Posle hapšenja dvojice bivših pripadnika DB-a pod optužbom da su učestvovali u ubistvu novinara Slavka Ćuruvije, mnogi postavljaju pitanje da li će se istraga završiti tamo gde počinje politička pozadina ovog slučaja.\nDan pošto su vlasti u Srbiji saopštile imena četvorice osumnjičenih za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije, u javnosti se otvaraju spekulacija da li je otkriveno nešto novo u istrazi i šta će biti sa političkom pozadinom ovog ubistva.\nOsumnjičenima za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije, Ratku Romiću i Milanu Radonjiću, Viši sud u Beogradu odredio je pritvor do 30 dana zbog opasnosti od bekstva i mogućeg ometanja postupka uticanjem na svedoke, ističe se u današnjem saopštenju Suda.\nPosle jučerašnje konferencije za novinare u Vladi Srbije, na kojoj su saopštena imena četvorice osumnjičenih za ubistvo Slavka Ćuruvije – ova tema u velikoj meri zaokuplja pažnju javnosti. Optužen kao direktni nalogodavac Ćuruvijinog ubistva, bivši šef DB-a, Radomir Marković iz zatvora, preko advokata, poručuje da je zatečen svim ovim što se dešava, da ne zna o čemu se radi i da ga niko nije saslušao u vezi sa slučajem.\nA čestitke Aleksandru Vučiću na otkrivanju osoba osumnjičenih za ubistvo Slavka Ćuruvije uputila je stranačka kolegenica i ministarka energetike Zorana Mihajlović.\n"Ja samo mogu da čestitam i prvom potpredsedniku Vlade i timu koji se bori protiv kriminala i korupcije. Ovo je prva Vlada koja je pokazala da zaista nema zaštićenih, da ne govorimo o hapšenjima ubica Ćuruvije. Konačno, posle toliko godina mi znamo imenom i prezimenom ko je odgovoran za takav zločin", kaže Mihajlović.\nSa druge strane, nije malo onih koji smatraju da vlasti nisu saopštile ništa novo što se već nije znalo, kao da je i dalje ostala neotkrivena politička pozadina ubistva Slavka Ćuruvije.\nUz ocenu da postoji politička volja za razrešenje ubistva Slavka Ćuruvije, profesorka prava Vesna Rakić Vodinelić je izjavila da je teško poverovati da je Radomir Marković samoinicijativno naredio ubistvo Ćuruvije.\n"Da li će se stvar zaustaviti tamo gde se zaustavila i kada je bilo istraživano Đinđićevo ubistvo. Dakle tamo gde počinje politička pozadina toga ubistva. Meni se čini da će se stvar odvijati isto onako kao što se odvijala istraga, optuženje i suđenje za Đinđićevo ubistvo", smatra Rakić Vodinelić.\nSličan stav iznosi i advokat Rajko Danilović, koji smatra da Milorad Ulemek nije doneo ništa novo u vezi sa ubistvom Ćuruvije, već da Legijino svedočenje samo potvrđuje dosadašnja saznanja Tužilaštva u vezi sa ubistvom Slavka Ćuruvije.\nA predsednik Komisije za istraživanje ubistava novinara, Veran Matić kaže da Milorad Ulemek po zakonu ne može da dobije povlastice, niti status svedoka saradnika.


Bolji uslovi za investicije uz podršku Evropske unije u devet gradova i opština - Ozonpress :: internet portal\nTag: EU, investicije\n– Vlada Srbije kontinuirano radi na unapređenju poslovne klime i privlačenju investicija kao deo naših napora da ostvarimo održivi ekonomski i društveni razvoj zemlje uz smanjenje regionalnih razlika. Uz bespovratna sredstva Evopske unije, ovi realizovani projekti imaju upravo za cilj jačanje ekonomskih aktivnosti na lokalnom nivou, ali i jačanje sposobnosti lokalnih samouprava da koriste evropske fondove i sprovode projekte – rekla je Jadranka Joksimović, ministar za evropske integracije.\n– Unapređenje poslovnog okruženja je sastavni deo ukupnog razvoja lokalnih samouprava koje su na ovaj način unapredile poslovnu infrastrukturu u industrijskim i poslovnim zonama, kao i turističku infrastrukturu i tako povećale svoj investicioni potencijal i stvorile prilike za ekonomski rast i otvaranje novih radnih mesta – dodala je Joksimović.\n– Evropska unija pruža podršku ekonomskom razvoju Srbije posebno jačanjem konkurentnosti na lokalnom nivou i to u manje razvijenim delovima zemlje. Stvaranje povoljnog poslovnog okruženja je ključna komponenta strategije EU, a ovo je dugoročna investicija koja se će se vratiti kroz otvaranje novih radnih mesta i mogućnosti za ekonomski rast. Konačno, na ovaj način se doprinosi i zaustavljanju ekonomskih migracija jer će građani imati mogućnost zaposlenja, ali i pristup uslugama u mestima u kojima žive. Evropska unija znači veći napredak i bolji kvalitet života. Zato mi kontinuirano pružamo konkretnu pomoć građanima Srbije stvarajući nove mogućnosti posebno u ovom ekonomski i društveno teškom vremenu – rekao je šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\n– Do sada je u ovim zonama realizovano 17 miliona evra investicija, a još važnije otvoreno je 780 radnih mesta. Očekuje se da će u narednom periodu vrednost ulaganja da dostigne 61 milion evra, te da će još 2.655 ljudi imati posao u novim fabrikama koje i domaći i strani investitori planiraju da otvore u ovim gradovima i opštinama – rekla je Olivera Kostić, menadžerka programa EU PRO i dodala da je uz Ministarstvo za evropske integracije podršku realizaciji pružilo i Ministarstvo privrede.\n– Uz podršku Evropske unije i Vlade Srbije mi aktivno radimo na unapređenju ukupnog ekonomskog i investicionog potencijala Priboja, te oživljavanju pribojske privrede sa ciljem da se poveća zaposlenost i životni standard stanovništa – rekao je Lazar Rvović predsednik opštine Priboj.\n– Prostor je kompletno infrastrukturno opremljen, potpuno odgovara našoj proizvodnji, a uz to zaposleni radnici imaju iskustvo jer su nekada radili u Fabrici automobila Priboj (FAP). U Slobodnoj zoni smo zakupili prostor od 5.200 metara kvadratnih, a zaposlili smo za sada 35 radnika, s tim da u toku sledeće godine planiramo da zaposlimo do 100 novih radnika. Mi se bavimo proizvodnjom robota i delova od plastike koji se koriste u autoindustriji, poljoprivredi, prehrambenoj i građevinskoj industriji, dok većinu proizvoda izvozimo na tržište Evrope, Rusije, Bliskog Istoka, Afrike – kazao je Goran Janković, vlasnik kompanije Inmold.\nistina 31/12/2020 u 06:32 Odgovorite\novo nema veze sa ovom vesti,ali da niko ne kaze da ce nestati vode,nego saznajemo slucajno jos juce.Ovo je pitanje za redakciju.


Filmski centar Crne Gore bio domaćin programa Kids Kino Lab 2021 :FCCG\nFilmski centar Crne Gore bio domaćin programa Kids Kino Lab 2021\nFilmski centar Crne Gore bio je partner ovogodišnjeg izdanja međunarodnog industrijskog programa Kids Kino Lab, koji je posvećen razvoju scenarija i produkcijskim osnovama filmova i serija za najmlađu publiku. Cilj programa je podrška ambicioznim filmskim projektima za djecu, zasnovanim na najvišim umjetničkim i produkcijskim standardima evropske kinematografije.\nProgram u vidu višednevnih radionica, predavanja i prezentacija, realizovan je od 15. do 31. marta u online formatu, a domaćin radionica bio je Filmski centar Crne Gore. Saradnja sa programom Kids Kino Lab nastavak je aktivnosti Filmskog centra Crne Gore na unapređenju uslova u oblasti filmske edukacije, rada sa djecom i stvaranju novih filmskih publika, istakla je u svom obraćanju dobrodošlice, na početku sesije čiji je domaćin Filmski centar Crne Gore, Sanja Jovanović, menadžerka za programske politike i planiranje.\nPrva sedmica Kids Kino Lab radionica bila je fokusirana na individualni rad i konsultacije u vezi sa produkcijom projekata selektovanih za učešće, nakon čega su uslijedili masterklasovi i prezentacije. Tokom trajanja radionice, polaznici su upoznati sa crnogorskom kinematografijom, aktivnostima Filmskog centra Crne Gore, kao i sa mnogobrojnim mogućnostima za saradnju. Predavanje na temu „Sistem koprodukcija i produkcijski servisi u Crnoj Gori“ održao je Sehad Čekić, direktor Filmskog centra Crne Gore, koji je predstavio glavne aktivnosti Centra, sa fokusom na mogućnosti realizovanja koprodukcija i finansiranja projekata putem javnih poziva za projekte koji su manjinske koprodukcije. Na predavanju je dat osvrt na uspješne crnogorske većinske i manjinske koprodukcijske projekte, kao i na trendove u regionu. Kroz prezentaciju prilično aktivnog sektora filmske produkcije u Crnoj Gori, Čekić je, takođe, predstavio i cash rebate sistem i postupak podnošenja zahtjeva za povraćaj sredstava.\nPrograme su, tokom sesija u januaru (JEF Festival, Antverpen, Belgija) i martu (Filmski centar Crne Gore, Podgorica, Crna Gora), kao što će biti slučaj i u narednom periodu, vodili renomirani scenaristi i producenti, poput: Filipa Lazebnika (scenarista filmova Dizni studija: Mulan, Pokahontas i dr), Kirsten Bonen Rask (dugogodišnja saradnica Lars fon Trira i Urliha Zajdla) i Ronalda Krušaka (njemački producent). Krušak je u okviru programa koji se realizovao u partnerstvu sa Filmskim centrom Crne Gore održao predavanje na temu „Razumijevanje filmskog posla“. Predavači i gosti bavili su se i pravnim pitanjima, poput ugovora i sporazuma o koprodukciji, kao i temom pripreme i realizacije dokumentarnih filmova.\nKids Kino Lab je inicijativa Odsjeka za edukaciju asocijacije New Horizons iz Poljske.\nOvim putem se Filmski centar Crne Gore zahvaljuje ekipi Kids Kino Lab na izuzetnoj saradnji.


Društvene mreže: Fejsbuk na udaru zbog uticaja na mentalno zdravlje djece - BIGportal.ba\nGlobalna šefica bezbednosti u Fejsbuku, Antigona Dejvis, svedoči pred američkim Senatom o zaštiti dece.\nIz kompanije Fejsbuk tvrde da je njihova platforma Instagram “dokazano pomogla” mladim ljudima.\nAntigona Dejvis, šefica ove kompanije za bezbednost, svedočila je u američkom Senatu o zaštiti dece.\nDo toga je došlo pošto je procurelo interno istraživanje koje je sproveo Instagram i pokazalo da ova platforma može da naškodi deci.\nUticaj ove aplikacije na mentalno zdravlje tinejdžera je “prilično mali”, tvrdio je ranije direktor Instagrama Adam Moseri.\nTinejdžeri “krive Instagram za sve veći broj slučaja depresije i anksioznosti”, dodaje se.\n“Uradili smo studiju da bismo poboljšali platformu, umanjili loše stvari i maksimalno povećali dobre i pronašli sfere koje možemo unaprediti u budućnosti”, rekla je Dejvis članovima komiteta.\n“Želimo da naše platforme budu mesto gde će se stvarati duboke interakcije sa prijateljima i članovima porodice, a taj cilj ne možemo ispuniti bez bezbednosti korisnika”, napomenula je ona.\n“Nesumnjivo kršenje zakona”\n“A sada smo videli da je kompanija nesumnjivo prekršila zakone u pokušaju da ih zaštiti.\n“U ovoj firmi ne prihvataju odgovornost i pitanje koje me muči je kako ja ili drugi roditelji možemo verovati Fejsbuku”, poručio je on.\n“Jednostavno nije tačno da ovo istraživanje pokazuje da je Instagram ‘otrovan’ za tinejdžerke”, napisala je u blogu Pratiti Rajčuduri, čelnica istraživačke jedinice kalifornijske kompanije.\n“Zapravo, pokazalo se da mnoge devojčice sa kojima smo pričali osećaju da im Instagram pomaže kada se suoče sa teškim trenucima i nedaćama koje oduvek prate tinejdžere”, tvrdi Rajčuduri.\nIpak, iz Fejsbuka su napomenuli da je “izuzetak u ovom istraživanju bila slika tela” kada su predstavljali istraživanje.\n“Kao što roditelji već znaju, njihova deca pred ulazak u tinejdžersko doba već koriste internet”, rekla je Dejvis članovima komiteta u Senatu.\n“Verujemo da je bolje za roditelje da njihova deca koja još nisu tinejdžeri koriste verziju Instagrama usklađenu sa njihovim uzrastom i roditelji ih mogu nadgledati.\n“To je bolja opcija nego da deca lažu da su starija kako bi koristila platformu koja nije namenjena njima”, kaže ova predstavnica Fejsbuka.\nU Instagramu testiraju novi proizvod koji će “ohrabrivati korisnike da naprave pauzu” od gledanja u ekran, dodala je ona.\nUhapšen političar iz Goražda


Američki general Martin Dempsey - Slike utopljenog sirijskog dječaka imat će efekat kao masakr na Markalama\nNaslovnica Zapad Amerika Američki general Martin Dempsey – Slike utopljenog sirijskog dječaka imat će efekat...\nAmerički general Martin Dempsey – Slike utopljenog sirijskog dječaka imat će efekat kao masakr na Markalama\nAmerika, Šam – General Martin Dempsey, načelnik Združenog štaba američke vojske, tvrdi da će velika izbjeglička kriza na globalnom nivou trajati 20 godina zbog 60 miliona izbjeglica koliko je danas u svijetu. On je naveo da se “svijet zaustavio i pogledao Sarajevo” nakon napada na pijacu Markale 1995. i da bi takav efekat mogla da sada izazove fotografija utopljenog sirijskog dječaka.\nU intervjuu za BBC News Dempsey je rekao da je priliv migranata u Evropu bio “najistaknutije pitanje” o kojem su SAD i vojni videri NATO-a raspravljali na redovnim sastancima u proteklih nekoliko mjeseci.\n– U južnoj Evropi osjećaju da ne dobijaju dovoljno podrške da se izbore s ovim izazovom, u centralnoj i sjevernoj Evropi lideri osjećaju da se radi o problemu koji treba da se rješava na jugu. Ipak, mislim da počinje polako da se shvata da ovo jeste prava kriza – smatra Dempsey, koji će 1. oktobra predati dužnost generalu Josephu Dunfordu. Dempsy je naveo da je pitanje migranata koji bježe od nasilja u Siriji i sjevernoj Africi “nešto što ga brine”. Slika trogodišnjeg sirijskog dječaka koji se utopio kod turske obale podstakla je pažnju prema migrantima koji očajnički bježe u Evropu od rata u Siriji.\nPo američkom generalu, ove fotografije mogle bi da imaju sličan uticaj kao i minobacački napad na pijacu Markale u Sarajevu koji je preokrenuo javnost u korist intervencije NATO-a u BiH. – Sjećam se da je svijet stao i pogledao Sarajevo.\nDanas postoji 60 miliona izbjeglica u svijetu, 42.000 porodica dnevno po podacima UN-a idu u izbjeglištvo, a stiče se utisak da interesovanje javnosti nije na nivou onog koje je taj jedan incident u Sarajevu izazvao prije 20 godina – kazao je Dempsey. On smatra da su posljedice raspada porodica među tih 60 miliona izbjeglica problem koji će budući lideri morati da rješavaju decenijama. – Moje mišljenje u vezi s ovim jeste da moramo da unilateralno i u saradnji sa partnerima gledamo na ova pitanja kao na generacijski problem i da se organizujemo i snabdijemo da bi se na na održivom nivou suočavali s ovim narednih 20 godina – rekao je Dempsey.


Uključite se u izradu plana donošenja srpskih standarda za 2021. godinu - Portal Kvalitet\nUključite se u izradu plana donošenja srpskih standarda za 2021. godinu\nKomisije za standarde i srodne dokumente Instituta za standardizaciju Srbije počele su sa pripremom Plana donošenja srpskih standarda i srodnih dokumenata za 2021. godinu.\nKako bi svim zainteresovanim stranama bilo omogućeno da iskažu svoje potrebe i tako uzmu učešće u izradi ovog plana, pozivamo vas da nam dostavite svoje predloge za donošenje srpskih standarda i srodnih dokumenata.\nVaši predlozi treba da sadrže pre svega međunarodne standarde (ISO i IEC) koje Institut treba da preuzme kao srpske standarde na srpskom ili engleskom jeziku i samo one evropske standarde koje treba doneti na srpskom jeziku. Napominjemo da je, zbog ograničenih resursa, Institut u mogućnosti da objavi samo određeni broj srpskih standarda na srpskom jeziku, dok je većina objavljenih srpskih standarda na engleskom jeziku. Iz tog razloga potrebno je da nam dostavite inicijalne prevode međunarodnih i evropskih standarda na srpski jezik.\nUkoliko ne postoji međunarodni i evropski standard za određenu oblast standardizacije, možete predložiti donošenje izvornog srpskog standarda ili reviziju postojećih izvornih srpskih standarda uz dostavljanje predloga odnosno obrazloženja za njihovo donošenje ili reviziju.\nMolimo vas da nam za predloge za donošenje standarda dostavite najkasnije do 30. juna 2020. godine.\nTabela za predloge


Ministarstvo kulture 'osudilo Koraksovu karikaturu'\nIzvor: B92, 09.Nov.2018, 16:42\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije je osudilo karikaturu Predraga Koraksića Koraksa na naslovnoj strani dnevnog lista "Danas".\nMinistarstvo je ocenilo da se tom karikaturom u neprihvatljiv i moralno nedopustiv kontekst direktno ili indirektno stavljaju predsednik Srbije Aleksandar Vučić i poslanici Aleksandar Martinović i Vladimir Orlić.\nNa naslovnoj strani lista je karikatura na kojoj lider nemačkih nacista Adolf Hitler i ministar njegove propagande Jozef >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Gebels drže u naručju poslanike Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandra Martinovića i Vladimira Orlića.\nMinistarstvo kulture osuđuje karikaturu u listu "Danas"\nIzvor: RTS, 09.Nov.2018\nMinistarstvo kulture i informisanja ocenilo je da su naslovna strana dnevnog lista "Danas" i karikatura Predraga Koraksića Koraksa krajnje neprimereni. Na taj način se direktno ili indirektno stavlja u neprihvatljiv i moralno nedopustiv kontekst predsednik Srbije Aleksandar Vučić, kao i poslanici...


U Zaječaru voda za piće ispravna\nIz zaječarskog „Vodovoda“ saopštili su da je kvalitet vode za piće u Zaječaru u potpunosti ispravan.\nKvalitet vode za piće u zaječarskom „Vodovodu“ u potpunosti odgovara Pravilnuiku o higijenskoj ispravnosti vode za piće, hemijski i mikrobiološki, kako na Fabrici vode tako i u svim tačkama distributivne mreže, navodi se u saopštenju.\n„Miris koji se povremeno oseća u pojedinim delovima grada može da potiče od cevovoda, kao i od specifičnog kvaliteta vode u akumulaciji „Grlište“, odakle se dobija sirova voda za preradu. Ova pojava nije novina, s obzirom da se svake godine manifestuje na ovakav ili sličan način u jesenjem periodu, a tipična je za vode iz akumulacija“, poručuju iz JKP „Vodovod“ u Zaječaru.\nInstitut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ objavio je istraživanje koje pokazuje da od 154 kontrolisana javna vodovoda gradskih naselja u Srbiji, 94 imaju zadovoljavajući kvalitet vode za piće i oni su u kategoriji ispravnih. Lošija situacija je u Vojvodini, gde je od 42 kontrolisana javna vodovoda, voda za piće ispravna je samo u 9.\nIZVEŠTAJ O ZDRAVSTVENOJ ISPRAVNOSTI VODE ZA PIĆE JAVNIH VODOVODA I VODNIH OBJEКATA U REPUBLICI SRBIJI ZA 2018. GODINU – Institut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“.\nispravnost JKP Vodovod Zaječar piće saopštenje voda zaječar


Äakovica (Printskrin Jutjub)\nPoslednjih 80 prijava, predstavnici tog udruženja podneli su juče policiji, odeljenju za istraživanje ratnih zločina u Đakovici, prenose mediji u Prištini.\nMeđu 80 prijava, jedna se odnosi na seksualno nasilje, protiv trojice Srba.\nКrivične prijave su uglavnom za zločine počinjene u opštinama Đakovica i Orahovac.\nPredsednica udruženja Škendije Hoda navela je da se u poslednjem paketu podnete prijave odnose na ubistva, mučenja i materijalnu štetu pričinjenu tokom rata.\nOd 2018. godine do sada ovo udruženje je podnelo preko 3.500 krivičnih prijava za ratne zločine. Do sada su, kažu, pružili dovoljno dokaza policiji i istražiteljima ratnih zločinaca, uključujući njihove fotografije kako bi ih policija što lakše identifikovala.\n"Od 2018. donosimo krivične prijave, tako da je to prešlo cifru od 3.500 slučajeva i prirodno je da za slučaj treba vremena, jer ako se identifikuje zločinac, pokušavamo da nađemo sliku da se on izjednači sa vremenom onda kako je bilo tada i kako bi sada trebalo da bude da se olakša rad i policiji", rekao je Hoda.\nMediji u Prištini navode da je za preko 13.000 žrtava rata na Кosovu osuđeno samo oko 50 ljudi.\nPrema podacima Fonda za humanitarno pravo u Prištini, na suđenjima na Кosovu, u centralnoj Srbiji, u Haškom tribunalu i sada u Specijalnom sudu, optuženo je ukupno 213 osoba, ali je samo 71 osuđena, a 50 odsto osuđenih su Albanci.\nPored zastoja u suđenju za ratne zločine, 23 godine kasnije, na Кosovu su stagnirali u prikupljanju potrebnih dokaza i činjenica za dokumentovanje počinjenih zločina.\nTvrde da nedostaje i specijalizovana institucija, iako će, kako je najavljeno iz vlade, tokom 2022. godine biti izrađen nacrt zakona o Institutu za dokumentovanje zločina počinjenih tokom rata na Кosovu.\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (998)


Categories MobilePosted on 16. May 2008 28. December 2008\nNakon VIP mobile koji je u Srbiju krajem prošle godine doneo BlackBerry uređaje i širok spektar poslovnih, od danas i drugi operator – Telenor korisnicima nudi BlackBerry servise.\nKod mene je prošle nedelje iz VIP mobilea stigao BlackBerry 8800 – stariji brat modela 8100 Pearl koji se odlikuje ulepšanom spoljašnošću u kombinaciji sa punom QWERTY tastaturom i GPS funkcijom. Svoj debi ovaj model je imao na prošlogodišnjem 3GSM kongresu gde je od strane profesionalaca pobrao veoma dobre kritike, a kao jedine mane pripisuju mu se nedostatak podrške za 3G servise i integrisane Wi-Fi funkcije, što je nadomešćeno naknadnim revizijama, pre sve modelom 8820 kojeg upravo od danas nudi Telenor.\nAparat je od prethodnika, sa svojih 134 grama, teži je preko 40 grama, te istovremeno veći u sve tri dimenzije (114mm x 66mm x 14mm). Ova odlika u kombinaciji sa velikom širinom i glatkom završnom obradom, čini da 8800 u ruci veoma nezgodno naleže, te da se s njim mnogo lakše operiše sa dve ruke, što je zapravo i očekivano sa obzirom na punu QWERTY tastaturu koja podrazumeva upotrebu prstiju obe ruke.\n8800 poseduje TFT ekran dijagonale 2,5 inča koji u rezoluciji 320×240 piksela može da prikaže 65000 različitih boja, a kao i kod ostalih urađaja iz ove serije nije osetljiv na dodir, ali nudi oštar i veoma svetao, jasan prikaz. Pošto je opskrbljen svetlosnim senzorom, automatski koriguje nivo pozadinskog osvetljenja ekrana i tastature. Za unos teksta i izbor opcija na raspolaganju su puna QWERTY tastatura sa 35 tastera i navigaciona kuglica (trackball) sa aktivacionim tasterom.\nIntegrisana GPS komponenta funkcioniše izuzetno dobro, satelitski signali se veoma brzo detektuju i nema „ispadanja“ funkcije, ali u paketu sa uređajem ne isporučuje se navigacioni softver, ali se namenska aplikacija BlackBerry Maps besplatno može preuzeti sa sajta proizvođača. Dobra vest je i da BlackBerry Maps podržava mapu Srbije i okolnih zemalja, tako da se uređaj u potpunosti može iskoristiti kao priručna pomoć u navigaciji.\nAlternativa je instalacija Google Maps aplikacije koja uparena sa GPS prijemnikom čini mogućim da 8800 koristite kao pomoćnika u navigaciji. Jedina mana je što zbog nedostatka WiFi-ja i kod jedne i kod druge aplikacije morate biti pretplaćeni na neki fleksibilni pretplatnički paket kako bi zadovoljili velike zahteve programa za data transferom (dinamičko učitavanje mapa).\nViše o ovom odličnom poslovnom uređaju koji se u odgovarajućem VIP Mobile paketu dobija za nekih 20.000 dinara moćićete da pročitate u junskom broju magazina "Mobi", našem jedinom magazinu specijalizovanom za mobilne telefone.\nTags 8800, Blackberry, GPS, QWERTY, Vip mobile, WiFi Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Kako legalno do fotografija za blog/sajt?\nNext Next post: CD u rerni…\nNakon Dell-a i HP je nezvanično predstavio svoj prvi prenosni računar koji radi pod Google Androidom. Reč je o netbooku HP Compaq Airlife 100 koji HP radi u saradnji sa španskom Telefonicom, koja će ovaj mini računar zasnovam na Snapdragon procesoru ponuditi svojim kirisnicima u Evropi i sever...\nCategories MobilePosted on 19. March 2007 3. January 2009\nEvo i jednog veoma zanimljivog muzičkog telefona, kako po koncepciji tako i po dizajnu. Samsung X830 svakako nije nov n...\nCategories Fotografija, Novi SadPosted on 15. August 2010\nCategories VideoPosted on 6. December 2008\nRolls Royce Phantom – matirani


Italija: Bum prodaje avio i železničkih karata\nTanjug 8. decembra 2020. 11:47\nRIM – Aviokompanije i železnice u Italiji beleže ovih pretprazničnih dana pravi bum u rezervacijma.\nItalijani se nastoje domoći domova svoje rodbine pre 20. decembra, kada stupa na snagu odluka vlade o zabrani putovanja među regijama, koja će važiti sve do 6. januara naredne godine, piše dnevni list „Avenire“.\nZbog takve potražnje, avionske i železničke kompanije su povećale cenu karata, neretko i za 50 odsto, pa je reagovala državna agencija za kontrolu monopola.\nVelika prodaja avio i železničkih karata neće, međutim, bitno promeniti teško stanje u kome se nalaze transportne kompanije, a ni turizam, koji je u Italiji, zbog ekonomske krize koja prati zdravstvenu, na rubu opstanka, piše list.\nU italijanskim gradovima koji su u normalnim vremenima, bez pandemije, u ovo vreme preplavljeni gostima, gotovo sve što je vezano za turizam je zatvoreno ili radi minimalno.\nU Firenci 95 odsto hotela je zaključano, a slična situacija je i u Rimu, Veneciji, kao i omiljenim turističkim metama na jugu Italije, gradovima Napulju, Palermu, Materi i Agriđentu.


Nakon požara na pijaci ,,Arizona" ostala samo šteta viša od pet miliona maraka @ InfoBijeljina\nNakon požara na pijaci ,,Arizona" ostala samo šteta viša od pet miliona maraka\nKatastrofalan požar, drugi u tri godine, ponovo je Novu pijacu na gradačačkom dijelu "Arizone" pretvorio u prah i pepeo.\nProcjene govore kako je požar 2016. godine nanio štetu u iznosu od oko 4 miliona KM, a preliminarne procjene požara koji je izbio u nedjelju, pod okriljem noći, govore o šteti višoj od pet miliona KM.\nPred kapijama Nove pijace zatekli smo prodavače iz Kine, koje je u nedjelju popodne posjetio i uposlenik ambasade ove zemlje u BiH. Na izgorjelom dijelu pijace uglavnom se prodavala tekstilna roba naveliko, a prodavači su dolazili iz Tuzlanskog kantona, Distrikta Brčko, Zeničko-dobojskog kantona, bh. entiteta RS, Srbije, Turske...


Dua Lipa još jednom pomerila evropsku turneju - NOVA portal\nDua Lipa još jednom pomerila evropsku turneju\nShowbiz Autor:Pero Jovović24. Okt. 202017:08\nDua Lipa Foto:EPA/HANNAH MCKAY\nNakon što je prvobitno turneju planiranu za 2020. godinu pomerila na januar i februar 2021. godine, Dua Lipa primorana je da je odloži – još jednom.\nZbog nepredvidive pandemije korona virusa, pop zvezda je rešila da datume pomeri na septembar i oktobar 2021. godine.\nDua Lipa poziva Albance da izađu na izbore\nDua Lipa objavila muzički video za najnoviji singl\nDua Lipa vraća u modu omraženi seksi trend iz devedesetih\nPenzioneri ne znaju ko je Dua Lipa, reakcije su urnebesne\n“Teška srca odlažem evropsku turneju za septembar i oktobar 2021. godine. Nastavili smo da promatramo ovu nepredvidivu situaciju i postalo nam je jasno da ne možemo da održimo koncerte u januaru i februaru”, objasnila je i dodala:\n“Molim vas da sačuvate karte jer će važiti i za nove datume.“\nLipa je otkrila i da joj nedostaju nastupi.\n“Ovo je period u kome mi najviše nedostaje turneja, ali uskoro ćemo opet biti zajedno i slaviti. U međuvremenu, obećavam vam neke zabavne stvari, koje će vam pomoći da izdržite do septembra,“ rekla je ona.\nDua Lipa će sada turneju započeti nastupom u u Liverpoolu, 10. septembra i završiti je u Madridu, 17. oktobra. Nastupiće još i u Parizu, Antwerpu, Hamburgu, Kelnu, Berlinu, Milanu, Barseloni kao i nekolicini gradova u Britaniji i Irskoj.\nDua LipaEvropaFuture NostalgiaTurneja


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Ministarstvo pokrenulo program za finansiranje inovacija\nZA EXPO 2020 20. 11. 2018. 15:59 >> 15:35 0\nZA EXPO 2020\nMinistarstvo pokrenulo program za finansiranje inovacija\nExpo live program za finansiranje inovacija, pokrenut je u okviru priprema za univerzalnu izložbu Expo, koja će biti održana u oktobru 2020. godine u Dubaiju, saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nU Ministarstvu smatraju da je program Expo Live izuzetna prilika koja može pomoći da se svijetu prikažu crnogorski talenti, kao i da se pomogne razvoj crnogorskih startup-ova i poboljša rad malih i srednjih preduzeća u sektorima relevantnim za oblasti na koje se fokusira navedeni program.\n“Program smatramo izuzetnom prilikom za pospješivanje razvoja inovacija u Crnoj Gori, kojima uvijek dobro dođe dodatna finansijska podrška”, dodali su iz Ministarstva.\nUkupan budžet, u iznosu od 100 miliona dolara, namijenjen je za podršku projektima koji podstiču inovativne uticaje i stvaraju ekološku ili socijalnu vrijednost.\nExpo Live program za finansiranje inovacija otvoren je za prijave do 2. decembra ove godine, a prijava se može obaviti putem linka https://www.expo2020dubai.com/expo-live/Innovation'how-to-apply.\n“Program je namijenjen preduzećima, startup-ovima, malim i srednjim preduzećima, individualnim preduzetnicima, nevladinim organizacijama koji mogu da kandiduju inovacije na nivou prototipa”, navodi se u saopštenju.\nIz Ministarstva su kazali da je glavni cilj programa da se podrže inovacije iz cijelog svijeta koje stvaraju socijalnu ekološku vrijednost i koje korespondiraju sa podtemama Expo-a - mogućnost, mobilnost i održivost.\nProjekti koji pobijede na konkursu biće podržani finansiranjem, poslovnim usmjeravanjem i promocijom.\n“Uspješni kandidati mogu dobiti priliku da pokažu svoja rješenja milionima posjetilaca na Expo-u 2020. godine. Do sada je finansirano 70 projekata iz 42 države”, dodaje se u saopštenju.\nEXPO Ministratsvo ekonomije


Izvor: NoviMagazin.rs, 15.Jun.2020, 10:11\nViše stotina francuskih policajaca okupilo se noćas u Parizu da protestuju protiv mera koje je vlada najavila posle demonstracija protiv policijske brutalnosti i nekoliko sati posle obraćanja predsednika Emauela Makrona.\n"Nismo uopšte ohrabreni večerašnjim govorom, naprotiv. Mi hoćemo nešto konkretno i da ministarstvo unutrašnjih poslova povuče poteze", rekao je za Frans pres policajac koji je došao sa kolegama >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << na protest ispred Ajfelove kule.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova najavilo je da se zabranjuje policiji da koristi "tehniku gušenja".\nViše policajaca je u znak protesta stavilo lisice na zemlju iako je francuski predsednik u svom govoru nekoliko sati pre toga dao uveravanja da policajci i žandarmi "zaslužuju podršku cele javnosti i priznanje nacije".\nPrvi noćni protest policajaca održan je u subotu uveče ispred Trijumfalne kapije u centru Pariza.\nMinistar unutrašnjih poslova Kristof Kastaner u petak je primio policijske sindikate koji su bili ogorčeni zbog njegovih najava oko policije.


Na EON-u i Total TV-u isti raspored televizija s nacionalnom frekvencijom\nBeta | 26. mar 2019.\nNova S televizija od danas je pred gledaocima sa najkvalitetnijim programskim sadržajima. Od danas Nova S je na broju 1 na platformama EON i Total TV, a televizija N1 je na novoj poziciji pod brojem nula (0), saopštio je SBB.\nFoto: Flickr,m Michael Colghan\nSve televizije koje imaju nacionalne frekvencije su na istim pozicijama koje su imale i ranije.\nKorisnici platforme D3, jedini su kojima je za jedno mesto privremeno pomerena numeracija kanala, jer kompanija United Grupa još uvek radi na tehničkom rešenju koje će podrazumevati identičnu numeraciju kanala za televizije sa nacionalnim frekvencijama, kao što je bilo i ranije, saopštio je SBB.\nZbog svega navedenog, verujemo da ne postoji nijedan razlog za teorije zavere koje su već otpočele u pojedinim medijima, jer je naš cilj samo da omogućimo gledaocima lakši izbor kvalitetnog programa, tako što će ubuduće raspored kanala počinjati od broja nula, pojašnjeno je.\nEkskluzivnim prenosom utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. između fudbalskih reprezentacija Portugalije i Srbije obeležavamo početak rada nove televizije Nova S, kao i činjenicom da se na TV ekrane vraćaju i sve najkvalitetnije emisije koje iz različitih razloga dugo nije bilo moguće gledati na televizijama sa nacionalnim frekvencijama poput Utiska nedelje, Mentalnog razgibavanja i kultne emisije Veče sa Ivanom Ivanovićem.\nSvi ovi kvalitetni sadržaji pravi su razlog da korisnicima omogućimo najbolju uslugu i najbolje iskustvo gledanja televizije i zbog toga smo za Novu S namenili poziciju broj 1 na daljinskom upravljaču.\nTelevizija N1 je, verujemo, već izgrađen brend prepoznat kod publike po najkvalitetnijem informativnom programu i verujemo da će se gledaoci lako navići na broj nula na daljinskom upravljaču.\nUvereni u kvalitet programa televizija N1 i Nova S očekujemo da će gledanost obe televizije ubuduće rasti na osnovu vrhunskih televizijskih sadržaja.\nPodsećamo sve korisnike EON, Total TV i D3 platformi da uvek imaju mogućnost da naprave omiljenu listu kanala i poređaju ih prema svojim interesovanjima, tako da svako ima mogućnost slobodnog izbora.\nREM pokrenuo postupak\nSavet REM-a je saopštio da je podneo je zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv SBB zbog promene rasporeda programa kojom je RTS pomeren iza stranih kanala u ponudi SBB-a. Iz SBB ističu da je pozicija kanala promenjena jedino kod korisnika D3 platforme i to privremeno.\nREM je objavio da je operator bio u obavezi da u pismenoj formi obavesti Regulatora o svakoj promeni broja i strukture programskih paketa, navodeći da je Savet doneo Obavezujuće kriterijume za bliže uređivanje logičke numeracije kanala.\n← Suludo da RTS ne prenosi meč nacionalne selekcije\nREM posle dve godine reagovao zbog pomeranja RTS-a u kablu SBB-a →


Portal 021 našao se među pet najbolje rangiranih medija na Indeksu privatnosti u medijima, koji je po prvi put objavljen u Srbiji.\nAutori istraživanja su stručnjaci SHARE Fondacije, a Indeks privatnosti u medijima u Srbiji rangira 50 medija sa aspekta poštovanja standarda zaštite privatnosti.\nKako navode autori, imajući u vidu da je zaštita privatnosti relativno nov koncept koji još nije u potpunosti zaživeo u našem društvu, ne čudi podatak da većina medija u Srbiji nema razvijene procedure ni znanja u pogledu ispunjavanja standarda propisanih Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti.\nU pet najbolje rangiranih medija našli su se Danas, Mozzart Sport, BizLife, te B92 i 021.rs koji dele četvrto mesto.\nIstraživači SHARE Fondacije navode da se konekcija uređaja i sajta odvija po sigurnom protokolu, te da podaci korisnika ne napuštaju Srbiju. Ipak, uočeno je da postoji prostor da unapređenje razumljivosti politike privatnosti, za potpuno ispunjavanje zahteva propisanih Zakonom o informisanju korisnika o obradi ličnih podataka, kao i za jednostavniji način za uskraćivanje pristanka za postavljanje „kolačića“. Takođe, protiv portala nema odluka o kršenju etičkog kodeksa u oblasti privatnosti.\nPortal 021 će iskoristiti sugestije, analizu i preporuke SHARE Fondacije kako bi unapredio sigurnost svojih korisnika.\nBojan Perkov iz SHARE Fondacije kaže da je izuzetno važno da mediji razumeju svoju ulogu u ekosistemu prikupljanja i obrade ličnih podataka.\n„Postoji čitav niz drugih aktera, od IT giganta do drugih privatnih kompanija, koji monetizuju podatke njihove publike, od čega mediji često nemaju previše koristi, a izlažu se potencijalnom riziku jer obrađuju podatke o ličnosti bez odgovarajućih mera i procedura. Čini se da je to pre slučaj zbog nepoznavanja tehničkih procesa u digitalnom okruženju, nego zbog svesnog izigravanja zakona“, poručuje Perkov.\nStručnjaci SHARE Fondacije najavljuju da će se istraživanje periodično ponavljati kako bi se pratio razvoj praksi medija i ažurirale promene.\nPrva sudska odluka vezana za nadoknadu nematerijalne štete po GDPR\n← Partneri Srbija: Nacrtom nisu rešeni svi problemi uočeni u primeni Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nGrubački: Medijska scena u Srbiji je tragična →


Nemanja R. Miletić je zbog povrede skočnog zgloba morao da napusti igru u 28. minutu duela Partizana i Spartaka iz Subotice u okviru 27. kola Superlige Srbije.\nMiletić je bio vidno isfrustriran zbog povrede i izmene, pa je bacio kostobran i kopačku. Desnog beka crno-belih tek očekuje snimanje kada će se znati stepen povrede. Ovo nije samo glavobolja za trenera Partizana Žarka Lazetića, već i za selektora Srbije Mladena Krstajića.\nNemanja R. Miletić, desni bek Partizana, na meču sa Spartakom\nNaime, na spisku fudbalera koje je Krstajić pozvao za duele sa Nemačkom (sreda, 20.45) i Portugalom u prvom kolu kvalifikacija za EURO2020 ( ponedeljak, 25. mart, 20.45) uz Miletića se nalazi još jedan klasičan desni bek. U pitanju je 35-godišnji Antonio Rukavina, ali tu poziciju po potrebi mogu da pokriju Nikola Milenković (Fjorentina) i Miloš Veljković (Volfsburg).\nOtud ne bi bilo iznenađenje da se selektor "orlova" odluči da pozove još jednog fudbalera naknadno, a među kandidatima se nalazi Milan Gajić, zlatni orlić sa Novog Zelanda i desni bek Crvene zvezde.\nPodsetimo, u subotu je Roma objavila da je Aleksandar Kolarov, kapiten "orlova" i levi bek, doživeo povredu butnog mišića, pa je upitan za putavanje u Volfsburg i Lisabon.\nFon der Lajen PRIZNAJE GREŠKE EU u odnosu prema Italiji za vreme korona krize


Zapad u potrazi za Putinovim bogatstvom | Restart Magazin\nZapadni mediji i njihovi vlasnici su pre pronašli „dokaze” da je Vladimir Putin kasapin i ratni zločinac i zaključili da mu treba suditi za genocid u Buči, nego što im polazi za rukom da nađu dokaze da je on sve vreme zapravo ruski oligarh koji uživa zahvaljujući pljačkanju ruskih građana. Sada je „Njujork tajms” odlučio da zada konačni udarac i raskrinka Putinovo bogatstvo koje „za njega čuvaju ruski oligarsi”. Odlučujući dokaz pronađen je u jednoj rečenici iz 2010. godine, zakopanoj u sudskom spisu od 421 stranice. Ta rečenica je izrečena slučajno, usput, tokom sastanka u restoranu u Ženevi, gde su dvojica biznismena razgovarala o „jahti koja je predstavljena gospodinu Putinu”.\nSudski proces u Londonu vođen je zbog finansijskog spora koji uključuje jednu brodsku kompaniju, a ova rečenica, kako je naveo list, predstavlja „redak javni dokaz koji tokom svih ovih godina direktno povezuje predsednika Rusije Vladimira V. Putina s luksuznim brodom, avionom ili vilom”. Pošto su SAD u sredu uvele sankcije i dvema Putinovim kćerkama, za koje se ne zna pouzdano gde ni kako žive, oduzele jahte i kuće „Putinovim oligarsima”, sad je potraga za Putinovim bogatstvom dobila novi zamah i postala prioritet.\nOva „istraživačka novinarska priča” podseća sada na trag koji je ostao nezapažen duže od decenije i obnavlja glasine o luksuznim Putinovim jahtama, voznom parku i fantastično opremljenim avionima i vilama za koje do sada nije moglo da se dođe do preciznih podataka koji bi bili dokaz o imetku ruskog predsednika.\nPutinu je, naime, kako se navodi u tom sudskom spisu, „predstavljena” jahta „Olimpija”, za koju je utvrđeno da njome upravlja kompanija na Kipru, ali je istraga već tu zapela, jer dokumenti pokazuju da je vlasnik jahte ruska vlada, a ne Putin. To je dovelo do zaključka da su privatni interesi predsednika i njegovog najužeg okruženja usko isprepleteni s interesima vlade.\nSAD i saveznici su sredinom marta oformili multinacionalnu operativnu grupu za otkrivanje i zaplenu imovine najmanje 50 bogatih Rusa, među kojima je ruski predsednik, kao i šef diplomatije Sergej Lavrov, čije su supruga i kćerka pre tri dana takođe stavljene na listu za blokadu imovine. Kako prenosi „Njujork tajms”, najavljene su čak i nagrade za informacije koje pomažu u naporima za pronalaženje skrivene imovine. Nažalost, za sada su i ovi „dokazi” o Putinovoj sklonosti lagodnom životu ostali da vise u vazduhu i sumnja se da će izazvati bilo kakav efekat, jer „nikad nije utvrđeno da Putin lično poseduje bilo šta vredno konfiskacije”. List zaključuje da, uprkos više puta pokrenutim raspravama o tome da se Putinova imovina „vodi” na imenima oligarha i njegovih starih prijatelja u ofšor firmama i računima u švajcarskim bankama – njegov luksuzni imetak je očigledno na kontu države i državnih preduzeća i nalazi se van domašaja zapadnih sankcija. Da bi bio konfiskovan, trebalo bi blokirati imovinu cele ruske vlade i države, što za politički Zapad u ovom trenutku i nije najpoželjnija varijanta.\nTo bi, za razliku od dosadašnjih ograničenih sankcija, značilo stavljanje „Gasproma” pod totalni embargo, čemu sada naročito Evropljani nisu skloni. „Gasprom” bi trebalo da bude pod blokadom u potpunosti, ne zbog toga što američka vlada želi da gas prestane da teče ka Evropi, nego zato što Putin koristi „luksuzno skrovište” na Altaju u Sibiru koje pripada ovoj kompaniji. List podseća da je ovo planinsko odmaralište bilo među 20 nekretnina koje je u svom izveštaju pomenuo opozicionar Boris Njemcov 2012. godine. Na tom spisku imovine koja je Putinu na raspolaganju bile su luksuzne letelice, četiri jahte i 11 ručnih satova u maloprodajnoj vrednosti od skoro 700.000 dolara, što je sve navodno plaćeno državnim novcem.\nTim Alekseja Navaljnog izveštavao je prošle godine o „Putinovoj palati na Crnom moru”, koju čuvaju pripadnici Federalne službe bezbednosti, a da je njegova ukazuje i to što je navodno iznad palate uvedena zabrana letova. U tom izveštaju navedeno je da se na isti način čuva i jahta „Šeherezada”, vredna 700 miliona dolara, koja ima dve helikopterske platforme i niz satelitskih kupola, čije je zvanično vlasništvo u vezi s ofšor kompanijom na Maršalskim ostrvima. Međutim, „Njujork tajms” ipak nije mogao nezavisno da potvrdi nalaze tima Navaljnog o bezbednosnim vezama posade, a američki zvaničnici su odbili da preciziraju informacije kojima bi mogli da razveju korporativne tajne koje skrivaju vlasništvo nad brodom. Podaci o Putinovoj imovini i dalje će ostati tajni – možda dok neko za nagradu ne ponudi neki dokaz.\n← UNHCR: Više od 4,4 miliona ljudi pobeglo iz Ukrajine od početka ruske invazije\nNemačka sprema skloništa, sirene i krizne zalihe →


Amerikanci pomagali Sadamu Huseinu dok je napadao Iran bojnim otrovima - Sputnjik Srbija\n13:14 30 Mart 2020\nAmerikanci pomagali Sadamu Huseinu dok je napadao Iran bojnim otrovima\n16:31 22.01.2020 (osveženo 16:36 22.01.2020) Preuzmite kraći link\nSjedinjene Države su pomagale iračkom predsedniku Sadamu Huseinu dok je napadao Iran bojnim otrovima 1988. godine, pokazuju dokumenti koje je nedavno objavila CIA.\nAmeričke vojne i obaveštajne službe imale su informacije, a nisu učinile ništa da spreče seriju napada bojnim otrovima koji nadmašuju bilo šta viđeno u Siriji, piše časopis „Forin polisi“.\nAmerikanci su preko podataka satelitskih snimaka pomogli Sadamu Huseinu\nSAD su preko satelitskih snimaka došle do podataka da će Iran strateški napredovati tako što će iskoristiti rupu u iračkoj odbrani i te podatke su otkrili Iračanima, iako se znalo da će ih snage Sadama Huseina napasti bojnim otrovima.\nIračani su upotrebili sarin u četiri napada početkom 1988. godine, a ti napadi su se oslanjali na američke satelitske snimke, mape i ostale obaveštajne podatke. Napadi su pomogli da se tok rata okrene u korist Iračana i prisilili Iran da sedne za pregovarački sto, čime je politika pomoći iračkoj pobedi doživela uspeh.\nAmerički zvaničnici su dugo negirali da su zatvarali oči na iračke hemijske napade, tvrdeći da vlada Sadama Huseina nikada nije najavljivala da će upotrebiti takvo oružje.\nAli izjave penzionisanog vazduhoplovnog pukovnika Rika Frankonea, koji je bio vojni ataše u Iraku tokom tih napada, navode na drugačiji zaključak.\n„Iračani nam nikada nisu rekli da nameravaju da koriste bojne otrove. Nisu ni morali, jer smo to već znali“, rekao je Frankone „Forin polisiju“.\nAmerikanci imali čvrste dokaze o Iračkoj upotrebi hemijskog oružja\nPrema nedavno objavljenim dokumentima Centralne obaveštajne agencije i intervjuima sa bivšim obaveštajcima poput Frankonea — Sjedinjene Države su imale čvrste dokaze o iračkim napadima hemijskim oružjem još od 1983. godine.\nOvi podaci pokazuju da su najviši zvaničnici SAD bili redovno obaveštavani o obimu napada nervnim bojnim otrovima, što ima jednaku snagu kao zvanično priznanje o saučesništvu u nekim od najužasnijih napada hemijskim oružjem u istoriji.\nVojnici u Iraku\nZnali su da Bagdad očajnički pokušava da proizvede količinu bojnih otrova koja bi zadovoljila potrebe na ratištu, da nabavlja italijansku opremu kako bi ubrzao proizvodnju granata i bombi sa bojnim otrovima, te da bi Irak to oružje mogao da upotrebi protiv Irana i civila.\nZvaničnici su, takođe, bili upozoreni da bi Iran mogao da pokrene talas napada protiv američkih interesa na Bliskom istoku, uključujući terorističke napade, ukoliko dođe do zaključka da su Sjedinjene Države umešane u napade hemijskim naoružanjem.\nVašington — dozvoliti napade zarad okretanja toka rata\nAdministracija predsednika Ronalda Regana odlučila je da je bolje dozvoliti nastavak tih napada ukoliko preokrenu tok rata. Čak i kad bi bili otkriveni, CIA je smatrala da bi mogla da kontroliše međunarodne osude i revolt.\nI ranije je pisano o pomoći američkih obaveštajaca Iračanima u vreme kada su zvaničnici SAD smatrali da bi Sadam Husein mogao upotrebiti hemijsko naoružanje. Dokumenti Centralne obaveštajne agencije, koji su se nalazili među gomilom deklasifikovanog materijala u kombinaciji sa izjavama bivših zvaničnika obaveštajnih službi, bacaju novo svetlo na dubinu američkog učešća u napadima bojnim otrovima.\nU to vreme Iran je javno upozoravao na napade hemijskim oružjem i sastavljao dokumentaciju kako bi to predočio Ujedinjenim nacijama. Tim izveštajima nedostajali su dokazi o umešanosti Iraka, koji su bili deo tajnih dokumenata slanih na adrese najviših zvaničnika američkih obaveštajnih službi.\nCIA je odbila da komentariše ove navode.\npomoć, Sadam Husein, Amerikanci, CIA\n13:11 Zbog korone se odlaže pristupanje Bugarske evrozoni\n12:55 „Mapa puta“ za razvoj 5G mreže u Rusiji razrađena, nerešeno pitanje frekvencije\n12:42 Kineski istraživači: Postoje dva tipa virusa korona\n12:37 Čikago: Bračni par proveo zajedno 65 godina, umrli od virusa korona — u istom danu\n12:25 Glavni kineski epidemiolog otkrio šta je najvažnije u borbi protiv virusa korona /video/


PETI MEMORIJAL ''ALEKSANDAR JAĆIMOVIĆ'' - PressLider.rs\nPETI MEMORIJAL “ALEKSANDAR JAĆIMOVIĆ“\n19. juna 2020. 19. juna 2020. Marina Trmčić\t0 Comments Aleksandar Jaćimović, FK Čačak 94, Memorijalni turnir, SC Mladost\nČačak – U organizaciji FK “Čačak 94“ i Sportskog centra “Mladost“, a uz svesrdnu pomoć i podršku porodice Jaćimović, u subotu 20.juna će se održati peti memorijalni turnir “Aleksandar Jaćimović“.\nOvaj turnir se tradicionalno održava već petu godinu na fudbalskom terenu SC “Mladost“ u znak sećanja na tragično preminulog našeg sugrađanina Aleksandra Jaćimovića. Zanemeo je Čačak, ali i cela Srbija tog zlokobnog 23. aprila 2016. godine kada je trenutak mladalačke nepromišljenosti ugasio jedan mladi život na Gradskom trgu.\n“Najmanje što možemo da učinimo da bi sačuvali sećanje na našeg nekadašnjeg igrača koji je mlad izgubio život je organizacija ovog memorijala. Aleksandar je po svemu bio momak za primer i još uvek ne možemo da verujemo da ga nema i da je jedan trenutak nepromišljenosti imao takve posledice. Ujedno želimo da pošaljemo poruku da se takve stvari više nikada ne ponove. Zahvaljujem se klubovima koji su se odazvali našem pozivu i uzeli učešće na turniru“ – rekao je direktor FK “Čačak 94“ Boban Ječmenić.\nNa petom memorijalnom turniru “Aleksandar Jaćimović“ učestvovaće pioniri Crvene zvezde, Sinđelića, BAK-a iz Bele Crkve, Apolona iz Kraljeva, Borca i domaćina Čačka 94. Svečano otvaranje turnira je u 11 časova, a finalna utakmica je planirana za 15,30. U predigri turnira od 8,30 igraće cicibani Borca, Slobode, Metalca i Čačka 94.\nPlanirano je da nakon otvaranja turnira predstavnici svih učesnika obiđu spomen ploču Aleksandra Jaćimovića na Gradskom trgu i polože cveće na mestu ovog tragičnog događaja.\n← „Da, to su bili dani“: Muzičko-poetski kabare premijerno pred Čačanima\nJablanički višeboj odoleva i pandemiji →


Rezultati odigranih utakmica | Prvi Portal Bajina Bašta\n25. новембра 2019. 25. новембра 2019. Prvi Portal\t0 Comments Fudbal, Košarka, Odbojkašice\nU utakmici 15. kola Zapadno Moravske zone Sloga je pobedila ekipu Jedinstvo Putevi rezultatom 2:1. Strelac jedinog gola za Jedinstvo bio je Mitrašinović u 45 minutu, a kod Sloge Nikolić u 17. i Živanović u 48. minutu. Nakon odigranog kola Sloga se i dalje nalazi na trećem mestu tabele sa 35 bodova. U do sada odigranih 15 utakmica, Sloga je zabeležila 10 pobeda.\nKošarkaši Studenta su izgubili utakmicu od KK Radnički 1950 rezultatom 64:76. Narednu utakmicu košarkaši Studenta igraju u petak 22. novembra kada u Sportskoj hali dočekuju ekipu Napredak Junior iz Kruševca. Student trenutno beleži 12 mesto tabele sa osvojenih 10 bodova.\nSeniorke odbojkaškog kluba Tara pobedile su odbojkašku ekipu Priboj rezultatom 3:1 u utakmici koja se igrala u okviru sedmog kola Medjuregionalne odbojkaške lige, dok su pionirke Tare u utakmici drugog kola izgubile utakmicu u Novoj Varoši od ekipe Zlatara rezultatom 2:3.\nOvaj članak je pročitalo 350 posetilaca portala!\n← Planirana isključenja struje\nDanas je Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama →\nTara pobedila Sjenicu\n25. новембра 2021. Prvi Portal 0\nUspešan vikend FK „Sloga“\n5. октобра 2020. 5. октобра 2020. Prvi Portal 0\nOdbojkašice Drine prve u odbojci na pesku\n7. септембра 2020. 7. септембра 2020. Prvi Portal 0


Od šverca cigareta su napravljene poslovne imperije, radi se o sumi od milijardu eura – Bankar.me\nDecember 8, 2021 CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nSmijenjeni vršilac dužnosti direktora Uprave carina i prihoda Aleksandar Damjanović kazao je, u emisiji „Press plus sa Rajkom Raičević“, da ne može reći da je smijenjen, jer je zaustavio šverc cigareta, ali da je tačno da njegova smjena nije doprinijela da rezultati u borbi protiv krijumčanjenja budu bolji.\n„Ne mogu reći da sam smijenjen, jer sam zaustavio šverc, ali jesmo li napravili ozbiljne rezultate – jesmo! A da li je moja smjena doprinijela da ti rezultati budu bolji – nije“, istakao je Damjanović.\nOn je kazao da su, za vrijeme njegovog rukovođenje Upravom carina i prihoda, napravljeni značajni rezultati na sprječavanju sistemskog šverca cigareta u Crnoj Gori.\n„Ne samo što su u tih nekoliko mjeseci rezultati mjerljivi u smislu zaplena, već i to što smo na posebno osjetljivim područjima, kao što je Slobodna zona Luke Bar, uveli određene mjere. Bio sam jedan od predlagača odluke koja je donešena prvo na Birou za koordinaciju, a onda i na Vladi, da se zabrani skladištenje cigareta. Bio sam neko ko je, zajedno sa direktorom Uprave policije, naredio akciju popisivanja cigareta, prvi put u istoriji u Slobodnoj zoni, i mi smo faktički početkom juna dobili pravu sliku o tome koliko se trenutno cigareta nalazi u paklicama u svim skladištima, kod svih operatera“, rekao je Damjanović.\nNaveo je da se radi o cigaretama vrijednosti više desetina miliona eura, a neke su bile uskladištene čak iz 2015. godine.\n„Više nije bilo mogućnosti da se tako lako, kao ranijih godina, konvojima iznose cigarete, koje su trebale da odu iz slobodne zone brodovima, faktički kamionima išle kroz Crnu Goru do graničnih prelaza prema Bosni i Srbiji radi krijumčarenja“, kazao je Damjanović.\nPOJMOVIAleksandar Damjanović šverc cigareta\nPrevious Spajić: Crna Gora nezaustavljivo ide putem Evrope sad, neto dug i BDP kao u Njemačkoj i Austriji\nSljedeći Novi direktor Twittera započeo reorganizaciju\nUkidanjem doprinosa za zdravstvo krši se Ustav


Matvijenkova: Kad bih ja govorila srpski tako dobro kao vi ruski... - Sputnjik Srbija\n19:00 30 Maj 2020\nMatvijenkova: Kad bih ja govorila srpski tako dobro kao vi ruski...\n12:34 20.12.2017 Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom boravka u Moskvi na svim sastancima govori praktično isključivo na ruskom jeziku, što je bio slučaj i tokom susreta sa predsednicom Saveta Federacije Valentinom Matvijenko, koja je pohvalila njegovo znanje jezika.\n„Vaš ruski je u poslednje vreme izuzetno napredovao. Volela bih da i ja tako dobro govorim srpski kao vi ruski“, primetila je ona na zajedničkoj konferenciji za novinare, dodavši da je Vučićev ruski znatno napredovao.\nOna je posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem rekla da Rusija visoko ceni nezavisnu politiku Srbije i to što nije podržala sankcije Rusiji.\n„To je u interesu Srbije i takva pozicija omogućava da se proširi ekonomska saradnja sa Rusijom“, rekla je predsednica Saveta Federacije.\nDačićevo „njet“ u Moskvi\nOna je rekla da su postignuti novi dogovori i proširenju saradnje i da su potpisani novi sporazumi.\nMatvijenko je navela da je postignut dogovor da se Mešovita komisija održi početkom iduće godine, a takođe je podsetila da Srbija i Rusija 2018. obeležavaju 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa.\nOna je istakla da u celoj istoriji nije bilo nijednog perioda koji bi bacio senku na odnose dve zemlje.\n„Uvek su naši narodi bili zajedno, uvek smo podržavali jedni druge, uvek smo bili braća, iste vere i to je postavilo temelje našem prijateljstvu i saradnji“, istakla je Matvijenko.\nNiko mi ne bi bio u koži: Vučić sa Putinom i o Centru u Nišu\nVučić je rekao da je veoma zahvalan posetom Rusiji i iskrenim prijateljstvom ruskog državnog vrha koje se moglo osetiti.\n„Ono što je za nas najvažnije — osetili smo iskreno prijateljstvo na strani naših ruskih domaćina. Govorili ste o ruskim medijima koji prate našu posetu i koje sam čitao noćas. U Srbiji su predsednik Putin, pa i vi, glavna vest proteklih dana“, rekao je Vučić na početku sastanka.\n„Suština je u tome da su ljudi u Srbiji mogli da osete iskreno prijateljstvo ruskog državnog vrha i to je za nas veoma važno“, naglasio je Vučić.\nOn je zahvalio Valentini Matvijenko na nedavnoj poseti Beogradu i zamolio je da što češće dolazi.\nVučić: U četiri oka s Putinom, Srbija neutralna, ali...\n„Odnose treba da gajimo i negujemo, jer tako možemo da uvećamo trgovinsku razmenu i obezbedimo još veću bliskost naših naroda“, naglasio je Vučić. Takođe je zahvalio za fantastičan sadržaj posete jer je, kako je rekao, mogao da vidi mnogo stvari za koje nije znao ni da postoje.\n„Mnogo puta sam bio u Moskvi, i možda to vama ništa ne znači, ali potpuno je neverovatno koliko je Moskva napredovala. I u parku Zarjadje i na drugim mestima vidi se kolika su ulaganju u rusku prestonicu“, rekao je srpski predsednik.\nKako je rekao, Srbija je veoma zadovoljna što je Rusija uspela da ostvari pozitivan rast ekonomije uprkos sankcijama i što polako izlazi iz svake vrste nametnutih problema.\n„Želimo joj još snažniji rast i napredak i uvereni smo da bi to uvek bio dobar signal i za Republiku Srbiju“, zaključio je Vučić.\n18:46 Baterija stara 20 vekova, drevni računar i smanjena tela: Arheološka otkrića koja još nisu objašnjena


Privrednici Srpske nisu dovoljno iskoristili povlastice izvoza u SAD\n"Privrednici iz Republike Srpske nisu dovoljno iskoristili generalni sistem povlastica SAD koji je na snazi, a omogućuje im da robu u Ameriku izvoze bez carine", rekao je u Večernjim vijestima ATV-a Vladimir Blagojević, portparol Privredne komore Republike Srpske.\nKako ističe te povlastice otklanjaju prepreke za izvoz proizvoda iz Srpske u SAD, jer su oslobođeni carine, što je značajno za sve male ekonomije, pa i za ekonomiju Srpske koja pripada tim malim privredama.\n"Te povlastice su godinama unazad na snazi. Istina 1.januara ove godine je istekao rok, ali je 21. aprila rađena revizija i on je ponovo aktuelan. Dakle, oni privrednici koji su izvezli u ovom periodu, od 1. janura do 22. aprila ove godine, i koji su platili carinu, taj novac će im biti refundiran. U narodnom periodu očekujemo da nastavimo nesmetano izvoziti i da ćemo biti konkurentniji, jer oslobađanje od plaćanja tih do 12 odsto carine predstavlja značajnu povlasticu, kad je u pitanju konkurentnost naših proizvoda na tržištu SAD," pojašnjava Blagojević.\nUkupan obim razmjene Srpske sa SAD u prva četiri mjeseca ove godine iznosi 28, 6 miliona KM. Od toga tek oko 4,8 miliona KM odnosi se na izvoz naših proizvaoda na tržište SAD, što u strukturi ukupnog izvoza Srpske iznosi jako malih 0,4 odsto, tako da je to definitivno neiskorišten potencijal.\n"S druge strane oko 23,8 miliona KM se od tog ukupnog obima razmjene odnosi na uvoz iz SAD na tržište Srpske. Znači pokrivenost uvoza izvozom je oko 20 odsto, što govori da imamo mnogo prostora za povećanje izvoza naših proizvoda na tržište SAD," kaže Blagojević\nSistemom generalnih povlastica obuhvaćeno je oko pet hiljada proizvoda, većinom industrijskih.\n"Imamo potencijala za izvoz proizvoda, prvenstveno kad je u pitanju namještaj, ali i nekih drugi industrijskih proizvoda koji mogu naći svoje mjesto u daleko većoj mjeri nego što je to trenutno. Neophodno je da se povežemo, i da bolje iskoristim mogućnosti dijaspore u tom smislu," navodi Blagojević.\nOn je pozvao sve privrednike iz Srpske koji su zainteresovani za izvoz u SAD se jave Privrednoj komori RS gdje se mogu upoznati sa svim detaljima povlastica.\nPodsjećamo, generalni sistem preferencija SAD za BiH produžen je do 31. decembra 2020. godine. Refundiranje troškova privrednicima odnosi se izvoz robe od početka godine do 22. aprila. Da bi to pravo ostvarili moraju ispoštovati i određene uslove od kojih je najvažnije pravilo o porijeklu robe koja, u potpunosti, mora da bude proizvedena u BiH ili sa najmanje 35 odsto dodate vrijednosti prilikom ulaska na američko tržište.\nSAD, povlastice izvoz\nRepublika Srpska: Izvoz u EU povećan za 30,7 odsto\nEvropska unija uzvraća carinama na američku uvoznu robu


Vučić o malom Schengenu\nRegija Autor:Beta13. nov. 201913:37 > 15:45\n“Francuska želi rješavanje kosovskog čvora i želi da Evropa i sama Francuska imaju ključnu ulogu u tome”, rekao je Vučić novinarima poslije govora na Generalnoj konferenciji UNESCO-a.\nIzjavio je da je Srbija zadovoljna posredovanjem EU u dijalogu Beograda i Prištine i dodao da Srbija nikada nije okrivljavala Evropu za “balkanske neuspjehe”.\nVučić je prenio da je tokom razgovora s predsjednikom Francuske Emmanuelom Macronom uputio “molbe i pitanja”.\n“Vjerujem da, ako ništa, bar znamo kakav je raspored i kada možemo da očekujemo određene informacije i pomjeranja u EU. Kada kažem pomjeranje, to ne znači promjenu stavova već ustanovljavanje te nove metodologije o kojoj Macron govori”, rekao je Vučić.\n“Uvjeren sam da Kosovo ne može da postane članica UNESCO i da će Srbija i u ovoj značajnoj organizaciji UN u eri multilateralizma uspjeti da sačuva i odbrani svoje interese”, rekao je Vučić.\nNaveo je da je njegov današnji govor na konferenciji bila “još jedna prilika za zaštitu teritorijalnog integriteta” Srbije i za skretanje pažnje na ugroženost Pećke patrijaršije, manastira Gračanice i Visokih Dečana, crve Bogorodice Ljeviške u Prizrenu i drugih srpskih kulturnih spomenika na Kosovu.\n“Primjer Kosova i Metohije je primjer kako je UNESCO važan u zaštiti kulturnog naslijeđa, posebno u najkritičnijim trenucima. Stavljanjem na listu svjetske kulturne baštine su četiri manastira i crkve zaštićeni, ali stotine drugih lokacija je ugroženo. Srpsko naslijeđe na Kosovu i Metohiji je od nemjerljive važnosti, ne samo za nacionalni identitet Srbije nego i kao deo evropskog i svjetskog naslijeđa kome treba dodatna zaštita”, naveo je Vučić u obraćanju generalnoj konferenciji.\n“Ekstremistima u Albaniji i Srbiji” se ne dopada ništa što spaja ljude\nVučić je izjavio i da napadi na regionalnu inicijativu olakšavanja protoka ljudi, robe i kapitala, poznatu i kao “mali Schengen”, govore o tome koliko je ta inicijativa dobra i vrijedna pažnje.\nOn je odbacio navode da se tom inicijativom zapravo stvara “Velika Albanija”.\n“Kako je to stvaranje Velike Albanije? Otvaranjem još jedne ili dvije trake za kamione? Putovanjem samo s ličnom kartom? (…) Ekstremistima u Albaniji i Srbiji se ne dopada ništa što spaja ljude, ništa što donosi mir i stabilnost, ništa što donosi razvoj”, rekao je Vučić novinarima.\nPo njegovim riječima, takve navode može da iznese “samo neko neobrazovan ili neozbiljan”.\nVučić je naveo da se “ne može razgovarati i ne mogu postizati rezultati s ljudima koji nemaju viziju”.\n“Postavljena je spomen ploča u okviru kasarne čovjeku koji nije osuđen ni za jedno djelo, a vi imate desetine spomenika (političaru i ideologu ustaške Nezavisne Države Hrvatske) Mili Budaku koji je tražio da se trećina Srba ubije, trećina protjera, a trećina pokrsti”, kazao je Vučić.\nOn istakao da ne želi da njegova “lična istina” utiče na međudržavne odnose i ponovo iznio navode o stradanju njegove porodice u prethodnim ratovima.\nVučić je ocijenio da nema razloga da bude sukoba između Hrvata i Srba, da se trudi da “odbrani mogućnost” razvoja dobrih odnosa sa Hrvatskom, ali da je “za tango potrebno dvoje”.\nVučić je rekao i da su “velike izmjene koje smo uveli kroz dualno obrazovanje“, jedan od uzroka napretka ekonomije Srbije.\n“Naše ulaganje u obrazovanje u budućnosti mora da bude mnogo veće, ali to ne znači samo da se svaki put priča o povećanju plata, a one su za više od 30 posto veće nego do 2014. godine u našem obrazovanju. Ne mislim da je to dovoljno ali ne mislim ni da to treba da bude jedina tema. Moramo unaprijeđivati i naš nastavni kadar, da se prilagođavamo zbivanjima u svijetu i da pokazujemo da je znanje ono u čemu Srbija može da ima komparativnu prednost u odnosu na druge”, rekao je Vučić.\nAleksandar VučićKosovoMini SchengenschengenSrbija


Tendencije koje turisti treba da izbegavaju u budućnosti - TU Magazin\nTendencije koje turisti treba da izbegavaju u budućnosti\nBy redakcija on\t Jan 15, 2018 TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI\nDalaj Lama je jednom rekao, da svi ljudi, jednom godišnje, treba da idu tamo gde nikada da sada nisu bili. Ovu mudrost su izgleda bukvalno shvatili, pa ti isti, svi ljudi, štapovima za selfi i iritantnim dronovima pokoravaju svet. Ukoliko ste odlučili da putujete, evo par saveta kako da promenite lošu praksu turiste željnog svega.\nBitka oko prtljaga\nPreuzimanje prtljaga je sasvim rutinska stvar, trake po kojima se voze koferi i torbe su predviđene da olakšaju i sačuvaju živce svima. Svi će doći na red da uzmu svoje stvari, samo je potrebno civilizovano i sa pristojne distance sačekati, taj jedan korak nazad čini ogromnu razliku.\nSelfi, štapovi i dugački redovi\nPravljenje fotografija je tradicionalni ritual svakog turiste, i to je sasvim u redu. Fotografija je delić uspomene, podsetnik na divna vremena provedena tamo negde. Međutim, ukoliko to fotkanje krene da ugrožava ostale turiste, da pravite dugačak red ispred znamenitosti, i da svojim ponašanjem onemogućavate drugima da se fotografišu, tada već prelazite granicu pristojnosti. I priznajmo, ne postoji nešto što se zove savršen selfi, postoji samo savršena uspomena koju smo fotografisali.\nOvaj vid putovanja je popularan, i svako ima pravo da putuje kako hoće. Međutim, u poslednjih nekoliko godina, bekpekeri su u velikoj meri počeli da ugrožavaju ostale turiste. Želja za avanturom i druženjem, bez sredstava, i pomalo dosadno „grebanje“ i oslanjanje na tuđu pomoć za vreme putovanja, to može biti umarajuće.\nŽivotinje koje su zatvorene, ili pak vezane, a služe za zabavu turista, ne uživaju baš previše u tim aktivnostima. Kamile, slonovi, konji ili majmuni, nisu tu radi ljudske zabave, to su divlje i spektakularne životinje čiju pravu prirodu vidimo jedino kad su na slobodi. Mnoge životinje se odvajaju iz prirodne sredine kako bi se koristile u turizmu, i to isključivo na štetu samih životinja, i to je krajnje neetička praksa kojoj treba stati na put. Životinje su tu zbog turista, ukoliko se ne razvije svest, i pokaže ravnodušnost prema zlostavljanju, uskoro ih neće biti ni za fotografisanje, ni za jahanje.\nKršenje zakona, običaja i načina života\nIako ste stranac, to nije nikakvo opravdanje da ne poštujete lokalne zakone i običaje. Treba se upoznati sa svim detaljima i raspitati o specifičnostima vezanim za destinaciju, pa će to istovremeno i olakšati boravak. Tako ćete, na primer, izbeći sve neprijatnosti, u muslimanskim zemljama nećete biti neadekvatno odeveni, ili otići na Tajland sa tetoviranom slikom Bude na grudima. Poštujte saobraćaj i parking mesta, lokalno stanovništvo i zakone.\nOdlična godina za globalni turizam


Tanjug 13. maja 2021. 16:39\nBEOGRAD – Nakon što su prvo pozivala građane koji su uzimali kredite od banaka, da im besplatno pomognu u naknadi štete zbog naplate obrade kredita i drugih bankarskih usluga, razna udruženja su počela tužbe građana i da preprodaju advokatima.\nMasovne tužbe, koje se sada uglavnom dobijaju, zbog sudskih troškova koji nisu mali, primamljive su za advokate, a i građanima lepo zvuči da će povratiti neki novac, da ih spor ništa ne košta, kako se i navodi u „oglasima“ izlepljenim na banderama, stablima i slično.\n„Ne može se raditi preprodaja pravnih usluga i na taj način povezivati klijent i advokat“, objašnjava on za Tanjug.\n„Postoji različita praksa pred sudovima. U ovom momentu se sporovi zaista dobijaju, ali je pitanje šta će i kakvu konačnu odluku doneti Vrhovni kasacioni sud, koji je tu nadležan da utvrđuje i izjednačava sudsku praksu“, objašnjava advokat.\nDodaje da, ukoliko bi stranke koje vode postupak, dakle građani, izgubili spor od banaka, a njih skoro uvek zastupaju advokati, onda bi morale da plaćaju troškove bankama odnosno njihovim advokatima.\nTe troškove sada banke plaćaju advokatima stranaka koje spor dobijaju.\n„Moj savet građanima koji ulaze u ove sporove jeste da insistiraju da lično potpišu punomoćje advokatu, koji će im objasniti u kakav spor ulaze i šta ih čeka ukoliko se spor dobije ili izgubi“, objašnjava Radivojević.


Kompanija Siemens donirala 10 000 eura za žrtve poplava - Crveni krst Crne Gore\nKompanija Siemens donirala 10 000 eura za žrtve poplava\nKompanija Siemens je, u okviru aktivnosti koje je pokrenuo Crveni krst Crne Gore na saniranju posljedica poplava koje su zadesile Crnu Goru, uplatila 10 000 eura za pomoć žrtvama poplava.\nSiemens je jedna od najvećih i kompanija sa najdužom tradicijom u svijetu. Sa oko 450 hiljada zaposlenih u 192 zemlje svijeta djeluje na području elektrotehnike i elektronike. Crna Gora pripada klasteru CEE – centralna i istočna Evropa koji objedinjava 19 zemalja od Alpa do Kaspijskog jezera, regiju u kojoj živi preko 200 miliona stanovnika.\nKao i svaka kompanija koja kreira budućnost svojim inovativnim tehnologijama, Siemens doprinosi opštem dobru društva čiji je sastavni dio i njeguje društvenu odgovornost kao posebnu vrijednost. Kroz svoju stalnu posvećenost društvu i očuvanju životne sredine, Siemens je prepoznao potrebu da ovom donacijom pomogne ugroženim područjima u Crnoj Gori, preko Crvenog krsta Crne Gore.\nOvako iskazan odnos humanosti i solidarnosti, pored materijalne vrijednosti, ima poseban značaj kao podsticaj i drugima, koji su u mogućnosti, da se uključe u saniranje aktuelnih humanitarnih problema i daju svoj doprinos u konkretnoj akciji namijenjenoj pomaganju domaćinstvima ugroženim nedavnim poplavama i njihovim posljedicama.


Yard Sale 2021 - Unija Studenata FON-a\nYard Sale 2021 powered by Ovation BBDO\nSkoro 10 godina radi na nekim od najvećih reklamnih kampanja u regionu. Krenuo je kao digitalac, a sada se bavi kreiranjem komunikacije čitavog brenda. Deo je kreativnog sektora advertajzing agencije Ovation BBDO, našeg generalnog partnera, koja je jedna od najuspešnijih i najdugovečnijih agencija u zemlji i regionu. Posluje na tržištu Srbije 24 godine i pripada najnagrađivanijoj svetskoj advertajzing mreži, BBDO. Ova agencija bavi se svim formama komunikacije i sarađuje sa najrelevantnijim globalnim, regionalnim i lokalnim klijentima.\nParalelno sa studiranjem u Ljubljani napravio je svoj prvi startup – Sosed d.o.o, za koji je dobio investiciju od Poslovnih Anđela Slovenije, a nakon toga firmu proširio na nemačko tržište. Kao deo Ljubljanskog Univerzitetskog Inkubatora pomogao je mnogim firmama da postave svoje marketinške strategije i proveo dosta vremena radeći sa mladim preduzetnicima. Trenutno vodi marketing agenciju Vasić Media, sa fokusom na modernoj i inovativnoj komunikaciji na digitalnim medijima.\nVeć dvadeset godina se klacka između tehnologije, preduzetništva i marketinga. Osnovao je najveću internet zajednicu na ovim prostorima – Burek.com, a takođe i svima dobro poznatu igru Conquiztador. U saradnji sa Telenor Srbija, osmislio je i pokrenuo MojaFirma.rs. Takođe, predavao je i na Fakultetu za medije i komunikacije, predmet Upravljanje digitalnim projektima. Od 2019. uređuje i vodi podcast Pojačalo, a trenutno vodi i zvanični podcast KK Crvena Zvezda – Pick ‘N’ Talk sa Milanom Dozetom.\nKroz ruke mu je prošlo na stotine sajtova. Radio je sa startup kompanijama, marketinškim agencijama i brendovima na unapređenju SEO performansi, primeni strategija rasta, akviziciji korisnika i osvajanju tržišta.\nKreator je koncepta inspirativnih modela u prodaji i liderstvu kao i jedinstvene metadologije algoritma uticaja. U svom 15ogodišnjem iskustvu treninga veština, kao najznačajnije oblasti njegove ekspertize izdvajaju se direktna prodaja, liderstvo i motivacija zaposlenih. Osnivac je DR Gilbert Centar Group-a, kao i Akademije komercijalne komunikacije i Akadmije menadzerskih vestina.\nSpecijalnost su joj treninzi komunikacije i prodaje i timski koučing orjentisan na zajednički cilj. Njena želja je da svakom pojedincu kojeg trenira, pa čak i samo razgovara sa njim, pomogne da otkrije i iskoristi sopstveni neistraženi potencijal, bez obzira na njegove godine, poziciju, poreklo i formalno obrazovanje.\nSmatra da su ljudi ti koji kompaniju čine uspešnom. Za nju, ključ uspeha nije samo u tome da ljudi rade zajedno, već da u zajedničkoj motivaciji ostvare zajedničke ciljeve i kvalitetno iskoriste vreme. Uža specijalnost su joj novinarstvo, korporativne komunikacije, društvene mreže, organizacija događaja i javni govor.


Novi Pazar: Bošnjaci nisu Turci\nBošnjačka kulturna zajednica apelovala je na građane da odbace asimilatorske projetke poput poziva Udruženja Turaka u Srbiji da se registruju kao Turci, sa namerom da se u Srbiji formira turska nacionalna manjina.\nUdruženje Turaka u Srbiji koje je osnovano sredinom prošle godine, uputilo je javni poziv gradjanima Sandžaka da se u ovom Udruženju registruju kao Turci, kako kaže predsednik Alija Šahović, sa namerom da se u Srbiji formira turska nacionalna manjina.\n„Računamo na onaj deo populacije koji se osećaju Turcima ili na bilo koji način imaju tursko poreklo ili turske korene. To ne podrazumeva poziv pripadnicima drugih naroda da se tako opredele. Prema tome, nije nam namera da Bošnjake i ostale građane teramo da se tako izjašnjavaju“, navodi Šahović.\nMedjutim, u Novom Pazaru ovakav poziv shvaćen je kao provokacija i namera da se uruši identitet Bošnjaka na ovim prostorima.\nPoziv nije upućen gradjanima koji imaju turske korene već Bošnjacima, izričit je Admir Muratović, predsednik Bošnjačke kulturne zajednice (BKZ), jer da ima dovoljno Turaka u Srbiji za formiranje nacionalne manjine ne bi se upućivao ovakav poziv.\n„Mi smo i pozvali Bošnjake da odbace takve asimilatorske projekte, koji definitivno imaju za cilj da izazovu konfuziju", kaže Muratović.\nBošnjački lideri ovakav poziv smatraju nedopustivim i ponižavajućim i kako kažu očekuju odgovor i od turske ambasade i države Turske a i Srbije.\n„Država Srbija još ne reagira, ja se bojim da tu postoje još one snage kojima odgovara izazivanje konfuzije kada su u pitanju Bošnjaci. Meni je ovo vrlo simptomatčno, jer mi imamo iskustvo kada je u pitanju RepublikaTurska, da su svi Bošnjaci koji su se odselili u Tursku od Berlinskog kongresa pa do negde sredine 60-ih, 70-ih godina pa čak i 90-ih godina morali su odustati od svog identiteta. Primer je poznatog košarka iz Novog Pazara Mirsada Jahovića, koji je morao odustati od svog prezimena da bi igrao za tursku reprezentaciju“, kaže Muratović.\nPortparol Stranke demokratske akcije (SDA) Edin Gudžević ističe da su zlupotrebe u ovako teškoj ekonomskoj situaciji posebno u Novom Pazaru moguće ali da je očigledno želja Udruženja Turaka izazivanje podela i umanjenja snage Bošnjaka i da se to radi po odredjenom planu.\n„To se očito radi po planu i nalogu srpskih nacionalističkih službi“, mišljenja je Gudžević.\n„Bošnjaci imaju svoju istoriju, identitet, tradiciju i to je uvezen način izazivanja rasula na prostoru Sandžaka. Ovo koristi, ili bi trebalo koristiti, nekome ko želi iznova da balkanski prostor uvede u nekakve drugačije istorijske okolnosti", izričit je Jahija Ferhatović, predsednik Bošnjačke demokratske zajednice (BDZ) stranke bliske muftiji Zukorliću.\nPredsednik Sandžačke demokratske partije (SDP) Nihad Hasanović je mišljenja da je ovaj poziv samo skretanje pažnje sa drugih svakodnevnih gorućih problema.\n„Bošnjaci su autohton narod i mi smo svoj na svome. Bošnjaci nisu Turci. Ko god smatra da mu je nacionalnost Turčin , ima pravo da se tako i deklariše . A, kako se ko izjasnio dovoljan je pokazatelj, popis, od pre dve godine , gde se 90 posto gradjana pripadnika islamske vere sa ovog područja, izjasnilo kao Bošnjaci. Sva ostala priča je zamlaćivanje javnosti i odvlačenje pažnje od svakodvnih problema koji muče gradjane Sandžaka“, navodi Hasanović.\nMada Udruženje Turaka u Srbiji još uvek nije prikupilo dovoljan broj potpisa, za formiranje turske nacionalne manjine Šahović je za RSE potvrdio da je optimista i da Udruženje računa na otvorenu pomoć Turske.\n„Računamo na ekonomsku i svaku vrstu pomoći od Turske, od investicija do otvaranja Turskog konzulata u Novom Pazaru. Mi računamo na dovoljan broj članova što će nam omogućiti da razrešimo ove dileme i steknemo uslove za formiranje turske nacionalne manjine u Srbiji. Tu računamo i na onaj deo građana u Srbiji koji su turskog identiteta, a koji će, bez ikakve sumnje, dati svoj potpis“, zaključuje Šahović.


Preko Jarinja samo sa kosovskim ili srpskim dokumentima izdatim na Kosovu - Gorapress.net\nUz obavezan medicinski pregled merenja telesne temperature i preporuku da u naredne dve nedelje budu u kućnoj izolaciji danas su preko prelaza Jarinje na Kosovo mogli da uđu samo putnici koji su imali kosovska lična dokumenta, ili srpska dokumenta izdata u policijskim upravama gradova sa Kosova.\nTa mera kosovske vlade, koja je juče doneta kao vid zaštite od koronavirusa, nije dovela do većih gužvi i zadržavanja na tom prelazu na severu Kosova.\nPortparol Kosovske policije Baki Keljani potvrdio je da je „Kosovska policija blagovremeno sastavila operativni plan pod nazivom ,UO za spremnost i odgovor na koronavirus - COVID-19' i da je preduzela sve potrebne policijske mera i radnje za sprovođenje odluka kosovske vlade.\nIako niko iz redova policije nije želeo da nam saopšti šta sve konkretno podrazumevaju mere kosovske vlade o zatvaranju kopnenih granica i plan koji je na snazi, nezvanično saznajemo da su ovom zabranom pogođeni i brojni radnici koji žive u gradovima u centralnoj Srbiji, a svakodnevno dolaze na posao na sever Kosova. Tu su i brojni dobavljači osnovnih životnih namirnica čije su firme u centralnoj Srbiji.\nU periodu od gotovo dva sata, koliko je ekipa portala Kosovo onlajn bila na prelazu Jarinje, kosovski policajci vratili su nekoliko putničkih vozila, među kojima je bilo jedno sa tablicama Holandije. Ipak, put Kosova nastavilo je par kamiona sa novopazarskim registarskim oznakama za koje nismo uspeli da saznamo da li su vozači imali kosovske dokumenta.\nOno što je vidljivo već sa prvim prilaskom prelazu Jarinje je da se koronavirus različito doživljava na Kosovu i u Srbiji.\nPripadnici MUP Srbije posao obavljaju u svojim standardnim uniformama uz masku na licu, dok su kosovski policajci opremljeni posebnim odelima, higijenskim rukavicama i maskama. Takođe, prilikom izlaska sa Kosova i ulaska u Srbiju nema medicinskih ekipa koje mere telesnu temperaturu.\nČini se da zabrinutosti nema ni među građanima koji su dolazili iz pravca Raške.\n„Preporučili su nam da se u narednih 14 dana manje krećemo i budemo u kućnoj izolaciji. Izmerili su mi i temperaturu i rekli da mogu da nastavim“, kaže za Kosovo Onlajn Nebojša Milanović.\nIstom postupku bio je izložen i meštanin Leposavića koji smatra da ovakve mere nisu potrebne i da je ovo još jedna vrsta pritiska i maltretiranja Srba.\n„Traže nam kosovska dokumenta da bi mogli da uđemo na svoja ognjišta i samo nas dodatno maltretiraju“, rekao je on.\nSa osmehom na licu i sigurnošću da neće poštovati preporuku o kućnoj izolaciji put Leposavića krenula je i sredovečna žena koja smatra da će se srpski narod uspešno izboriti sa pojavom koronavirusa.\n„Rekli su mi da 15 dana ne izlazim iz kuće, ali ih ja neću poslušati. Imam posao i obaveze koje me čekaju i ja se ovog virusa uopšte ne bojim“, rekla je ona.


SRPSKI RAT ZA NEZAVISNOST – VELIKA ISTOČNA KRIZA\nU junu prethodne godine navršilo se 140 godina od vremena kada je u Berlinu rad započeo Kongres sedam evropskih sila, čijim je odlukama Srbija, dotadašnja vazalna kneževina Osmanlijskog carstva, postala međunarodno priznata država. Kongres je zasedao od 13. juna do 13. jula 1878, a u njegovom radu učestvovali su predstavnici Nemačke, Austro-Ugarske, Francuske, Velike Britanije, Italije, Rusije i Turske. Odlukama Berlinskog kongresa okončana je Velika istočna kriza, značajni segment u dugoročnom rešavanju Istočnog pitanja. Paralelno sa dekadencijom osmanlijske države i ekspanzijom velikih evropskih sila na Balkansko poluostrvo i Srednji istok, budi se nacionalna svest naroda pod osmanlijskim jarmom. Sukob ta tri međusobno suprotstavljena procesa dostiže vrhunac u periodu od 1875. do 1878. godine, koji je u istoriografiji poznat pod imenom Velika istočna kriza. To je period u kome su se na Balkanskom poluostrvu smenjivali rat i mir u istorijski kratkom i burnom vremenu. Period je ograničen Hercegovačkim ustankom iz 1875, kojim je započela kriza, i Berlinskim kongresom iz 1878, čijim je odlukama kriza okončana. Nakon ustanka Srba u Hercegovini, a zatim i u Bosni, Srbija je pod pritiskom javnosti ušla u rat protiv Turske u leto naredne, 1876. godine. Vojno i finansijski nespremna, brzo je pretrpela poraz i prinuđena na primirje koje je, tek pod pritiskom velikih sila, Turska prihvatila. Međutim, na poziv Rusije da joj se priključi, Srbija ponovo ulazi u rat protiv Turske i naredne godine. Ovoga puta nešto spremnija, srpska vojska u jednom naletu oslobađa Niš, Pirot, Leskovac i Vranje. Pošto je dobila rat protiv Turske, Rusija je diktirala uslove mirovnog ugovora, a potpisan je 3. marta 1878. u gradiću San Stefano nadomak Carigrada, do kojeg je stigla ruska vojska. Po Sanstefanskom miru Rusija je obavezala Tursku da joj ustupi sve njene preostale teritorije u Evropi, sem jednog uskog poteza oko moreuza (Bosfor i Dardaneli) i samog Carigrada. Nacrtane su i nove granice po kojima je obrazovana “Velika Bugarska”, koja bi kao glavni ruski eksponent na Balkanu omogućila izlazak Rusije na Sredozemno more. Po istom ugovoru o miru, Srbiji bi jedina ratna dobit bio Niš, pa je naš poznati istoričar, diplomata i državnik Slobodan Jovanović o odredbama Sanstefanskog mira rekao: “Mi koji smo vodili dva rata, jedan po želji neslužbene (slavjanofilski pokret, prim. Z. J.), a drugi po želji službene Rusije, imali smo da ostanemo mala Srbija. Bugari, koje ni mi ni Rusi nismo mogli pokrenuti na ustanak, imali su da postanu velika Bugarska.” Na protest srpske vlade Petrogradu, odgovoreno je sledeće: “Najpre idu interesi ruski, pa onda bugarski, pa tek posle njih dolaze srpski, a ima prilika u kojima bugarski interesi stoje na ravnoj nozi sa ruskim.” Jednostavno rečeno – “put ka Carigradu, ruskom imperijalnom cilju, vodio je kroz Bugarsku, a ne kroz Srbiju”. Pod pritiskom Velike Britanije Rusija se odrekla projekta “Velike Bugarske” i saglasila se o njenoj podeli i granicama, bez izlaska na Sredozemno more. Turska je ustupila Velikoj Britaniji ostrvo Kipar u zamenu za podršku na kongresu, dok su se Velika Britanija i Austro-Ugarska dogovorile o uzajamnoj podršci: Ostrvljani će podržati Dvojnu monarhiju da dobije saglasnost ostalih velikih sila da može okupirati Bosnu i Hercegovinu, dok će zauzvrat dobiti podršku oko podele Bugarske. Dogovor su napravile i Austro-Ugarska i Rusija: Rusija se neće protiviti da Austro-Ugarska okupira Bosnu i Hercegovinu i da sa Srbijom sklopi sporazum o gradnji železnice preko Kneževine, dok će Austro-Ugarska podržati Rusiju u tome da ostanu ostale odredbe Sanstefanskog mira, uz obećanje da će, u slučaju obnove ratnih dejstava, zadržati neutralnost. Sve date dogovore verifikovao je Berlinski kongres, prema čijim odlukama je i Srbija stekla svoju nezavisnost i teritorijalno proširenje. Međutim, postavljamo pitanje, zbog čega danas, ipak, ne slavimo 13. jul kao Dan nezavisnosti?\nRepublika Srbija kao svoj dan državnosti obeležava Sretenje gospodnje, datum početka Srpske revolucije. Zanimljivo je napomenuti da u srpskoj istoriografiji ne postoji opšta saglasnost oko vremenskog intervala trajanja te revolucije. Na Sretenje Gospodnje 1804. godine vožd Karađorđe je započeo proces borbe za oslobođenje i obnovu srpske državnosti. Nesporno, to predstavlja početak revolucije, ali oko njenog završetka ne postoji opšti konsenzus. Pojedini istoričari tvrde da za njen krajnji datum treba uzimati punu nezavisnost stečenu na Berlinskom kongresu, što bi tu revoluciju verovatno učinilo najdukotrajnijom u istoriji čovečanstva. Većina se ipak slaže da je donošenje Sretenjskog ustava, 1835. godine, simbolično označilo kraj tog višedecenijskog revolucionarnog procesa. A vremenski period od donošenja prvog ustava do punog sticanja nezavisnosti trebamo posmatrati kao borbu za međunarodno priznanje. Što znači da je Srbija od tridesetih godina XIX veka, formalno, funkcionisala kao vazalna turska kneževina, sa izgrađenim državnim institucijama i jakim prerogativima državnosti, a neformalno kao nezavisna država. Za kneževinu Srbiju, međunarodno priznanje trebalo je samo da potvrdi to neformalno stanje. Ipak, taj status pune nezavisnosti nije bilo nimalo lako dostići. Morale su se poklopiti različite okolnosti, kako međunarodne tako i unutarpolitičke.\nPrvi faktor, verovatno i najvažniji, predstavljale su spoljnopolitičke okolnosti. Velike sile su imale različite stavove po pitanju sudbine Osmanskog carstva pa samim tim i srpske nezavisnosti. Rusija, tradicionalni zaštitnik balkanskih naroda u njihovoj borbi za slobodu, porazom u Krimskom ratu, izgubila je primat u rešavanju Istočnog pitanja. Koalicija zapadnih zemalja, Velike Britanije, Francuske i Pijemonta, tada je sprečila pokušaj Rusije da ovlada Bosforom i izađe na topla mora. Time ne samo da je onemogućen ruski uticaj u Sredozemlju, nego je i protektorat nad balkanskim Hrišćanima prešao na stranu država pobednica. Britanija i Francuska predstavljale su najtvrđe zagovornike politike očuvanja Osmanskog carstva, kao brane nekom novom pokušaju ruske ekspanzije u Mediteran. Politika novih balkanskih protektora prirodno je išla na štetu svih balkanskih Hrišćana, istovremeno čineći ključnu prepreku za sticanje međunarodnog priznanja Kneževine Srbije.\nDrugi važan faktor predstavljalo je stanje u samoj Srbiji. Tačnije, njenu mogućnost da pitanje srpske nezavisnosti, u datim okolnostima, otvori pred velikim silama. Za tako nešto trebalo je imati dovoljno sposobnu vojsku koja bi eventualno proglašenu nezavisnost mogla odbraniti. Na tom polju najviše se angažovao knez Mihailo Obrenović, sprovodeći veliku i sveobuhvatnu vojnu reformu. Nažalost, ta reforma nije efikasno i do kraja sprovedena, a stanje Narodne vojske bilo je daleko od očekivanog. O ekonomskim prilikama ne vredi posebno trošiti reči. Srbija je spadala u slabo razvijene zemlje i finansijski momenat za takav jedan poduhvat uvek je bio manje ili više nepovoljan. Ipak, sve pomenute prepreke nadjačavao je patriotski duh srpskog naroda. U srpskom društvu, tog vremena, vladalo je takvo javno mišljenje da je, u slučaju rata, sve osim slavne pobede nad Turcima bilo nemoguće. Vaspitavanje mladih naraštaja na narodnoj epskoj tradiciji, proizašlo iz same porodice, odgovorno je za kreiranje takvog javnog mnjenja. Ne smemo zanemariti ni uticaj pesnika romantičara poput Jovana Jovanovića Zmaja, Đure Jakšića i drugih. Sa tih izvorišta rodoljublja, napajala se srpska javnost, ubeđena da poput junaka iz narodne pesme, svaki Srbin može pobediti i desetostruko jačeg neprijatelja. Vreme je pokazalo da je to bila velika srpska obmana, ali i neophodan podsticaj da se u jednu takvu neizvesnu akciju uopšte i krene.\nTreći faktor predstavljalo je stanje unutar turske države. Uzimajući kredite kod svojih zapadnih saveznika, a zarad obnove oružanih snaga i finansiranja rata protiv Rusije, Osmansko carstvo je postepeno klizilo u dužničko ropstvo i potpunu zavisnost od svojih kreditora. Kamate su vremenom postale preveliko opterećenje za ionako devastiran budžet Bolesnika na Bosforu, a teret tih obaveza Porta je prebacivala na stanovništvo. Konstantno uvećavanje poreza je život seoskog stanovništva, naročito hrišćanskog, činilo nesnosnim. Reforme u cilju modernizacije društva, poput izjednačavanja različitih verskih zajednica u pravima i obavezama, sabotirane su od strane konzervativnih muslimanskih krugova. Pa je tako uz materijalnu, lična nesigurnost predstavljala svakodnevicu poniženih Hrišćana. Stoga ne čudi što su oružane pobune postale legitiman način borbe obespravljenih masa, a zarad odbrane minimuma dostojanstva, kako pojedinca tako i kolektiviteta. Upravo ovaj faktor je možda i najviše uticao da se uprkos nepovoljnim međunarodnim okolnostima pokrene rata za oslobođenje Srpstva. Neminovno, time se otvorilo i pitanje međunarodnog priznanja srpske države.\nOčekivati da će u okolnostima konstantnog terora nad svojim narodom Srbija večno ostati nema bilo je nerazumno. Ustanci u Staroj Srbiji, Bosni i Hercegovini svirepo su gušeni i to pred očima srpske javnosti, a da značajnije reakcije, sem političke, iz Beograda nije bilo. Stege velikih sila nametale su takvo držanje srpskih vlasti, što je u srpskom društvu rađalo nezadovoljstvo i frustracije. Neminovno, postavljalo se pitanje kada će to nezadovoljstvo eskalirati i da li će vlasti u Srbiji uspeti da tu energiju adekvatno kanališu. Početkom 1875. godine u Hercegovini je izbio novi ustanak, upamćen kao Nevesinjska puška. Pobunjenici su ubrzo uspostavili vezu sa crnogorskim knjazom. Nikola Petrović je ustanicima izašao u susret i njihovo borbu podržao ljudstvom, oružjem i logistikom. Plamen ustanka ubrzo se proširio i na Bosnu, naročito bosansku Krajinu, gde se narod uzdao u podršku Srbije. U početku srpska vlada se držala pasivno, dobivši poruku iz Ruskog carstva da oni još nisu spremni, ni politički ni vojno, za ratni sukob velikih razmera. Suštinski to je bilo činjenično stanje. Rusija se tada još uvek u potpunosti nije oporavila od Krimskog rata. Nad velikom pravoslavnom imperijom se kao Damoklov mač nadvila pretnja eventualnog formiranja nove koalicije zapadnih zemalja, ukoliko bi se kojim slučajem ona direktno umešala u dešavanja na Balkanu. Zato je ruska diplomatija savetovala Srbiji da se uzdrži od ratnih rešenja. Sa druge strane, javnost Rusije bila je na strani balkanskih Hrišćana, a antitursko raspoloženje dodatno su podsticali ratoborni Slovenofili. Upravo ti panslavistički činioci ruske politike, gorljivi sledbenici vojnog angažovanja njihove zemlje na Balkanu, odigraće značajnu ulogu u događajima koji su usledili.\nKako je vreme prolazilo, a Porta nije uspevala da umiri Bosnu i Hercegovinu za srpskog kneza Milana Obrenovića situacija je postajala sve teža. Zvanična Rusija, kao i druge velike sile, istrajavali su na političkom rešenju krize, dok je domaća javnost insistirala na ratu protiv Turaka. Na kraju upravo pod pritiskom srpskog javnog mnjenja, ali i kako bi izbegao unutrašnje političke sukobe, knez Milan se odlučio za oružani obračun sa Osmanskim carstvom. Svečanu objavu rata srpski monarh je pročitao u junačkom Deligradu 30. juna 1876. pred svojim vojnicima. Pošto nije ima podršku velikih sila, jedini saveznik mu je bila Crna Gora, Milan se oslonio na poruke dobijene od ruskih slovenofila. Pre svih od možda najistaknutije ličnosti Prvog srpsko – turskog rata, Lava od Taškenta, generala Mihaila Černjajeva. Kao predstavnik Slovenskog komiteta Černjajev je došao u Srbiju i konstantno uveravao vlasti u Beogradu da Rusija neće moći ostati po strani ukoliko Srbija zarati sa sultanom. Tvrdio je da je dovoljno izdržati samo par meseci i velika pravoslavna imperija će stati u odbranu balkanskih Slovena. Suštinski, Černjajev je zarad interesa ruskih slovenofila otvoreno podpirivao plamen sukoba na Balkanu ne bi li isprovocirao ulazak Rusije u rat, a samim tim panslovenske ciljeve svojih istomišljenika sproveo u delo. Preko svojih prijatelja u Rusiji prikupljao je materijalnu pomoć i vršio regrutovanje dobrovoljaca za balkansko ratište. Tokom 1876. godine u Srbiji se obrelo više hiljada slovenofila i drugih avanturista iz Rusije koji su se priključili srpskoj vojsci. Zanimljivo je pomenuti da se pored Rusa srpskoj vojsci priključio i jedan broj italijanskih i bugarskih dobrovoljaca. Upravo ruski dobrovoljci su predstavljali najobučeniji deo neiskusnih srpskih trupa. Naročito su cenjeni oficirski kadrovi sa kojima je Srbija bila u deficitu.\nInače, srpska vojska bila je relativno brojna, sa više od 120 000 vojnika, ali bez ratnog iskustva, nedovoljno uvežbana i sa veoma ograničenim zalihama ratnog materijala. Patriotizma jedino nije falilo, ali on nije mogao nadomestiti pomenute nedostatke. Černjajev, koji je dobio srpsko državljanstvo i čin generala, preuzeo je komandu nad glavninom srpske vojske, moravsko – timočkom divizijom. Zadatak najjače srpske vojne formacije podrazumevao je odlučno nastupanje dolinom Morave ka Nišu. Drinska divizija je zauzela odbrambene pozicije prema bosanskim Turcima, a ostatak Timočke divizije branio eventualno tursko nadiranje u Podunavlju. Ofanzivne zadatke dobila je i Ibarska vojska pod komandom bivšeg Načelnika srpske komande i reformatora srpskih oružanih snaga, Franje Zaha. Ofanziva Ibarske vojske već u startu je doživela neuspeh. Nadmoćne i bolje opremljene turske snage su posle slamanja srpskog napada krenule u kontraofanzivu. Plan srpske komande o zauzimanju Raške oblasti i izolaciji Bosne već na samom početku rata pao je u vodu. Ipak, brzom konsolidacijom zaustavljen je neprijateljski kontraudar. Sve do kraja rata na tom bojištu nije bilo značajnijih promena, kao ni na Drini gde su srpske snage očuvale svoje početne pozicije. Sa druge strane najveće gubitke doživeo je narod na istoku Srbije. Posle početnih uspeha glavnine srpske vojske, kod Babine glave, došlo je do poraza i povlačenja pred neprijateljem. Turska kontraofanziva, na moravskom bojištu, zaustavljena je u najvećoj pobedi srpskog oružja u tom ratu, boju na Šumatovcu. Tom prilikom se pokazalo da su srpske snage bolje u defanzivnim nego ofanzivnim akcijama. Nakon Šumatovca usledilo je kratkotrajno primirje, a zatim nova i odsudna bitka. Ohrabreni velikom pobedom Srbi su, na inicijativu Černjajeva, nastavili rat. Epilog je usledio u vidu srpskog debakla kod Đunisa. Nakon toga, na intervenciju Rusije, prvo je sklopljeno primirje, a zatim i mir 28. februara 1877. godine. Da kojim slučajem Rusija tada nije odlučno zauzela preteći stav prema Turcima šteta po Srbiju, usled vojnog poraza, mogla je biti i veća. Ovako sve se vratila u predratno stanje, osim izgleda Istočne Srbije. Prilikom povlačenja Turci su iza sebe ostavili zgarište. Procene su govorile o hiljadama ubijenih i o tome da je skoro petina ukupnog stanovništva Srbije ostala bez krova nad glavom.\nNeslavan završetak Prvog srpsko – turskog rata izazvao je duboko razočarenje u srpskom društvu. Reke izbeglica, veliki ekonomski gubici, povećanje poreza ne bi li se stabilizovale državne finansije, samo su upotpunjavali sliku teškog poraza. Ipak, nije bilo previše vremena za lamentiranje nad sopstvenom sudbinom. Već u aprilu 1877. godine izbio je bugarski ustanak. Turci su tu pobunu u krvi gušili što je izazvalo oštru reakciju evropske javnosti. Sa zgražavanjem se gledalo na svirepost turskih bašibozuka iskazanu prema lokalnom hrišćanskom stanovništvu. Rusija je sa druge strane još tokom srpsko – turskog rata pregovarala sa Austrougarskom ne bi li se postigao dogovor o zajedničkom nastupanju protiv Osmanlija. Na kraju je Rajhštatskim i Budipeštanskim dogovorima napravljen kompromis dve strane o podeli interesnih sfera. Istok Balkana potpao je pod rusku, a zapadni Balkan pod austrougarsku dominaciju. Rusija je tako dobila slobodne ruke da objavi rat Osmanskom carstvu, što se već u aprilu 1877. godine i dogodilo. Prešavši preko teritorije Rumunije, svoje saveznice, ruske trupe su pregazile Dunav i nastavile napredovanje ka narednoj prirodnoj prepreci, klancima planine Balkan. Razvila se krvava borba za ključne planinske prevoje i grad Plevnu gde su Turci pružali odlučan otpor. Iako su isprva Srbiji savetovali uzdržanost, posle velikih gubitaka i zastoja ofanzivnih akcija, Rusi su pozvali kneza Milana da se uključi u rat. Srpski knez je isprva oklevao svestan situacije u kojoj mu se zemlja nalazi. Međutim, posle značajne finansijske pomoći i sve izvesnije ruske pobede odlučio se da iskorači u novi sukob sa Turcima. Pad Plevne bio je siguran signal ruske premoći na bojištu. Srbija je u rat ušla 13. decembra 1877. godine sa reorganizovanom vojskom bez ruskih dobrovoljaca i pod komandom Save Grujića. General Grujić je podelio srpsku vojsku u pet korpusa, od kojih su dva bila raspoređena na glavnom ofanzivnom pravcu, jug i jugoistok. Važno je bilo ostvariti prodor prema Sofiji gde se očekivalo spajanje sa ruskim trupama. Sa druge strane prema Bosni i Novopazarskom sandžaku zauzet je odbrambeni stav. Napredovanje srpskih snaga, ovaj put, išlo je znatno efikasnije. Sama činjenica da je glavnina turske vojske bila raspoređena prema Rusima olakšavala je srpsku ofanzivu. Pirot je oslobođen 28. decembra, a potom Kula, Trn, Breznik i Radomirovci. Na vest da su ruske trupe umarširale u Sofiju srpske trupe su se zaustavile na Slivnici, a zatim su preusmerene prema Prištini i Grdeličkoj klisuri. Veće snage bile su angažovane prilikom oslobađanja Niša. Posle teških trodnevnih borbi Turci su Niš predali 10. januara 1878. godine. Potom je oslobođena cela Grdelička klisura, a do 31. januara i grad Vranje. Kada su se srpske snage, napredujući iz više pravaca, našle nadomak Prištine operacije su morale biti obustavljene. Vest o potpisanom primirju između Rusije i Osmanskog carstva u Jedrenu 31. januara 1878. godine, onemogućile su dalje ratne operacije.Time je posle šest nedelja stalnih borbi u veoma teškim zimskim uslovima i po neprohodnom planinskom terenu, Drugi srpsko-turski rat bio okončan. U njemu se srpska vojska pokazala u mnogo boljem svetlu nego u Prvom ratu. Iskusnija, upornija, istrajnija, bolje vođena, ona je postigla niz zapaženih ratnih uspeha.\nU želji da što pre materijalizuje ratnu pobedu Rusi su brže bolje sklopila mir sa Turcima, 3. marta 1878. godine u San Stefanu. Odredbe mirovnog ugovora bile su teške za Osmansko carstvo. Sultan se morao odreći većine evropskih teritorija. Prema potpisanom ugovoru bilo je predviđeno formiranje Velike Bugarske sa teritorijom od Crnog mora na Istoku do Ohrida i Niša na Zapadu, reke Dunav na Severu pa do Egejskog mora na Jugu. Samo formalno, ta država bi priznavala vlast sultana, dok bi realno, nju kontrolisala Rusija. Na ovaj način Rusi su želeli da stave Balkan pod svoju kontrolu. Istovremeno bi izolovali Istanbul, sa Bosforom i Dardanelima, od zapadnih sila i pripremile ga za potpuno preuzimanje. Ruski san o izlasku na topla mora, u tom slučaju, bio bi više nego izvestan. Međutim, takvim planom su potpuno zanemareni srpski interesi. Srbija se trebala odreći većine teritorija koje je oružjem i krvlju zaposela, a u korist Velike Bugarske. Za srpsku javnost to je predstavljalo bolnu i neprihvatljivu opciju. Ipak, na sreću tadašnje srpske političke elite, bilo je još nezadovoljnih Sanstefanskim mirom. Velika Britanija, a ni ostale zapadne sile, nisu mogle dozvoliti trijumf Ruske politike na Balkanu. Objedinjenim pritiskom skoro svih velikih igrača evropske politike, Rusija je prinuđena na popuštanje. Dogovoreno je da će se o rezultatima rata odlučivati na novom samitu, svih zainteresovanih velikih sila, u Berlinu. Pokušaj ruske diplomatije da svoje konkurente dovede pred svršen čin time je doživeo potpuni krah.\nPod predsedništvom čeličnog kancelara Ota Fon Bizmarka, 13. juna 1878. godine, otpočeo je sa radom Berlinski kongres. Izaslanici tadašnjih velikih sila Nemačke, Austrougarske, Francuske, Velike Britanije, Italije, Rusije i Turske krojili su sudbinu balkanskih naroda. Kongres je trajao mesec dana i rezultirao je revizijom najvećeg dela Sanstefanskog mira. Onemogućeno je stvaranje velike Bugarske podelom te teritorije na Kneževinu Bugarsku, sa višim stepenom autonomije i Istočnu Rumeliju, čvršće vezanu za Osmansku državu. Makedonija sa Solunom ostala je u osmanskom državno-pravnom poretku. Srbija je dobila nezavisnost i teritorijalno proširenje (niški, pirotski, toplički i vranjski okrug), a Crna Gora izlaz na more i gradove Nikšić, Podgoricu, Kolašin, Bar i Ulcinj, dok je Rumuniji pripala Severna Dobrudža. Austrougarska je dobila pravo na okupaciju Bosne i Hercegovine, zavođenje mira i držanje garnizona u Novopazarskom sandžaku. Berlinskim sporazumom Rusiji je pripala južna Besarabija i gradovi Batumi, Kars i Ardagan. Rezultati Berlinskog kongresa su predstavljali anuliranje gotovo svih uspeha ruskog oružja u ratu 1877 – 1878. godine.\nŠto se tiče Srbije, rezultati kongresa su imali izrazito negativan odjek. Bez obzira na prevelika očekivanja kada su teritorijalni dobici u pitanju, a koja nisu ispunjena, ono što je najviše ozlojedilo srpsku javnost bilo je držanje Rusije. Srpska politička elita nije predvidela da će Bugarska, zbog geografskog položaja, biti ključni igrač Rusije na Balkanu. Srpska vlada je u datim okolnostima morala brzo reagovati, pronaći nove saveznike među velikim silama, kako bi sanirala štetu nastalu čvrstim probugarskim stavom Ruskog carstva. Austrougarska se nametnula, sama po sebi, kao moguće rešenje. Još uoči Berlinskog kongresa Jovan Ristić je posetio Beč gde se sastao sa ministrom inostranih dela Dunavske monarhije, Đulom Andrašijem. Ristić je Austrougarskoj strani predao pismo srpskog kneza, u kome se obećava prijateljstvo, a za uzvrat traži podrška na Berlinskom kongresu. Andraši je prihvatio da štiti srpske interese, podržava srpske teritorijalne pretenzije, ali samo one koji ne idu u pravcu Bosne i Novopazarskog sandžaka, što je bila interesna sfera Austrougarske. Sa druge strane, Srbija se obavezala da će sa svojim severnim susedom sklopiti povoljan trgovinski ugovor i izgraditi prugu Beograd – Niš, sa vezama prema Sofiji i Solunu. Prihvativši ove uslove Srbija je obezbedila podršku Austrougarske na Berlinskom kongresu. Pre svega po pitanju srpskih teritorijalnih pretenzija na Pirot i Vranje koje je inače Rusija videla u sastavu Velike Bugarske. Srbija je na kraju pored Niškog i Topličkog dobila Pirotski i Vranjski okrug, što se može smatrati izvesnim uspehom srpske diplomatije i pozitivnim rezultatom savezništva sa Austrougarskom. Naravno posmatrano samo u datim okolnostima. Međutim, ni teritorijalni dobici, ni međunarodno priznanje nisu moglo otkloniti gorak ukus u ustima srpskog društva, usled takvog raspleta Velike istočne krize. Vreme je pokazalo da to nezadovoljstvo nikako nije bilo slučajno. Suštinski, srpski nacionalni pokret je tada pretrpeo veliki poraz. Bosna i Hercegovina, po svim kriterijumima srpska zemlja i glavni cilj srpske nacionalne politike XIX veka, potpala je pod Austrougarsku kontrolu. Time je ta teritorija trajno izuzeta iz mogućnosti da se integriše sa Srbijom, a posledice toga osećamo do današnjih dana. Srbi su bili ti koji su otvorili Istočno pitanje te 1875. godine, podneli velike žrtve u dva rata, a na kraju ostali razočarani rezultatima mira. Možda to možemo posmatrati i kroz prizmu činjenice da smo Istočno pitanje otvorili protiv volje velikih sila, pa smo samim tim na kraju doživeli svojevrsnu kaznu u vidu zanemarivanja srpskih interesa na Berlinskom kongresu.