nivou još nije usvojena a rješenja koja postoje su parcijalna.\nI dvije decenije nakon rata u BiH, žrtve silovanja su prepuštene same sebi. Pravosudni procesi su spori i za žrtve veoma bolni, a vlast, kako sada stvari stoje, nema namjeru da se ozbiljnije pozabavi ovim pitanjem u smislu pronalaska sistemskog rješenja.\nU nedavnom izvještaju UN-a ponovo se upozorava da BiH nije preduzela adekvatne mjere po ovom pitanju, jer od preko 50 hiljada silovanja u BiH, koliko govore neke procjene da ih s ukupno „na svim stranama“ desilo, svega nekoliko ih je dobilo sudski epilog. Predsjednica Udruženja „Žene- žrtve rata“ iz Sarajeva Bakira Hasečić, koja je i sama žrtva silovanja, kaže da je nažalost samo u jednom dijelu BiH, u Federaciji, priznat status žena žrtava rata. Ona naglašava da ne postoji strategija na nivou države kojom bi se sistemski riješio ovaj problem: „Država na poboljšanju statusa žena žrtava rata u BiH nije ništa učinila niti na tome da bi se mi mogle rehabilitacijama vratiti u nekakav normalan život. Mi ćemo uvijek biti žrtve i potrebna nam je pomoć da bi se mogle uključiti u društvo i osnažiti“.\nSavjet ministara BiH, kaže Hasečić, ne samo da nije ništa uradio već i opstruiše donošenje strategije i programa kojim bi se radila socijalna anamneza žrtvava: „Da su njihove majke ili kćerke preživjele to, vjerovatno bi bilo drugačije i u Savjetu ministara“.\nJasminka Džumhur: Potreban je čitav sistem mjera da bi se ovim osobama bar olakšao život sa traumom\nStrategija procesuiranja odgovornih za ratne zločine u BiH je veoma loša, slažu se mnogi, a dokaz tome je mali broj procesuiranih kada je riječ o silovanjima. Ombudsman za ljudska prava BiH Jasminka Džumhur kaže da je ovo veoma bitno pitanje u procesu pomirenja ali i da mu se malo pažnje posvećuje. Potrebno je, kaže Džumhur, žrtve uključiti u sve društverne tokove, odnosno vratiti im status života koji su imali prije, a to se ne može uraditi dok se ne izgradi sistem na državnom nivou kojim bi se, pod istim uslovima, osiguralo priznanje žrtvama: „Osoba koja je preživjela traumu ona će sa njom uvijek živjeti s tim da sistem mora izgraditi mjere koje će ublažiti taj njen život sa traumom. Ali ako sistem toj osobi i dalje komplikuje život, kao što recimo Tužilaštvo BiH spusti predmet na kantonalni nivo, da ona svjedoči u sredini gdje je bila silovana, da je u istom hodniku sa okrivljenim, obrazažući da to nije dovoljno senzitivan slučaj da bi ga procesuiralo državno tužilaštvo, onda se postavlja pitanje kako vratiti žrtve u normalne životne tokove“.\nRazličit status u dva entiteta\nDok je civilnim žrtvama u Federaciji priznato to pravo, u RS Zakon o socijalnoj zaštiti iz 1993. godine ima odredbu koja ne dozvoljava apliciranje za priznavanje statusa civilne žrtve rata. Nedavno je u RS osnovano i udruženje koje okuplja žene žrtve rata, čija predsjednica Božica Živković Railić kaže da veliki broj žena nažalost nije ni svojoj porodici priznao ono što im se desilo tokom rata, a kamoli da to kažu u javnosti, što je veliki problem. Pored toga, od resornog ministarstva su tražili da se prava ove kategorije i zakonski regulišu, ali je za sada ostalo samo na obećanjima.\nBakira Hasečić smatra da se donošenje zakonskih akata opstruira od strane vlasti, što ujedno potkrepljuje i tvrdnje iz izvještaja UN-a\n„Ja imam prijedlog da se ovo pitanje riješi po uzoru na ono u Federaciji na način da se na osnovu svjedoka, bez ljekarskog pregleda žrtve jave udruženju koje ima komisijiu, nakon čega, ukoliko ima osnova, to udruženje daje preporuku nadležnom ministarstvu za sticanje statusa civilne žrtve rata. Znači, ne trebaju nakon 20 godina medicinski nalazi kao što to treba u RS. Ja garantujem da u RS ima nekoliko hiljada silovanih žena tokom rata, ali nemaju priliku da dobiju taj status i da im se to prizna“.\nPrekid „zavjere šutnje“, transgeneracijske traume, suočavanje bh. društva sa prošlošću..., neke su od tema o kojim za Deutsche Welle govori Dr. Amra Delić iz Centra za mentalno zdravlje u Tuzli. (26.11.2013)\nBosna i Hercegovina na "Listi srama"\nUN u izvještaju o seksualnom nasilju, piše „Tageblatt Online“ , kritički se osvrće na BiH i njeno neučinkovito sudstvo i policiju. „Tageszeitung“ donosi priču o stranim ljekarima u Njemačkoj. (25.04.2014)\nNema pravde za žrtve silovanja\n20 godina nakon rata, žene u BiH i dalje žive sa posljedicama silovanja bez adekvatne zdravstvene ili finansijske pomoći. Amnesty International u svom izvještaju poziva vlasti da žrtvama osiguraju pravdu i reperaciju. (29.03.2012)\nPotreban terapijski rad sa žrtvama\nOno što svi ponavljaju je sistemsko rješenje ovog pitanja a ne samo kratkotrajnim mjerama koje nemaju efekta. Doktor medicinskih nauka, psioholog Aleksandar Milić kaže da postraumatski stresni poremećaji (PTPS), među kojima su teške traume, traju dugo i imaju intenzivni emocionalni doživljaj. Zbog toga je potrebno ozbiljno pristupiti ovom pitanju i raditi sa ženama koje su žrtve slilovanja: „I nakon dužeg perioda, 20 i više godina, te traume prelaze u hornični PSTP i ovdje ima osnova da se to tumači, procjenjuje i stavlja u proces oporavka. Tim osobama se može pomoći, ali se psihoterapijski mora raditi sa njima“.\nMeđutim, problem je i neodgovornost predstavnika vlasti, koji donose zakonska rješenja, odnosno njihovog neznanja, šta ustvari treba tretirati u ovoj oblasti i na kraju da li država ima novca za sve to. Da li samo površinski i kozmetički definisati ova pitanja ili sa stručne strane uz podršku vlasti početi ozbiljno rješavati sudbine ljudi, za šta je potreban novac.\n„Mnogi će reći da je to pitanje novca, jer zakon o žrtvama torture je urađen, ali se međutim nije usaglasilo koji bi novčani iznos dao koji entitet. U BiH ovoga trenutka nije napravljena procjena o kojem broju žrtava mi uopšte govorimo, o kojoj kategoriji žrtava i koja su to potrebna finansijska sredstva. Da bi se uopšte donijelo kvalitetno rješenje, potrebno je omogućiti žrtvama da budu registrovane u tom statusu“, zaključuje ombudsman BiH Jasminka Džumhur.\nTagovi žrtve silovanja u BiH, Bakira Hasečić, izvještaj UN-a, Jasminka Džumhur


Socijalni stanovu u Jabučkom Ritu dobili vlasnike - www.lobi-info.rs\nJovana I. 26. septembra 2015., 08:28 4.2k Views 1 Komentar\nZgrada sa socijalnim stanovima, o kojima je bilo reči i krajem avgusta prethodne godine, u Jabučkom Ritu juče je dobila i svoje vlasnike. Svečanom otvaranju zgrade i dodeljivanju ključeva prisustvovali su mnogi zvaničnici koji su najavili i nastavak ovog projekta kojim treba da se zbrine preko 170 ugroženih porodica.\n„Sagradimo dom zajedno“ je projekat vredan 3,6 miliona evra i predstavlja primer uspešne saradnje Evropske unije, Grada Beograda i Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge.\nNa dodeli ključeva istaknuto je da ovaj projekat namerava da zbrine pripadnike najugroženijih grupa u gradu.\n„Za EU je zaštita najugroženijih stanovnika jedan od prioriteta, bilo da su to izbeglice, interno raseljena lica ili ljudi kojima je ta pomoć najpotrebnija“, rekao je Oskar Benedikt, zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji, koji je takođe prisustvovao otvaranju.\nDo sada je projektom „Sagradimo dom zajedno“ zbrinuto 78 romskih porodica što je izuzetan pomak:\n„Deca iz ovih porodica na ovaj način stekla mogućnost da se školuju što je jedan od načina integracije Roma u društveni život Srbije“, istakao je Vitomir Mihailović, predsednik Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine u Srbiji.\nŠta će biti sa socijalnim stanovima u Ovči, videćemo, nadamo se, u skoroj budućnosti.\nPrethodna objava Dve nesreće na Zrenjanincu za manje od sat vremena\nSledeća objava Muškarac pao sa Pančevačkog mosta\n29. septembra 2015. at 21:26 Copy Link of a Comment\nUpropastice oni to brzo…nije to za njih\nDve nesreće na Zrenjanincu za manje od sat vremena


Joksimovic: SRB u korak sa propisima EU o bezbednosti hrane\nTanjug 13. februara 2019. 17:30\nBEOGRAD – Dve trećine propisa Evropske unije (EU) odnosi se na poljoprivredu, bezbednost hrane i zaštitu javnog zdravlja, kaže ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović i dodaje da Srbija intenzivno radi na poglavljima koji se tiču tih zahtevnih oblasti.\nU pitanju su Poglavlje 12, koje se odnosi na fitosanitarnu kontrolu i bezbednost hrane, Poglavlje 28 o zaštiti potrošača i javnom zdravlju, kao i Poglavlje 11 koje se tiče zajedničke poljoprivredne politike i agrarnog razvoja.\n„Neka od tih poglavlja imaju kriterijume za otvaranje, vrlo su kompleksna i zahtevaju mnogo zajedničkog i intersektorskog rada svih članova vlade i svih onih koji su lancu proizvodnje i distribucije hrane“, rekla je Joksimović danas nakon obilaska Direkcije za referentne nacionalne laboratorije u Beogradu.\nMinistar je ocenila da je u pitanju vrlo složen proces koji zahteva ne samo izmenu regulative već i uvođenje konkretnih sistema i institucija kao što je, kako kaže, Direkcija za referentne nacionalne laboratorije.\nNjenim otvaranjem Srbija se, ističe Joksimović, usklađuje sa najvišim propisima i standardima EU.\n„Pred nama je dug posao, ali ovo je važan korak koji će znatno unaprediti kontrolu kvaliteta prehramb proizvoda i zaštitu zdravlja naših građana i istovremeno doprineti promociji i plasmanu poljoprivednih proizvoda na inostrana tržišta.\nJoksimović je podsetila da je EU 2000.godine donela tzv.“beli papir“ o bezbednosti hrane koji propisuje visoke standarde u ovoj oblasti i podrazumeva novi koncept kontrole „od njive do trpeze“.\n„To znači da su uvezani svi u lancu bezbednosti hrane, od proizvođača do državnih organa i inspekcijskih službi“, pojasnila je ministar.


Vambo, Maša, Šumba, Kasper, Đole, Dušan, Jelena, Gvozden... Ovom spisku belih lavova koji su rođeni ili žive u beogradskom Zoološkom vrtu, juče su se pridružile četiri prinove. Lavica Maša juče je obradovala sve zaposlene, a do sad se nije desilo da lavica na svet donese toliko mladunčadi.\nPosetioci mogu videti Mašine laviće u "Kući belih lavova"\n- Lavica Maša nije odbacila svoju mladunčad, što je presedan, tako da posetioci mogu videti prinove u "Kući belih lavova" - navode zaposleni u Zoo vrtu, koji juče nisu krili zadovoljstvo, jer kako kažu, ovakva slika se retko gde može videti.\nPrvih šest meseci svakog belog lava su neizvesni, jer su oni mahom rođeni sa nekom genetskom manom, tako da većina njih ugine već u prvih mesec dana. Kad se lavica omaci, čitav tim veterinara, volontera i zaposlenih bdi nad njima 24 sata i to sve dok ne stasaju u odrasle jedinke.\nBeogradski Zoo vrt u svetu je postao prepoznatljiv kao Centar prirodne reprodukcije belih lavova. Prve jedinke Beograd je dobio 2005. godine i tad je postao prvi zoološki vrt u Evropi koji ima ove retke životinje.\nŠest godina kasnije, "Vrt dobre nade" se može pohvaliti da u svom prostoru u ovom trenutku ima čak deset belih lavova.


U Sarajevu maksimalne mjere bezbijednosti\nMinistar sigurnosti BiH Tarik Sadović potvrdio je da je povodom Bajdenovog i Solaninog boravka u Sarajevu podignut maksimalan nivo bezbijednosti da bi posjete protekle bez problema. Policijske agencije u BiH formirale su Štab za osiguranje američkog potpredsjednika, u koji su uključeni predstavnici svih policijskih agencija. Najavljene su I potpune višesatne blokade ulica kojima će prolaziti Bajden i Solana.\nBudući da je riječ o do sada najvišem zvaničniku koji je posjetio BiH i interesovanje medija je veliko što potvrđuje i podatak da je samo za govor pred parlamentarcima akreditovano 170 domaćih i stranih novinara.\nRatni veretani I predstavnici boračkih udruženja najavili su za danas u gradovima RS mirne proteste povodom dolaska američkog potpredsjednika. Kako je obrazložio predsjednik boračkih udruženja Pantelija Ćurguz, protestima žele zatražiti da se SAD ne mešaju u unutrašnje stvari BiH, te upozoriti na namjeru bošnjačkih političara da "stvore ambijent za unitarizaciju BiH i eliminisanje Republike Srpske".


Muhamed Al Abar, direktor kompanije "Eagle Hills", predstavio je idejno rešenje za projekat "Beograd na vodi" u koji će biti uloženo 2,5 do 2,8 milijardi evra.\nInvestitori iz Ujedinjenih Arapskih Emirata projekat su predstavili prvom potpredsedniku Vlade Aleksandru Vučiću, predsedniku Skupštine Nebojši Stefanoviću, predsedniku privremenog veća Siniši Malom i drugim članovima Vlade Srbije. Vođa projekta "Beograd na vodi" Srđan Rupar, koji je takođe prisustvovao prezentaciji, rekao je da bi prva faza projekta mogla da počne u septembru i da će obuhvatiti površinu od milion i po kvadratnih metara na kojoj će biti izgrađen najveći šoping mol u ovom delu Evrope, pešačke promenade, saobraćajnice, pristupni bulevari, kao i kula.\n"Sve institucije sistema biće uključene i biće posla za mnogo ljudi", rekao je on.\nPrema dogovoru, Srbija će uložiti zemljište i dozvole, a investitor neophodna finansijska sredstva za projekat. U narednih nekoliko nedelja treba da se formira preduzeće "Beograd na vodi", čiji će potom "Eagle Hills" postati suvlasnik. Uz novac koji ulaže u projekat, kako kaže Mali, partneri iz UAE će pronaći i kupce za poslovni i stambeni prostor.\nOko 80 odsto predloženog idejnog rešenja kompleksa partneri su već usaglasili. Sada naše vlasti treba da projekat proglase nacionalnim kako bi se eksproprijacija završila u najkraćem mogućem roku. U istom periodu potrebno je i da se uskladi još oko 20 odsto idejnog rešenja kako bi mogla da počne izrada odgovarajuće planske dokumentacije.\nProjekat će biti realizovati u fazama. Za sada se zna da će ih biti pet ili šest, ali to će se pouzdano znati kada se kompletno usaglasi master plan. Gradnja kompleksa će početi u delu priobalja Save, koje je i najatraktivniji deo lokacije, a u nju će biti uključene domaće građevinske kompanije. Ceo projekat mogao bi da bude realizovan u roku od pet do sedam godina.\nVučić je istakao da bi realizacija projekta "Beograd na vodi", uz rast autoindustrije i poljoprivrede, značila siguran izlazak Srbije iz krize.\n"Ako uspemo, a daćemo sve od sebe, a uspećemo jer lestvice postavljamo visoko, potpuno sam siguran da će to značiti izlazak iz krize građevinske industrije, a sa ovakvim rastom u autoindustriji i poljoprivredi, to znači siguran izlazak naše zemlje iz krize", rekao je on.\nKompleks će krasiti kula "Belgrade tower", koja će biti visoka 180 metara i nalaziće se na samoj obali reke, tamo gde su danas koloseci koji su u vlasništvu Železnica Srbije. Njena namena još se ne zna - moguće je da bude hotel, ali i poslovno stambeni prostor.\nTrenutno se, prema rečima vođe projekta, polako premešta deo železničke infrastrukture u zoni desne obale Save. Oko 80 odsto koloseka može da se stavi van funkcije i izmesti u roku do šest meseci. U tom slučaju lokacija će biti u potpunosti očišćena do septembra, kada bi trebalo da bude započeta i gradnja.\n"Projekat je baziran na ideji o izmeštanju trenutnih sadržaja, zadržavanju onoga što bi govorilo o duhu vremena koje je za nama i otvaranju novih potencijala koji bi bili u skladu sa savremenim stremljenjima modernog grada", kaže Rupar.\nU cilju realizacije projekta "Beograd na vodi" Muhamed al Abar osnovao je novu firmu "Eagle hills". On je i predsednik kompanije "Emaar Properties" iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koja je podigla najvišu zgradu na svetu "Burdž al Arab".\n"Ovaj projekat će, u okviru te kompanije, svakako biti najvažniji", rekao je Al Abar novinarima nakon predstavljanja projekta.\nArhitektura, Beograd, Beograd na vodi, Reke, Dunav, Sava, Ujedinjeni Arapski Emirati, Savamala


Održana Vikimedijina radionica u biblioteci Filip Višnjić\nU Narodnoj biblioteci Filip Višnjić juče je održana uređivačka radionica na Vikipediji na srpskom jeziku u organizaciji Vikimedijine Zajednice Republike Srpske\nVikipedija, jedina onlajn enciklopedija, jedna je od najčitanijih i najpopularnijih stranica na internetu.Tome u prilog najbolje govori podatak da ima više od 27 miliona registrovanih korisnika, a na mjesečnom nivou privlači oko 370 miliona posjetilaca.\nNove članke u toj enciklopediji može anonimno dodavati, a postojeće uređivati, svako ko ima pristup internetu. Trenutno taj posao svakodnevno volonterski "odrađuje" oko 70 000 osoba širom svijeta.\nU RS su se kreatori sadržaja okupili u zvanično priznatu korisničku grupu urednika i korisnika vikimedijinih projekata u RS pod nazivom Vikimedijanci RS. Zvanični naziv grupe je Vikimedijina zajednica RS.\n- Došli smo na ideju da pokrenemo Vikimedijinu zajednicu u RS, jer na nivou BIH kreatori sadržaja nisu organizovani, te su vrlo često i članci jednostrani I donekle neobjektivni. Potrebno je stvoriti relevantnu bazu podataka u ovoj internet enciklopediji i za naše prostore, jer je u najvećem broju slučajeva Vikipedija izvor informacija za one koji žele nešto da saznaju o našoj zemlji, navodi Marko Marjanović, student prava i član Vikimedijine zajednice RS.\nU cilju implementacije Vikimedijinih projekata i u obrazovne institucije različitih nivoa u RS, Vikimedijina zajednica se uključila u globalni Obrazovni projekat Vikimedije i započela edukativne aktivnosti u RS. U okviru projekta održavaju se radionice širom Srpske.\nNi Bijeljina nije bila izuzetak, te je prva u nizu istraživačkih radionica održana u NB "Fillip Višnjić". Vikimedijina zajednica u RS i bijeljinska biblioteka dogovorili su saradnju i u narednom periodu, te će ovakve radionice postati praksa."


SAD doniraju 75 miliona dolara za borbu protiv ebole\nAmerička agencija za pomoć objavila je da će donirati 75 miliona dolara za još hiljadu kreveta u centrima za lečenje Ebole u Liberiji, i za kupovinu 130.000 zaštitnih odela za zdravstvene radnike.\nZdravstveni sistemi u zemljama Zapadne Afrike pod pritiskom su otkako je počelo širenje Ebole zbog koje je već umrlo 1.900 ljudi. Američka agencija za medjunarodni razvoj takodje je pozvala zdravstvene radnike da odgovore na širenje bolesti.\nRadživ šah, administrator te agencije, za AP je rekao da je neophodno još 700 medjunarodnih stručnjaka i da će agencija pomoći američkim zdravstvenim radnicima da se angažuju u Africi na borbi protiv Ebole.\n"Postaće gore nego što postane bolje. Imamo koherentnu i jasnu strategiju...ali trebaće nedelje i meseci da postanemo operativni na tom nivou", rekao je on.\nDonacija od 75 miliona dolara dodatak je donaciji od 20 miliona dolara koju je agencija ranije odvojila za orbu protiv Ebole kad aje počela da se širi u martu ove godine u Gvineji, a potom i u Liberiji, Sijera Leoneo u Nigeriji.


Beograd raspustio uprave u sedam opština na Kosovu\nRaspuštanjem uprava u pojedinim opštinama na Kosovu u kojima više nema Srba Vlada Srbije zauzima realističniji pristup, ali se ta odluka ne može tumačiti kao promena strateške politike Beograda prema Kosovu, tvrde i u Vladi i analitičari.\nTo nije gašenje loklanih samouprava nego racionalan pristup jer želimo efikasnije da rešavamo probleme pogotovo u sredinama gde Srbi imaju nameru da se vraćaju, kaže za naš radio ministar za Kosovo i Metohiju u Vladi Srbije Goran Bogdanović:\n„Nije imalo svrhe finansirati više predsednike opština, skupština, njihove zamenike, sekretare, načelnike, a da ti ljudi žive u centralnoj Srbiji. Oni svoje sunarodnike koji nažalost još uvek žive u kolektivnim centrima nisu čak ni obilazili, nisu ni ustanovili gde se oni nalaze niti da li žele da se vrate. Čitav taj posao je radilo ministarstvo.“\nGoran Bogdanović, arhiv\nZa opštine Podujevo, Đakovica, Suva Reka, Dečani, Prizren, Uroševac i Klina čije su uprave rasformirane Beograd će imenovati koordinatore. Kao drugi razlog za raspuštanje uprava koji ima uporište u zakonima i Ustavu, kaže ministar Bogdanović, je to što sedišta tih lokalnih samouprava ne nalaze na teritoriji tih opština:\n„Nego su izmeštene ili u centralnoj Srbiji ili u drugim delovima Kosova. Vi danas nemate u Đakovici sedište opštine, nemate u Dečanima, Suvoj Reci, Uroševcu, u Podujevu i tako dalje.“\nIako Beograd propagira jačanje svojih institucija i snaženje prisustva srpske države na Kosovu dešava se da se Srbi sa Kosova okreću ka Prištini, pa je tako u Partešu, opštini koja radi u sistemu Vlade Kosova, izlaznost na kosovskim izborima bila 65 odsto.\nNenad Cvetković, kandidat za predsednika opštine koji je ušao u drugi krug, kaže da su Srbi u Pomoravlju odluku Vlade Srbije o raspuštanju pojedinih uprava shvatili kao poruku da će se taj trend nastaviti:\n„Oni su hteli da uzmu opštinu Parteš u svoje ruke zato što se spremaju da ugase srpske opštine. Nek izađe ministar za Kosovo sa podacima šta su pomogli Pomoravlju, opštini Parteš. Ni jedan dinar nije uložen.“\nIspunjavanje naredbe iz Brisela\nZa Prištinu su institucije koje su formirane na izborima koje je organizovao Beograd nelegalne. Sadri Ferati, ministar za lokalnu samoupravu u Vladi Kosova kaže da su one do sada pokazale samo jednu težnju da zadrže trenutnu situaciju koja nije dobra:\nSadri Ferati, arhiv\n„Nama je potrebno da građani sarađuju, da imamo strukture koje će da rešavaju probleme građana, i da ne sprečavaju njihovu volju da promene ovaj način života.“\nNa adresu Beograda više puta su stizali zahtevi iz međunarodne zajednice da raspusti paralelene strukture, pre svega na severu Kosova. Zato je za one koji su ovom odlukom ostali bez radnog mesta to zapravo ispunjavanje naredbe iz Brisela, za srpsku opoziciju sa nacionalnim predznakom to može da demotiviše povratak Srba.\nMeđutim, ministar Goran Bogdanović odbacuje mogućnost da je Beograd promenio politiku prema Kosovu:\n„Ne, ne može se to tako shvatiti. Mi ostajemo privrženi našoj politici prema Kosovu i Metohiji ali naravno ne možemo dozvoliti da trošenje novca bude kao što je nekada bilo.“\nZa Aleksandra Popova iz Centra za regionalizam je ono što se dešavalo sa opštinom Podujevo koja je izmeštena u Kuršumliju zapravo kap koja je prelila čašu i naterala Vladu da reaguje.\nPodsetimo da se u Kuršumliji odigrao svojevrsni kosovski boj kada su se tokom rasprave koja je od dve suprotstavljene opštinske vlasti legalna potukli odbornici vladajuće koalicije i opozicije.\nRaspuštanjem uprava u pojedinim opštinama na Kosovu Vlada Srbije zauzima realistični pristup i ispavlja greške iz vremena Koštuničine vlade, kaže Aleksandar Popov iz Centra za regionalizam, koji u ovom potezu Beograda zapravo ne vidi promenu politike prema Kosovu:\n„Reč je o tome da je bio veliki odliv para iz Srbije na te neke institucije koje kao postoje, a zapravo su te pare išle u sive tokove i koristili su ih tamo neki pojedinci, a čak i ono malo Srba, da ih je bilo, nije imalo koristi od tih para. Dok je premijer bio Koštunica, on je instalirao svoje ljude, i mislim da su se mnoge stvari dešavale na fiktivnom terenu i istrajavalo se na nekoj nerealnoj varijanti.”


Španiji sto milijardi evra\nIako zvanični Madrid tvrdi da novi zajam ne znači i nove uslove za špansko društvo, već samo za bankarski sektor, mnogi ekonomisti to demantuju.\nŠpaniji je najzad stigao spas, ali niko od funkcionera konzervativne vlade Marjana Rahoja, ne želi da sto milijardi evra kredita iz Brisela okarakteriše kao spasonosno rešenje za državu koju razdire teška ekonomska kriza. Doduše, 17 ministara evrozone su juče uputili kredit za dokapitalizaciju španskog bankarskog sektora pa španski ministar finansija Luis de Gindos iz toga izvlači zaključak kako će novi dodatni uslovi za primanje tako velikog zajma biti „nametnuti bankama a ne društvu ilišpanskoj fiskalnoj i ekonomskoj politici”\nNovac će ići direktno u fond za dokapiralizaciju bankarskog sektora, ali će ipak vlada na kraju biti odgovorna za taj zajam, ocenjuju analitičari iz Brisela i Madrida. Domaći komentatori pritom oštro kritikuju Marjana Rahoja koji je nedeljama oklevao da zatraži pomoć EU kako ne bi bio optužen da je Španija praktično izgubila svoj suverenitet. Kada se većanje u Briselu najzad završilo, De Gindos jeodluku ministara da spase Španiju, preimenovao u „finansijsku pomoć”, dok je Rahoj, izbegavajući da joj da ime, ipak otputovao u Poljsku na fudbalski meč između Španije i Italije. Dok nije saznao za vest iz Brisela, nije želeo nikakav kontakt sa javnošću niti mu je bilo do fudbala u Poljskoj.\n- Da nismo ispunili naše zadatke juče bi EU razgovarala o intervenciji, ovako Španija je dobila zajam - rekao je Rahoj kada se najzad pojavio pred iznerviranim novinarima. On je međutim odbio da prizna kako su ga lideri iz drugih zemalja evrozone pritiskali da zatraži pomoć, ili intervenciju već kako to ko shvata.\nUz sve ostale oštre komentare upućene bivšem socijalističkom premijeru Hoseu Luisu Sapateru jer„ nije želeo da prizna da je zemlja u krizi”, i sadašnjem predsedniku Marjanu Rahoju koji neće da prizna „inostranu finansijsku intervenciju” španski znalci se bave pitanjima od značaja za svakodnevni život građana. Kako će se živeti u zemlji sa 24 odsto nezaposlenih, koja je već reducirala javni sektor kolikogod je mogla, ukinula mnoge zdravstvene i obrazovne beneficije, povećala cene...\nMadridski Pais citira stručnjake koji tvrde da će sada ušteđevina građana biti sigurnija u bankama i da štediše mogu da odahnu. Jer jedan od uslova iz Brisela bio je da poseban fondgarantuje do sto hiljada evra depozita svakog klijenta. Brisel je takođe tražio da se bankarskim direktorima smanji plata i da se strogo kontrolišu famozni bonusi rukovodilaca.\nAli, kako tvrde stručnjaci, nije tačno da zajam od 100 milijardi evra, neće uticati na vladinu fiskalnu i makroekonomsku politiku. Jer kamate na ovaj zajam plaća država, a to će podići deficit koji će morati da se nadoknadi novim rezanjem u javnom sektoru, i novim povećanjima poreza. Očekuje se da cene nekretnina najzad malo padnu, ali se ne zna koliko će dokapitalizovane banke biti spremne da u ovakvoj situaciji daju kredite građanima. Sve u svemu , banke će biti spašene, ali građani će taj spas osetiti na svojim leđima.


Naslovna » Turizam » Volim Beograd » Kulturni centar Grad\nKatarina Vidaković 24. januar 2016. Volim Beograd Postavite komentar\nTako je 2009. godine pronađen prostor i nova beogradska kulturna zona je otpočela svoj život.\nKulturni centar Grad smešten je u jednom od magacina ispod Brankovog mosta, nedaleko od Savskog pristaništa, u ulici Braće Krsmanović.\nObjekat podignut 1884. godine, jedan od prvih napuštenih industrijskih prostora adaptiranih za potrebe kulture, opremljen je takođe originalno – polovnim nameštajem, dobrim delom pristiglim iz zgrade nekadašnjeg Saveznog izvršnog veća.\nOsnivači Grada – beogradska nevladina organizacija „Kulturni front“ i holandska fondacija „Feliks Meritis“ dobili su podršku Ministarstva inostranih poslova Holandije i gradske opštine Savski venac, sa idejom da se u kulturnom centru pokreću najvažnija pitanja i savremene globalne teme, a odgovori traže kroz debate i kulturne sadržaje.\nU startu koncipiran kao trogodišnji projekat, sa prvom debatom pod naslovom „Na korak do Šengena“, kulturni centar je preživeo i nadživeo početne ideje.\nOd kulture debate do kulinarske kulture\nOčuvan autentični prostor starog magacina danas je mesto različitih kulturih događaja i višednevnih manifestacija. U njemu se smenjuju koncerti umetnika iz celog sveta, od nastupa poznatog di-džeja iz Japana, preko zvukova Orijenta i disko zvuka, do srpskih džez bendova.\nTu su zatim izložbe, sajmovi, projekcije filmova, predstavljanje nacionalnih kinematografija, pa i sadržaji za decu…\nDebate i radionice na različite umetničke, kulturne i teme ličnog usavršavanja ostale su važan sastavni deo programa, uz srodne književne večeri i promocije.\nOstvarena je saradnja i sa školama stranih jezika, koje organizuju sasvim specifične kurseve jezika kroz kulturu, a specijalan program Delikatesni ponedeljak kombinuje kulinarske i druge sadržaje.\nU KC Grad mesto su dobili i dizajneri, koji svoje kreacije – unikatni nakit, torbe, majice, predmete za kuću… nude na stalnoj prodajnoj postavci Gradstor, gde se mogu kupiti i umetničke publikacije. Jedan od brendova je i Moda za poneti. (danubeogradu.rs)\nTagoviazbuka beograda kc grad savamala volim beograd\nPrethodni Filmski festival u Roterdamu – i u Srbiji\nSledeći Arena Beograd: UEFA Futsal Euro 2016


Mesna industrija tužila Kaliforniju jer previše štiti prava životinja - Index.hr\nNAJVEĆA američka grupacija prerađivača mesa tužila je danas saveznu državu Kaliforniju kako bi blokirala provođenje mjera koje zahtijevaju od poljoprivrednika da osiguraju više prostora za životinje koje se uzgajaju za hranu, javlja Reuters.\nGrupacija North American Meat Institute, čiji je član i Walmart, izjavila je kako će provođenje Prijedloga 12 naštetiti i proizvođačima i potrošačima, povećavajući njihove troškove. Također je navela da je mjera, koju je prošloga tjedna izglasalo 63% glasača, "prekoračenje" kojim se krši klauzula o trgovini Sjedinjenih Država.\nTelad mora imati 4 kvadratna metra prostora\n"Prijedlog 12 šteti obiteljima zbog nametanja viših cijena svinjetine, teletine i jaja te nepravedno kažnjava uzgajivače stoke izvan Kalifornije prisiljavajući ih da potroše veliku svotu novca kako bi pristupili kalifornijskom tržištu," izjavila je Julie Anna Potts, predsjednica grupacije North American Meat Institute.\nPrijedlog 12, odnosno Zakon o sprječavanju okrutnosti prema domaćim životinjama, postavlja određene minimalne uvjete za veličinu prostora u kojima se drže telad, svinje i kokoši nesilice te brani prodaju teletine, svinjetine ili jaja onih životinja koje su bile zatvorene u premalim prostorima. Prema tom zakonu, telad do 2020. godine mora imati osigurana 4 kvadratna metra prostora, svinje do 2022. godine 2 metra kvadratna, a kokoši do 2020. osigurano 0.009 kvadratnih metara prostora s time da se od 2022. ne smiju držati u kavezima.\n#SAD #kalifornija # SAD mesna industrija # SAD prava životinja # Kalifornija mesna industrija


Odbor za finansije usvojio zakonske predloge: Prošao budžet, finansijska pomoć za građane, garantne šeme... - 24sedam Odbor za finansije usvojio zakonske predloge: Prošao budžet, finansijska pomoć za građane, garantne šeme... - 24sedam\nOdbor za finansije usvojio zakonske predloge: Prošao budžet, finansijska pomoć za građane, garantne šeme…\nČlanovi Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava usvojili su danas svih 12 predloga i izmena zakona iz oblasti Ministarstva finansija\nČlanovi Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava usvojili su danas svih 12 predloga i izmena zakona iz oblasti Ministarstva finansija i predloženo je da poslanici Narodne skupštine podrže ove zakone.\nMinistar finansija Siniša Mali naveo je da je reč o Predlogu zakona o izmenama zakona o budžetu za 2021. godinu, Predlogu zakona o privremenom registru punoletnih državljana Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć, Predlogu zakona o izmenama zakona o utvrđivanju garantne šeme, kao i Predlogu zakona o potvrđivanju druge garantne šeme.\nMeđu predloženim zakonima su i Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o dopuni zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje.\nMali je istakao da je među zakonima i Predlog zakona o elektronskom fakturisanju koji se, navodi, nadovezuje na Zakon o fiskalizaciji. On je rekao da ovaj zakon predviđa da se od januara 2022. godine počne sa postepenim uvođenjem elektronskih fakutra u celu našu privredu.\n– Ovo je korak napred u borbi protiv sive ekonomije – naglasio je Mali.\nDodao je da će se pred poslanicima naći i Predlog zakona o izmeni zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama.\nMali je kao veoma važnu zakonsku izmenu naveo Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o osiguranju, kojim će, kako kaže, biti regulisan društveni kapital u osiguravajućim društvima DunavRe i Triglav osiguranje.\nPKS: Sporazum sa Britanijom podiže nivo spoljnotrgovinske razmene privrednika obe strane\nPredložena je i izmena Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Srbije i Vlade Kine o uzajamnom priznavanju programa AEO, a koji će, objašnjava Mali, doprineti dodatnom jačanju veze sa Kinom i pojednostavljenju carinskih postupaka.\nZatim, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o podsticanju investicija između Srbije i SAD, koji je, kaže Mali, jedan od preduslova početka realizacije DFC-ove garantne šeme od milijardu dolara.\nTu je i poslednji Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa 1 Sporazuma između Vlade Srbije i Vlade Francuske o saradnji u oblasti sprovođenja prioritetnih projekata u Srbiji. Mali podseća da se taj sporazum odnosi na ulaganje u izgradnju metroa u Beogradu i unapređenje našeg energetskog prenosnog sistema.\nTajne veze, poslovne i porodične drame Kejt Hadson: Rodila se kao princeza, a kroz život ide „kao bos po trnju"!\n#budžet #Odbor za finansije #predloženi zakoni #Siniša Mali