Prijatelji BiH u Evropskom parlamentu – Informer\nPrethodne sedmice u Evropskom parlamentu formirana je neformalna grupa Prijatelji BiH. Čine je evropski parlamentarci i evropski zvaničnici koji dijele jedinstvenu želju – podržati BiH na putu reformi i EU integracija\nU tom poslu veliku ulogu imaju i članovi bh. parlamenata, ukazao je ovom prilikom evropski komesar za proširenje, Štefan Füle, koji upozorava: bh. priča ima jednake šanse da bude dobra ili loša kada je riječ o evropskim integracijama\nImati prijatelje uvijek je važno i dobro – posebno ako su ti prijatelji članovi Evropskog parlamenta, tijela koje postaje sve snažnije i važnije u kreiranju evropske politike i budućnosti. A među evropskim prijateljima je neizostavno i članica Parlamenta iz Slovenije, Tanja Fajon.\n„Naravno, važno je imati neke prijatelje, dobre prijatelje. Evropski parlamentarci jesu dobri prijatelji Bosne i Hercegovine. To smo vidjeli danas – imamo grupu evropskih poslanika koji nude svoju podršku Bosni i Hercegovini. Grupa Prijatelji BiH bitna je za suradnju među parlamentarcima. Mislim da je dobra poruka za Bosnu i Hercegovinu da će Evropski parlament, kao važna institucija, dati svu podršku Bosni i Hercegovini“, kazala je Fajon.\nFajon: Mislim da je dobra poruka za Bosnu i Hercegovinu da će Evropski parlament, kao važna institucija, dati svu podršku BiH.\nRSE: Pitanje o sasvim drugoj temi: vize. Da li bezvizni režim za Bosnu i Hercegovinu siguran ili još uvijek neko razmišlja da ga ukine?\nFajon: Ja sam sigurna da ćemo u ovoj grupi prijatelja BiH razgovarati o paleti svih otvorenih pitanja. Jedno je i pitanje viza za Bosnu i Hercegovinu. Naravno, postoji još uvijek briga, mi još uvijek imamo neke informacije o lažnim azilantima koji dolaze u neke zemlje Evropske unije. Ja se nadam da će vlasti u Bosni i Hercegovini uistinu učiniti sve da bi ovih lažnih azilanata bilo što manje i da Bosna i Hercegovina ostane na bijeloj šengenskoj listi i se nikada ne vrati natrag, u situaciju kada bi građani trebali putovati s vizama.\n„Mislim da možemo očekivati intenzivniju komunikaciju između članova Parlamentarne skupštine BiH i entitetskih parlamenata kod nas sa članovima Evropskog parlamenta, a onda, kako je i danas rečeno ovdje, i bolje razumijevanje jedni drugih“, ocjenjuje ambasador BiH pri EU, Osman Topčagić.\nPoslanik Narodne skupštine Republike Srpske, Srđan Mazalica ističe:\n„Pre svega, nama je jako bitno da se shvatio značaj uloge entitetskih parlamenata u procesu evropskih integracija. Mi dosta radimo i u Odboru za evropske integracije NS RS-a u smislu harmonizacije zakonodavstva i nadzorom nad tim procesom. Za nas je izuzetno važno da imamo i direktno kontakte s evropskim parlamentarcima kroz ovaj okvir i da možemo da raspravljamo o različitim pitanjima, da nam mogu pomoći oko tog procesa u kojem učestvujemo i da, na kraju, steknemo svi zajedničke prijatelje koji će svima nama pomoći da ova zemlja što prije uđe u Evropsku uniju.“\nFüle: Prijatelji tamo gdje su potrebni\nZastupnica Parlamentarne skupštine BiH, Ismeta Dervoz poručuje:\n„Mi u Bosni i Hercegovini kažemo: „Bogat si onoliko koliko imaš prijatelja“, a naučili smo u proteklom periodu da si i snažan i jak onoliko koliko imaš prijatelja da te podupru u tvojim nastojanjima i željama da učiniš nešto, da nešto promijeniš i da napraviš one korake koje moraš i želiš napraviti. Ova grupa je, čini mi se, jedan vrlo značajan pokazatelj da Evropska unija i Evropski parlament i dalje imaju fokus na Bosni i Hercegovini, da to što toliko problema muči Evropsku uniju ne znači da oni zaboravljaju na podršku koja je Bosni i Hercegovini potrebna. Imati prijatelje ovdje znači imati prijatelje u cijeloj Evropskoj uniji, koji će onda, na određeni način moći nama pojasniti šta mi o EU ne znamo dovoljno ili ne razumijemo dovoljno o njenom funkcioniranju, i o načinu kako mi možemo postati dio te zajednice, a pritom ostati to što mi jesmo – Bosna i Hercegovina, zemlja sa svojim specifičnostima i različitostima.“\nA čulo se tom prilikom i ovo: Bosna i Hercegovina može imati dobru i lošu priču. Ukoliko se uskoro usvoji zakon o državnoj pomoći i primijeni presuda Evropskog suda za ljudska prava, ispuniće se uvjeti za kandidatski status. S druge strane, ako ne bude napretka, evropski ministri bi mogli zaključiti kako zemlja ugrožava Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.\n„Nemojte da vam izgovor za nečinjenje bude činjenica da nemate državnu vladu“ – upozorio je bh. parlamentarce evropski komesar za proširenje, Štefan Füle, i dodao:\n„Kao parlamentarci, imate dužnost da ispunite veći dio posla kakav sam ovdje pomenuo – imate vitalnu ulogu u stvaranju zajedničke vizije budućnosti bh. države radeći unutar vaših parlamenata, ali i postižući kontakt sa vašim građanima. Važno je da objasnite prednosti evropskih integracija i, još važnije, šta treba činiti kako bi se ispunile evropske aspiracije. Ova ceremnonija u Evropskom parlamentu i podrška Evropske komisije je dokaz našeg opredjeljenja, pokazuje da su prijatelji tamo gdje su potrebni, kako bi se zajednički suočili sa izazovima. Trebamo iskoristiti ovu priliku kako bi zajedno pomogli Bosni i Hercegovini da se približava Evropskoj uniji.“\nUz ovo, podržana je inicijativa na kojoj bi Prijatelji BiH od sada trebali raditi – da se iznađe načina da kandidatura Sarajeva za kulturnu prijestolnicu Evrope za 2014. godinu bude ipak validna i pored činjenice da BiH nije članica EU.\nWilliam Hague: Britanija ne isključuje vojnu opciju u Iranu\nDžombiću, crkva u dvorištu Fate Orlović je mrlja na obrazu RS-a i BiH


Borci od poslanika Predstavničkog doma PFBiH traže rješavanje svojih zahtjeva – Glas TK\nBorci od poslanika Predstavničkog doma PFBiH traže rješavanje svojih zahtjeva\nPripadnici dijela boračke populacije okupili su se ispred zgrade Parlamenta Federacije BiH jer od poslanika Predstavničkog doma, koji upravo zasjedaju, traže da riješe njihove zahtjeve.\n– Zahtijevamo izradu i javnu objavu Registra boraca. Također, tražimo da se ukine finansiranje ogromnog broja boračkih udruženja i, naravno, borački dodatak. Očekujemo da se ove tri stvari riješe na današnjoj sjednici, a znamo da to poslanici mogu riješiti u pet minuta – rekao novinarima predstavnik boraca Drago Grbavac.\nPoručuju da se prioritetno treba izvršiti revizija porodica šehida i poginulih boraca.\nPredstavnici boraca ušli su u salu za sjednice očekujući da im se neko iz Predstavničkog doma uskoro obrati.\nInače, jednom od najavljenih tačaka dnevnog reda današnje sjednice Predstavničkog doma, Klub zastupnika Demokratske fronte – Građanskog saveza (DF-GS) predložio je, po skraćenom postupku, zakon o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica.\nPrevious Post: Porezna uprava FBiH: Rok za otpis duga po osnovu zateznih kamata ističe za dva mjeseca\nNext Post: Nepotpuni odgovori BiH na Upitnik EU


Politicka desavanja – Page 2 – Knjaževačke vesti\nHome / Politicka desavanja (page 2)\nPrva sednica novoformiranog tela za borbu protiv koronavirusa na lokalnom nivou održava se od 11 časova. Na sednici Opštinskog štaba za vanredne situacije, održanoj jutros, doneta je odluka o formiranju Stručno-operativnog tima. Na čelu tima biće Milan Đokić, ...\nKoalicija „Aleksandar Vučić – za našu decu“ predala listu za lokalne izbore u Knjaževcu (Video)\nListu kandidata za odbornike koalicije koju čine Srpska napredna stranke, Partija ujedinjenih penzionera, Ujedinjena seljačka stranka i Socijaldemokratska stranka Srbije podržalo je svojim potpisima blizu 1800 građana (1756). < div> Cilj liste “Aleksandar Vučić – za našu decu” na predstojećim ...\n43.Sednica skupštine Opštine Knjaževac – snimak (Video)\nPoslednja sednica Skupštine opštine Knjaževac, pred skorašnje lokalne izbore održana je juče u prostoru Doma kulture. Glavne teme 43.sednice bili su programi poslovanja javnih preduzeća i ustanova. Na pitanja i sugestije odbornika koalicije ”Za Knjaževac zajedno” Darka Petrovića, odgovorio je ...\nOdržana 39.sednica Skupštine – Rebalans budžeta za najvažniji projekat u istoriji Knjaževca (Video)\nDanas je sali Doma kulture održana 39. sednica Skupštine opštine Knjaževac. Odbornici su tom prilikom usvojili rebalans budžeta, kojim se stvaraju i formalini uslovi za početak realizacije projekta izgradnje prvih hotela na Banjici, kao i odluku o novim merama podrške ...\n38. sednica Skupština Opštine Knjaževac – Snimak (Video)\n–Danas je održana sednica Skupštine opštine Knjaževac. Centralna tema dnevnog reda bio je rebalans opštinskog budžeta. Razlog rebalansa, kako je rekao predsednik opštine Milan Đokić, je potreba da se evidentira transfer od 90 miliona dinara koji je naša opština dobila ...\n– – Mere pronatalitetne politike, koje sprovodimo unazad nekoliko godina, impuls su mladim bračnim parovima da se hrabro odluče za formiranje velikih porodica, konstatovao je nakon sednice Opštinskog veća predsednik Opštine Milan Đokić. Većnici su usvojili i zahteve 11 mesnih ...\n37. sednica SO Knjaževac – Usvojen rebalans budžeta (Video)\nSkupština donela odluku – za premije za proizvođače višanja namenjeno je 15 miliona dinara Juče je održana sednica Skupštine opštine Knjaževac. Na sednici je usvojen rebalans budžeta, čime su stvoreni uslovi da se konkretno finansijski pomogne proizvođačima višanja. Oni će, ...


Leonid Slutski - Blic Sport\nRASTANAK Trener Slucki napušta CSKA\nTrener fudbalera CSKA iz Moskve Leonid Slucki napustiće taj klub posle utakmice Lige šampiona protiv Totenhema.\nRusi odustali od stranaca: Slutski selektor do završetka Evropskog prvenstva\nTrener CSKA iz Moskve Leonid Slutski ostaće selektor fudbalske reprezentacije Rusije do završetka Evropskog prvenstva u Francuskoj 2016. godine, saopštio je Fudbalski savez Rusije.\nNovi selektor Rusije Slutski oslonio se na "staru gardu"\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Rusije Leonid Slutski oslonio se na iskusne igrače u pokušaju da sačuva šanse za plasman na prvenstvo Evrope 2016. u Francuskoj.\nRusija dobila selektora posle rastanka sa Kapelom\nFudbalska federacija Rusije (RFU) imenovala je Leonida Slutskog za novog selektora.\nSlutski i Borodjuk kandidati za selektora Rusije\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Rusije biće Leonid Slutski ili Aleksandar Borodjuk, saopštio je ministar sporta Rusije Vitalij Mutko.\nTrener CSKA želi Real u osmini finala\nTrener fudbalera CSKA iz Moskve Leonid Slucki rekao je da mu nije bitno ko će biti protivnik njegovom timu u osmini finala Lige šampiona, ali da bi voleo Real Madrid.\nMurinjo pozvao UEFA da zabrani plastične terene\nZa razliku od trenera CSKA Leonida Slutskog pa čak i pojedinih fudbalera Intera , trener italijanske ekipe Žoze Murinjo primetio je da bi UEFA trebalo da zabrani da se fudbal igra na veštačkoj podlozi.


Energyobserver - BOLJI BIZNIS / JAVNE NABAVKE KROZ STATISTIKU\nŠta je sve nabavljala Opštinska uprava Velika Plana u prethodnih godinu dana?\nU svojstvu naručioca u postupcima javnih nabavki, Opštinska uprava Velika Plana je u poslednjih dvanaest meseci raspisala ukupno 47 tendera, za koje je pristiglo 205 ponuda zainteresovanih firmi.\nNajveća pojedinačna vrednost ponude iznosila je 44.104.787,09 dinara, a uputila je kompanija „Arbag“ iz Aranđelovca na tenderu za izgradnju ulica na teritoriji opštine Velika Plana, čija je procenjena vrednost iznosila 43.000.000,00 dinara.\nŠto se tiče predmeta nabavki, naručilac je najčešće raspisivao tendere za nabavku i distribuciju električne energije, radove na izgradnji puteva, radove na popločavanju i asfaltiranju površina, pesak, šljunak, drobljeni kamen i agregate, kao i druge građevinske radove.\nOsim toga, na listi potrepština ovog korisnika budćetskih sredstava, između ostalog našle su se i sadnice, lukovice i semenje cveća, hortikulturalni proizvodi i proizvodi iz plastenika, nameštaj, sistem za video nadzor, oprema za parkove i dečija igrališta, usluge restorana i posluživanja hranom, veterinarske usluge, vrteške, ljuljaške, streljane i drugi predmeti za razonodu u luna parku i tako dalje.\nKada govorimo o ponuđačima, najzapaženiji rezultat na tenderima Opštine Velika Plana ostvario je EPS sa ukupno sedam upisanih pobeda.\nPomenuti “Arbag” iz Aranđelovca i “Volja za životom” iz Velike Plane beleže po četiri pobede na tenderima naručioca, dok Preduzeće za puteve Požarevac beleži pobedu manje.\n“Arbag” je uglavnom dobijao tendere za izgradnju puteva i asfaltiranje ulica, a ukupan zbir svih pobedničkih ponuda ove kompanije iznosio je 63.838.024,90 dinara.\n“Volja za životom” je osvajala tendere za pružanje usluga socijalne zaštite.\nPreduzeće za puteve Požarevac je učestvovalo na sličnim tenderima kao i “Arbag”, a ukupna vrednost pobedničkih ponuda ovog ponuđača iznosila je 8.236.504,03 dinara.\nSve ostale firme zabeležile su po jednu ili dve pobede na tenderima posmatranog naručioca.Tako se na listi pobednika našla i kompanija “Blažeks” iz Kragujevca, koja je ponudom vrednom 1.696.600,00 dinara osvojila tender za nabavku kancelarijskog nameštaja čija je procenjena vrednost iznosila dva miliona dinara. Drugoplasirana je bila ponuda kompanije “Alfa lis” iz Velike Plane, ponudom vrednom 1.888.000,00 dinara.\nZa nabavku i ugradnju elektronskog skupštinskog Sistema, firma “Diatech” iz Sente je ponudila 3.185.630,00 dinara i tako osvojila ovaj tender, čija je vrednost procenjena na 3.190.833,00 dinara.\nUsluge suzbijanja komaraca bile su procenjene na iznos od 3.500.000,00 dinara, a tender je osvojila kompanija “Eko dez” iz Beograda, čija je ponuda bila za 20.000,00 dinara niža od ovog iznosa.\nTender za nabavku i ugradnju mobilijara za dečje igralište pripao je kompaniji “Euro sport moderna” iz Beograda čija je ponuda glasila na iznos od 3.328.500,00 dinara, nadmašivši tako ponudu kompanije “Maraton ldn” iz Mačvanske Mitrovice od 3.369.905,00 dinara. Procenjena vrednost tendera iznosila je 4.330.000,00 dinara.\nNabavka materijala za kuhinju i vina za reprezentaciju bila je oblikovana u dve partije. Prva partija se odnosila na materijal za kuhinju u vrednosti od 600.000,00 dinara i nju je osvojila firma “Food Factory 026” iz Velike Plane ponudom vrednom 598.000,25 dinara. Druga partija je podrazumevala nabavku vina za reprezentaciju u vrednosti od 300.000,00, a ugovor je dobio “Podrum Radovanović”, čija je ponuda iznosila 256.000,00 dinara.\nNabavka računarske opreme bila je procenjena na 1.580.000,00 dinara, a tender je osvojila kompanija „Elektronik partner“ iz Beograda koja je ponudila 1.226.535,00 dinara. Ponuda firme “King ICT” od 1.396.471,00 dinara zauzela je drugo mesto, dok je ponuda kompanije “Royal commerce” od 1.399.745,00 dinara bila trećeplasirana.\nZa sanaciju zapadnog krila zgrade opštine u Velikoj Plani, naručilac je izdvojio 12.227.000,00 dinara, a pobedničku ponudu vrednu 14.140.990,00 dinara dostavila je kompanija “Interfast” iz Ovče.\nNabavka opreme za novoizgradjeni vrtić u Velikoj Plani sadržala je dve partije: nabavku igračaka u vrednosti od 1.622.514,00 dinara i nabavku nameštaja u iznosu od 960.816,00 dinara. Obe partije osvojila je kompanija “Pertini toys” ponudivši 1.621.068,00 dinara za prvu i 960.616,00 dinara za drugu partiju.\nPosao izgradnje ograde novoizgradjenog vrtića vredan 1.250.000,00 dinara, pripao je Milošu Mitroviću iz Velike Plane čija je ponuda iznosila 1.045.285,00 dinara.\nNaručilac je dva puta raspisao tender za negu pasa u prihvatilištu za pse u Velikoj Plani, jednom u januaru i drugi put u julu ove godine. Oba tendera je osvojila Veterinarska stanica Velika Plana. Procenjena vrednost prvog tendera iznosila je 1.250.000,00 dinara, dok je pobednička ponuda glasila na iznos od 1.249.989,00 dinara. Julski tender je bio dvostruko jeftiniji i vredeo je 625.000,00 dinara, a pobednička ponuda je ovog puta bila za 100 dinara niža od procenjenog iznosa.\nMeđu ponuđačima koji nisu uspeli da se upišu na listu pobednika tendera posmatranog naručioca, između ostalih našli su se i “Signal” iz Sombora, “I&D Com” iz Beograda, “Cano KG” iz Kragujevca, “Jakov Sistem” iz Niša, “Simpo Line” iz Vranja i drugi.\nKompletnu statistiku sprovedenih javnih nabavki Opštinske uprave Velika Plana proverite registracijom na sajtu www.tenderilive.com.\n10.10.2020 · BOLJI_BIZNIS


(Ne)transparentnost kao ogledalo (ne)odgovornosti - Centar za evropske politike (Ne)transparentnost kao ogledalo (ne)odgovornosti - Centar za evropske politike\nJavno izveštavanje o radu i učinku predstavlja jedan od načina da se osigura transparentnost vlasti u praksi. U Srbiji, višegodišnji problem netransparentnog godišnjeg izveštavanja o radu Vlade, i uprave, ima za posledicu upravo manjak odgovornosti ka građanima.\nTreba reci da je reforma javne uprave (RJU) već duži niz godina strateško opredeljenje Vlade Srbije. Slično prethodnoj, nova Strategija RJU za period 2021-2030. godina postavlja kao cilj unapređenje transparentnosti i odgovornosti na svim nivoima. Istovremeno, opipljiv napredak u ovoj reformi jedan je od preduslova za uspešno sproveden proces evropskih integracija. Pitanja transparentnosti rada i rezultata detaljno su razrađena u Principima javne uprave programa SIGMA, koji služe kao putokaz za ovu reformu u procesu pristupanja u EU.\nMeđutim, uprkos dvostrukom značaju transparentnosti vlasti, nalazi WeBER PAR Monitora po drugi put pokazuju da na ovom polju postoji još uvek mnogo prostora za unapređenje, budući da je praksa izveštavanja javnosti neredovna, nepredvidiva, i gotovo u potpunosti neprilagođena za smisleni javni uvid u rad i rezultate, kako Vlade tako i organa državne uprave.\nCEP sižei good governance


Restaurativna stomatologija - Ordinacija Stević Stomatologija\nKonstantnim usavršavanjem kroz razne vidove kontinuirane edukacije naš tim svakodnevno radi na prevenciji, dijagnostici i rekonstrukciji karijesom oštećenih zuba. To je najčešći uzrok sanacije zuba, ali to mogu biti i drugi estetski ili funkcionalni defekti. Restaurativna stomatologija je osnova dentalne medicine i podrazumeva temeljno čišćenje karijesa, tj. uklanjanje mikrobiološki inficiranog tkiva, kako bi se nastala kavitacija mogla popuniti.\nU našoj ordinaciji koristimo najkvalitetnije materijale za ispune (kompozite) najpoznatijih svetskih proizvođača (3M ESPE, GC Europe, Dentsply) čime osiguravamo potpunu estetiku – bojom i morfologijom.\nEndodontska terapija podrazumeva sanaciju bolesti zubne pulpe kao i bolesti i povrede apeksnog parodoncijuma. Mašinska obrada kanala korena i obezbeđivanje potpuno suvog polja za rad primenom koferdama odavno su standard u našoj ordinaciji.


Capital.ba: Poslovna imperija porodice Dodik zarađuje milione\nScreenshot članka na Capital.ba\nOsam firmi u zvaničnom vlasništvu članova porodice Milorada Dodika u prošloj godini zaradile su oko milion i 165 hiljada KM, piše portal capital.ba. U istom tekstu navodi se da je porodica Dodik nezvanično povezana i sa drugim kompanijama pa je njihov profit višestruko veći.\nU tekstu se navodi da je u prošloj godini najbolje poslovala firma "Agro voće" sa dobiti od skoro 400 000 KM.\nCapital.ba piše da su podaci navedeni u finansijskim izvještajima u koje je ovaj portal imao uvid.\nMeđu pobrojanim firmama su i restoran "Agape" koji se nalazi na dvije lokacije u Banja Luci, "Interkont - Komerc" firma koja se bavi trgovinom instalacijama, "Fruit - Eco", firma Dodikovog sina Igora koja se bavi trgovinom voćem i povrćem, "Agro - destil" čija su djelatnost alkoholna pića, "Global Liberty" preduzeće za trgovinu građevinskim materijalom, radio "Agape" te kompanija za oglašavanje "Red Box Media".\nU svim navedenim firmama vlasnici ili suvlasnici su članovi Dodikove porodice.\nMeđu firmama za koje Capital.ba piše da su nezvanično povezane sa porodicom Dodik su i "Prointer" i televizija ATV iz Banja Luke.\nIme Milorada Dodika je od 2017. na listi osoba koje trpe sankcije američke vlade i to zbog narušavanja dejtonskog mirovnog sporazuma, a što su SAD označile kao destruktivno ponašanje po BiH i njene stanovnike.\nMilorad Dodik trenutno obnaša dužnost Predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\n* Glas Amerike nije mogao potvrditi zvaničnu povezanost Dodikovih sa firmama "Prointer" i "ATV". Prema saznanjima Glasa Amerike član porodice Milorada Dodika više puta je prisustvovao sastancima uprave televizije ATV. Firma "Prointer" osnovana je 2005. godine u Srbiji dok je u Banja Luci registrirana 2015. godine. Od osnivanja ova firma je sa javnim preduzećima u Republici Srpskoj potpisala višemilionske ugovore.


Počinju takmičenja u košarci, odbojci i rukometu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Počinju takmičenja u košarci, odbojci i rukometu\nPočinju takmičenja u košarci, odbojci i rukometu\nVIDEO K9: U cilju povećanja broja dece koja se bave sportom, Grad Novi Sad je pokrenuo projekat „Novosadska liga mlađih kategorija“. U pitanju su takmičenja koja obuhvataju tri kategorije različitih uzrasta, a deca će moći da se takmiče u košarci, rukometu i odbojci.\nKada je reč o rukometu, takmičenja su već počela juče na Spensu. Ukupno postoje tri uzrasne kategorije, kažu iz Rukometnog saveza Novog Sada.\nKošarkaški savez Novog Sada je ovakav projekat pokrenuo još prošle godine, kada su bile uključene dve kategorije, odnosno deca uzrasta 12 i 13 godina. Ukupno 28 ekipa se tada takmičilo, a ekipa su bile ne samo iz Novog Sada, nego i iz Zrenjanina i još nekih okolnih mesta.\nTakmičenja u svim sportovima organizuju se u salama Spensa, kako bi deca mogla da osete kako je to biti profesionalac, kaže naš sagovornik. Ove godine se održava još jedan, mini projekat.\nKada je reč o odbojci, ovo takmičenje je najznačajnije upravo najmlađima, koji tek počinju da se bave sportom, napominju iz Odbojkaškog saveza Novog Sada.\nProjekat poput ovog nije postojao u Novom Sadu više od 20 godina, a sada će nekoliko hiljada dece moći da učestvuje u tim takmičenjima, svakog vikenda. Projekat finansira Gradska uprava za sport i omladinu Grada Novog Sada.\nPrethodni tekstTragedija u Beogradu, četvoro mladih poginulo u udesu\nSledeći tekstNovosadske firme dužne četiri milijarde u porezu


U BiH 49,4 posto stanovnika po nekom osnovu socijalno isključeno - Portal 072info\nU BiH 49,4 posto stanovnika po nekom osnovu socijalno isključeno\nPrema procjeni indeksa opće socijalne isključenosti u Bosna i Hercegovini 49,4 posto stanovnika po nekom osnovu socijalno je isključeno, što BiH svrstava ne treće mjesto u zemljama regiona, a ovaj indeks lošiji je još samo u Srbiji i Sjevernoj Makedoniji.\nIstaknuto je to na okruglom stolu o temi “Prema Evropskoj uniji – ključni problemi socijalnog uključivanja u BiH” kojeg su organizirali Fondacija za socijalno uključivanje u BiH i Inicijativa za bolju i humaniju inkluziju.\nUčesnici ovog skupa podvukli su da su socijalno uključivanje i prava marginaliziranih grupa u vrhu prioriteta procesa evropskih integracija, a BiH je daleko od evropskog standarda prema parametrima životnog standarda, zdravlja, obrazovanja, društvene uključenosti i pristupa servisima.\n– Živimo u državi gdje nam nije omogućen pristup stambenim objektima, institucijama, ali ni ortopedskim pomagalima. Također, diskriminirani smo po raznim osnovama, ali diskriminacija u BiH sistemski je ozakonjena – smatra Bešlija.\nAutori dokumenta “Prema Evropskoj uniji – ključni problemi socijalnog uključivanja u BiH” Žarko Papić i Maida Fetahagić naglasili su da će BiH kada dobije status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji morati raditi na ovim pitanjima.\nNa okruglom stolu zapravo je predstavljeno prvo istraživanje u tom smislu i predstavlja pripremu za proces pridruživanja Evropskoj uniji, a Papić ocjenjuje da je BiH veoma daleko od evropskih standarda, politika i praksi.\nOn je kao prvi problem u BiH izdvojio demografsku sliku, a potom siromaštvo te je kao treći problem naveo diskriminaciju koja je, za razliku od drugih zemalja, sistemski uvedena u zakone i Ustav BiH.\nIznio je i podatak da je BiH od 2013. godine napustilo 173.000 ljudi, ali problem predstavlja i negativni prirodni priraštaj imajući u vidu činjenicu da je u posljednjih pet godina 35.000 osoba više umrlo nego se rodilo te Papić naglašava da je odlazak iz BiH, uz siromaštvo, uzrokovan i “bijelom kugom”.\n– Ne postoji ozbiljna porodična i dječja zaštita u BiH. Ukoliko uzmete zajedno negativni prirodni priraštaj i odlazak dođe se do brojke od 208.000 što znači da je u BiH za 5,8 posto manje stanovništva u odnosu na popis iz 2013. godine – pojasnio je Papić.\nKada bi se pravila projekcija za petogodišnje periode to bi značilo da za 85 godina u BiH neće biti stanovnika, ali o tome, tvrdi Papić, niko ozbiljno ne vodi računa.\nIzrazio je bojazan da će Evropska komisija u izvještaju o napretku BiH napraviti birokratsku grešku fokusirajući se samo na političke segmente, koju su važni, ali se mogu rješavati, no suštinske stvari poput evropskih standarda u socijalnim politikama neće biti u prvom planu.\nOvaj dokument izrađen je u okviru projekta “Izgradnja zagovaračke platforme za socijalnu uključenost u BiH” pod motom “Zastani i poslušaj” kojeg podržavaju Evropska unija i UNICEF.\nPrethodni članakZENICA Zvanice nisu mogle ni zamisliti da će autobusom na svadbu\nSljedeći članakSamoubistvo u zeničkom naselju Blatuša


Festival epske fantastike u DOB-u | PRIS\nNaslovna Najave Festival epske fantastike u DOB-u\nFestival epske fantastike u DOB-u\nFestival fantastike udruženja Mač i magija održaće se u nedelju, 2. oktobra, u prostorijama Doma omladine Beograda.\nNa festivalu će se održati 5 tribina na kojima će biti predstavljena nova dela domaćih autora fantastike sa mnogobrojnim gostima. Održaće se predavanja posvećena raznim autorima epske fantastike kao i tribine generalno posvećene žanru.\nU organizaciji kluba C22 iz Beograda i kluba D 20 iz Pančeva posetioci će moći da isprobaju brojne društvene igre na temu fantastike. Između otalih, moći će da igraju The Lord of the Rings Risk i Dungeons and Dragons društvene igre.\nOdržaće se i tradicionalno cosplay takmičenje, a svi koji žele da se pojave kao likovi iz fantastike, imaju punu slobodu da biraju koji će lik postati na dan. Postoji manji izuzetak kada je u pitanju cosplay takmičenje jer će poseban segment i nagradni fond biti posvećen vampirima i tribini Miloša Petkovića.\nCena ulaznice za koncenciju je 200 dinara.\nZa više informacija o temama tribina i festivalu, pogledajte Facebook event festivala.\nPrethodni tekstPromocija albuma Wolf’s Hunger-a\nNaredni tekstMetallica izbacila spot za drugi singl


Zvezdin oštar demanti: "Nije bilo podele besplatnih karata!" - Sportske.net\nZvezdin oštar demanti: "Nije bilo podele besplatnih karata!"\nKošarkaški klub Crvena zvezda demantovao je danas glasine da je klub delio besplatne ulaznice za utakmicu protiv Makabija u Evroligi i istakao da je ta praksa iskorenjena pre šest godina.\nZvezda započela novu kampanju - ''Teren ili ulica, pazi na korake''Lazić: "Drago mi je jer nam i dalje ne daju nikakve šanse"Dva lica Zvezde, "Ponos Izraela" na putu da postane redovna mušterijaZašto Antić mora kod psihijatra i kakve šamare želi da izbegne RadičevićAlimpijević otkrio zbog čega je ova pobeda još slađa!\nZvezda je, u saopštenju objavljenom na sajtu kluba, navela da najoštrije demantuje glasine pojedinih "proverenih izvora" i takozvanih "botova" na društvenim mrežama u četvrtak uveče o organizovanoj podeli besplatnih karata za meč protiv Makabija.\nUtakmici između Zvezde i Makabija koja je odigrana sinoć u "Beogradskoj areni" prisustvovalo je 8.230 gledalaca, koji su "u velikoj meri pomogli igračima da zabeleže novi trijumf, a klubu da prihoduje određena sredstva prodajom karata".\nKlub navodi da je od 2011. godine i dolaska nove uprave, politika po pitanju podele besplatnih ulaznica je ista, odnosno da je "institucija" besplatnih ulaznica je "iskorenjena".\n"Naši navijači znaju da kupovinom ulaznice direktno finansijski pomažu klubu da živi i održava standard koji je već godinama poznat, a to je borba za sve trofeje, jasan sistem po kome klub radi, i transparentno posluje", navodi se u saopštenju.\n"Zato nas čudi pokušaj dezinformisanja javnosti sa temom 'besplatna podela karata' i na ovaj način, tako svojstven nekima koji su tu 'praksu' poklanjanja hiljada karata upražnjavali godinama", dodaje se.\nZvezda je, kako se ističe, od 2013. i utakmice Evrolige sa Lokomotivom iz Krasnodara u Areni svojim finansijskim izveštajem i objavljivanjem prihoda i rashoda sa te utakmice, uvela standard koji do tada nije bio upražnjavan.\n"Takve utakmice su pre toga nazivale 'praznicima košarke i poklonima gradu i Republici' koji donose čist gubitak. Možda baš zbog prakse koja sada nama pokušava da se pripiše? Zvezda još jednom zahvaljuje svima koji su svojim prisustvom Areni pomogli igračima da izbore još jedan trijumf, uz razumevanje finansijske situacije i nemogućnosti mnogih da izdvoje novčana sredstva za velike evropske utakmice koje tokom jeseni igraju brojni klubovi našeg sportskog društva", zaključuje se u saopštenju Zvezde.\nEkipa Dušana Alimpijevića savladala je Makabi rezultatom 87:84 u okviru 4. kola Evrolige.


Partizan protiv Jagodine nastavio seriju loših rezultata\nBeta 8. novembra 2015. 19:05\nFudbaleri Jagodine i Partizana odigrali su večeras nerešeno 2:2 u poslednjoj utakmici 17. kola Super lige Srbije\nGolove za Jagodinu postigli su Uroš Nikolić u 11. minutu i Mladen Popović u 44, dok su strelci za Partizan bili Valerij Božinov u 74. i Stefan Babović u 84.\nJagodina je na poluvremenu vodila sa 2:0, a imala je i igrača više, ali ipak nije uspela da ostvari drugu pobedu u sezoni.\nU prethodnih 16 utakmica Jagodina je postigla samo šest golova, a na poslednje četiri meča protiv Partizana „ćurani“ su imali gol razliku 0:12.\nDomaći tim poveo je već u 11. minutu, kada je Frensis Kjereme posle prodora po desnoj strani dodao loptu Mladenu Petroviću, koji je u šesnaestercu vratio loptu ulevo unazad, a na nju je naleteo Uroš Nikolić i zabio je u mrežu.\nNajzabavniji trenutak meča desio se u 15. minutu, kada je nastao prekid od nekoliko minuta jer je na teren Gradskog stadiona uleteo pas lutalica, koji je nekoliko minuta bežao redarima i fudbalerima na terenu, a onda je sam napustio igralište i meč je nastavljen.\nJagodina se nije povlačila i igrala je bez poštovanja prema šampionu Srbije, koji nikako nije uspevao da poveže igru.\nStvari po crno-bele su postale još gore u 40. minutu, kada se Petar Grbić iz Partizana pokoškao sa Zoranom Kneževićem iz Jagodine i udario ga laktom u lice, zbog čega je dobio crveni karton.\nSamo četiri minuta kasnije, Jagodina je postigla svoj drugi gol, kada je Popović iskoristio centaršut i glavom sa zemlje savladao Filipa Kljajića.\nNakon toga je nastao novi prekid, jer su navijači Partizana u teren bacali baklje i probali da uđu na teren, ali ih je u tome sprečila policija.\nIako je imao igrača manje na terenu, Partizan je u drugom poluvremenu uspeo da dođe do izjednačenja.\nNikola Ninković je u 74. minutu izveo slobodan udarac sa oko 35 metara levo iskosa, a lopta je uz mnogo sreće stigla do usamljenog Valerija Božinova koji ju je glavom prosledio u mrežu Đorđa Nikolića.\nCrno-beli su nastavili sa ofanzivnom igrom, a izjednačujući gol postigli su posle dodavanja s levog boka ka Baboviću na ivici šesnaesterca, koji je posle kratkog driblinga šutirao pod prečku i savladao golmana domaće ekipe.\nOba tima su do kraja susreta imali sjajne prilike da stignu do sva tri boda.\nNapadač Jagodine Goran Jerković je u situaciji jedan na jedan sa Filipom Kljajićem bio neprecizan sa oko osam metara, dok je na drugoj strani golman Nikolić odbranio udarac Božinova posle dodavanja Ninkovića.\nPartizan posle kompletiranog 17. kola zauzima peto mesto sa 26 bodova, dok je Jagodina 15. sa 12 bodova.


Vreme 1133 - Dosije Nemacka: Svetska sila koja to ne zeli da bude -->\nPosle ujedinjenja ponovo prevelika za Evropu, a premala za svet, Nemačka traži novi put u partnerstvima sa Rusijom i Kinom, pokušava da shodno svojoj privrednoj sili bude politički lider u krizom zahvaćenoj Evropskoj uniji i deluje pomalo izgubljeno. U okviru svega toga Balkan je za Nemačku trećerazredna pozornica, a onih sedam uslova za Srbiju ni pomena vredni za nemačke medije\nProšle nedelje dr Andreas Šokenhof izgovorio je u Beogradu sedam uslova koje bi Srbija trebalo da ispuni, ako želi da počne pregovore za pristupanje Evropskoj uniji (vidi okvir). To nisu nikakvi novi uslovi, rekao je zamenik šefa vladajuće parlamentarne frakcije Hrišćansko-demokratske unije i Hrišćansko-socijalne unije CDU/CSU zadužen za oblasti spoljne, bezbednosne i evropske politike, sa njima je bila upoznata i prethodna vlada. Slična očekivanja nemačke vlade iznela je u Beogradu još u avgustu prošle godine kancelarka Angela Merkel prilikom susreta sa tadašnjim predsednikom Srbije Borisom Tadićem, koji pamtimo i po neprijatnoj zajedničkoj konferenciji za medije u Palati Srbija, prilikom koje je međusobno nerazumevanje bilo više nego očigledno. Krajem prošle godine Nemačka je prvo blokirala da Srbija dobije status kandidata za pristupanje EU, ali je početkom ove godine zarad mira sa ostalim evropskim partnerima ipak popustila.\nTRAŽI SE NEMAČKO LIDERSTVO: Ministri spoljnih poslova država članica NATO-a ispred Brandenburške kapije\nZa doktora Šokenhofa poseta Beogradu bila je busines as usual, manje više je došao da podseti na domaći zadatak koji Srbija nije uradila, a koji je uslov za prelazak u viši razred, te da to, što Berlin na kraju nije stavio veto na u praksi malo značajan status kandidata, ne znači da je odustao od svojih uslova za početak (i te kako značajnih) pristupnih pregovora. Ono što je u Srbiji izazvalo malu medijsku buru i punilo naslovne strane novina, bilo je daleko ispod radara vodećih nemačkih medija.\nDrugim rečima, jedva da se neko i osvrnuo na to, što tamo nekakve uslove Bundestaga Srbiji iznosi dr Šokenhof, kod kuće poznat po tome što je u julu prošle godine izazvao sudar sa 2,3 promila alkohola u krvi, nakon čega je priznao da je alkoholičar, da je "bolestan i da mu je potrebna pomoć" ("Švebiše Cajtung"), te je četiri nedelje proveo u institutu za lečenje od alkoholizma, gde je "naučio kako da više ne potiskuje osećanja" ("Bild am Zontag"). Svoju borbu sa alkoholom ispovedao je pred milionskom televizijskom publikom, nakon što se vratio na posao.\nDežurni srpski analitičari tumačili su staru poruku novog kurira iz Berlina kao da "od sada više nije moguća politika i EU i Kosovo" (Ognjen Pribićević), da je Srbija stavljena "ne samo pred izbor Kosovo ili EU, već i EU ili Rusija" (Predrag Simić), da je ta poruka "poput ultimatuma" (Slobodan Antonić), ili da "predusretljivost i pragmatičnost nove srpske vlade povodom fusnote nije sa druge strane dočekana sa spremnošću na protivustupke" (Vladimir Todorić). Naročitu pozornost izazvala je sedma, "nova", tačka "ultimatuma", u kojoj se spominje pravno obavezujući sporazum o dobrosusedskim odnosima, što bi po nekima bilo jednako stavljanju potpisa na kosovsku nezavisnost.\nTREĆERAZREDNA POZORNICA: Valja pri svemu imati na umu da na listi prioriteta, ili strateških ciljeva Nemačke, tempo srpskog približavanja EU ne postoji. Ozbiljniji problem za EU i SAD, pa samim tim i za Nemačku, do određene mere bi predstavljalo, da Srbija zaista počinje da se pretvara u "rusku guberniju". Ali, dok je Srbija kako-tako na evropskom putu, sve dok ne predstavlja opasnost po stabilnost regiona, u jeku finansijske i privredne krize, dok se zemlje EU suočavaju sa recesijom i rekordnom nezaposlenošću, dok je opstanak evrozone u sadašnjem obliku neizvestan, sa krizom na bliskom istoku i nesagledivim raspletom "Arapskog proleća", u Berlinu, baš kao i u drugim zapadnim prestonicama, ima sve manje strpljenja za cinculiranje sa nerešenim posledicama raspada bivše Jugoslavije. Nemačka aktivna uloga u raspadu bivše Jugoslavije pre više od dve decenije ne stavlja se u kontekst današnje politike prema Srbiji, već se tretira kao presedan u ukupnoj bezbednosnoj politici Berlina posle Drugog svetskog rata, baš kao i to što je nemački vojnik posle poraza Hitlera prvi put ispalio metak u junu 1999. u Prizrenu.\nSvidelo se to nekome ili ne, poruka Šokehofa bila je: budite dobri i uradite domaći zadatak, ili ćete ponavljati razred, jer mi sada imamo preča posla. "Interes Nemačke na Balkanu" nije nikakva "dominacija", "kolonizacija" i slično, već da zemlje tzv. Zapadnog Balkana budu dovoljno stabilne i mirne. Sa stanovišta Nemačke, koja je priznala nezavisnost Kosova, Srbija, koja ga aktivno ne priznaje, jeste faktor destabilizacije koji remeti mir. To je Merkelova jasno stavila do znanja i "dokazano proevropskom" Tadiću. Na sličnim osnovama – da ne prave probleme ostatku EU – Berlin vodi i politiku prema Bugarskoj (sistemska korupcija) i Rumuniji (bespravna država).\nZa Srbiju nije ohrabrujuće to što je Balkan za Nemačku sporedan teren, jer to može da znači da se odluke donose po inerciji i bez preteranog udubljivanja u moguće posledice.\nIz srpske vlade se moglo čuti da je nemačka poruka "primljena k znanju" (Ministarstvo spoljnih poslova), da su Nemci bili "surovo iskreni" (Aleksandar Vučić, uz dodatak da je i on bio iskren), da Srbija na putu ka EU vozi slalom (Ivica Dačić) i da je "Kosovo naše sve dok ga ne damo" (Tomislav Nikolić).\nSvojih sedam uslova za okončanje srpske kosovske Odiseje na putu ka Briselu Šokenhof je u Beogradu izneo u trenutku kada se redefinišu položaj i uloga Nemačke između Vašingtona, Pariza, Moskve i Pekinga, između Rima, Madrida i Atine, kada se diskutuje o novoj ulozi Nemačke unutar NATO-a, njenim strateškim privrednim, bezbednosnim i političkim ciljevima i opstanku evrozone. Zemlje ex-Yu su u svemu tome trećerazredna pozornica.\nISUVIŠE VELIKI ZA EVROPU: Još 1988. godine, više od decenije pre ujedinjenja, istoričar Kristijan Hake napisao je knjigu o Nemačkoj pod naslovom "Svetska sila protiv svoje volje". Danas ova definicija bolje nego ikada ilustruje položaj u kome se Nemačka našla: Od Berlina se očekuje da preuzme vodeću ulogu u spasavanju evrozone, od čijeg raspleta zavisi i stabilnost svetskih tržišta. Očekivanja evropskih partnera od vlade kancelarke Angele Merkel nisu veća od očekivanja Vašingtona i Pekinga, koji manje ili više diplomatski zahtevaju da Nemačka kao "najveći akcionar Evropske unije", kao zemlja koja je "najviše profitirala od uvođenja evra", sada treba da plati koliko god je to potrebno, da bi evrozona opstala u postojećem obliku. Opšta kritika glasi da su nemački "privredni primat" i "političko oklevanje" postali nespojivi.\nOpterećeni ulogom Nemačke u istoriji dvadesetog veka, nemački vodeći političari osećaju se vidno neprijatno u ulozi "spasitelja Evrope i sveta" u kojoj su se našli. To što je Nemačka od svog ujedinjenja ponovo postala "isuviše velika da bi bila normalna evropska država, a da je i dalje isuviše mala da bi predstavljala svetsku super-silu", kako je pisao londonski "Fajnenšel tajms", više od dve decenije predstavlja nerešivu enigmu za nemačku politiku. Nemačko insistiranje na ujedinjenoj Evropi nije bilo motivisano željom za dominacijom, već naprotiv, željom da se ukidanjem granica i uspostavljanjem zajedničkog tržišta i zajedničke monete ujedinjena Nemačka bezbolno utopi u ostatak Evrope.\nNa Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji početkom ove godine popularni britanski istoričar Timoti Garton Eš rekao je da je vodeća uloga Nemačke proistekla iz "zakona neželjenih posledica" (law of unintended consequences). Tek pošto je privredno ujedinjenje EU prošlo tako uspešno za Berlin, hoćeš-nećeš to je dovelo do sadašnje vodeće pozicije Nemačke. Garton Eš u tome vidi "šansu za Nemačku", da pokaže da je po završetku Drugog svetskog rata izrasla u "odgovornu" naciju.\nNemačka takvu ulogu nije želela – a ni mnogi drugi joj to nisu želeli – i iz toga proizlazi oklevanje Berlina: u odnosu na evrozonu, u odnosu na NATO, u odnosu na svetska žarišta. Na pitanje o "više nemačkog vođstva" ministar odbrane Tomas de Mezijer je rekao: "Ne treba u tome preterivati." Jer, mnogi Nemci priželjkuju veću globalnu ulogu Nemačke što se tiče privrede, ali to ne važi za bezbednosnu politiku.\nVodeći nemački političari uzdržavaju se da odgovore na globalna pitanja, a po pitanju evrozone ne daju odgovore po ukusu ostalih. Jer, Nemačka još nije pronašla odgovor na filozofsko pitanje, na koje podseća nedeljnik "Špigl": kako zemlja, kakva je Nemačka, može uopšte da pokaže čvrstinu u vođstvu, kada njen narod zbog istorijskih razloga ima problema sa samom mišlju na vođstvo i vođe (vođstvo – Führung, vođa – Führer).\nTu slabost Nemačke, u kojoj su generacije sistemski suočavane sa Zlom koje je prošlog veka nanela čovečanstvu sledeći Firera, druge zemlje koriste kada se ne slažu sa politikom Berlina. Ministar spoljnih poslova Poljske Radoslav Sikorski, na primer, upozorio je Nemce "da im privredni uspeh ne udari u glavu", a šef svetske banke Robert Zelik da bi Berlinu mogla da pripadne uloga babaroge, ako nemačka vlada nastavi bandoglavo da insistira na strogoj štednji diljem Evrope. Da sada ne navodimo karikature Merkelove sa hitlerovskim brčićima ili naslove tipa "Četvrti rajh"...\nKada Nemačka od prezadužene Grčke traži da ispunjava svoje obaveze ako hoće da ostane u evrozoni, Grci kontriraju megalomanskim zahtevima za, sa stanovišta Grčke, nerešenom ratnom odštetom. Mediji preuzimaju stereotipe koji utiču na dnevnu politiku. Tako je nemački nedeljnik "Fokus" objavio sliku Afrodite sa ispruženim srednjim prstom i naslov "Prevaranti u evro-porodici". U Grčkoj su novine odgovorile naslovima tipa "Arbeit macht frei" i sličnim aluzijama na naciste. Odgovor u Nemačkoj u visokotiražnom "Bild cajtungu": "Vi bankrotirani Grci, prodajte najzad vaša ostrva". Reakcija u Grčkoj: glavna komanda nacističke mornarice htela je da uzme Krit za stalnu bazu, grčki istoričari su pronašli zapise u kojima neki nemački general odgovoran za masakre o Grcima govori kao o "lenjivcima, nikogovićima...". Stereotip, kojim danas barata nemačka žuta štampa.\nZa nemačke političare nema isti prizvuk, kao za američke ili britanske, francuske ili ruske, kada istoričar Eš kaže: "Najnormalnija stvar na svetu za moćnu naciju jeste da se od nje traži da pokaže čvrstinu pri vođstvu, i kada pokaže tu čvrstinu, da nauči da živi sa neminovnom kritikom." Uvek je tu negde prisutan "istorijski greh".\nNOVE NEMAČKE ILUZIJE: Konzervativni "Frankfurter algemajne cajtung" početkom godine objavio je tekst Tonija Korna, dugogodišnjeg spoljnopolitičkog savetnika u Vašingtonu koji predaje na američkom Foreign Service Institute, pod naslovom "Nove nemačke iluzije". Da bi se razumela uloga Nemačke u današnjem svetu, on preporučuje knjigu Frica Fišera Rat iluzija: nemačka politika od 1911. do 1914, objavljenu 1969. godine. "Naravno, bojno polje danas nije vojne, već monetarne prirode", piše Korn, "klasa preduzimača i bankara preuzela je ulogu pruskih junkera, a Bundesbanka ulogu generalštaba. Ali nam se, sve u svemu, scena čini poznata."\nKorn piše da je Nemačka maestralno iskoristila svoju istorijsku šansu posle 1989, da je uprkos ogromnim troškovima ujedinjenja uspela da oživi "nezvaničnu privrednu imperiju" u srednjoj Evropi, da učvrsti svoju vodeću poziciju unutar EU i da pretekne SAD kao drugu najveću izvoznu naciju posle Kine. "Nemačka privredna sila dovela je Nemačku do jedinstvenog položaja u svetu – položaja koji nemački generali u XX veku nisu uspeli da dosegnu."\nUz poznatu opasku da je Nemačka ponovo "isuviše velika za Evropu, i isuviše mala za svet", Korn kritikuje Berlin da bi istovremeno hteo da "zadrži status kvo i da utiče na veliku igru", a da to ne ide – Evropska centralna banka ne može da se pretvori u klon Bundesbanke, već bi trebalo da se preoblikuje po uzoru na američku Centralnu banku. Po njemu, nemačka politika predvođena Angelom Merkel, pokazuje isti nedostatak državničkog umeća, kao što je bio slučaj sa nemačkim vođstvom u predvečerje Prvog svetskog rata. Jer, tako glasi teza koja nije usamljena, Nemačka navodno od 27 članica EU pokušava da napravi "moderan pandan" onih 25 saveznih država, tri hanzeatska grada i jedne pokrajine Nemačkog carstva (1871–1918).\nTo je, svakako, preterano, ali je činjenica da Nemačka danas stremi federalizaciji EU po sopstvenim shvatanjima. Ta ideja u vladajućim strukturama EU ne nailazi na otpor, naprotiv, ali se razlikuje pogled na tajming: Nemačka bi da se prvo oforme odgovarajuće strukture, to jest kontrolni mehanizmi u Briselu (što je svakako višegodišnji proces sa mnogo prepreka u nacionalnim državama), pa onda da još veća finansijska sredstva po unapred utvrđenim kriterijumima stavi na raspolaganje ugroženim evropskim partnerima; većina ostalih kaže da za tako nešto usred krize nema vremena i da Nemačka mora da deluje odmah, ili će evrozonu nositi na duši.\nBEZBEDNOSNA POLITIKA: Zbog istorijskog tereta u Nemačkoj se decenijama posle Drugog svetskog rata striktno razdvajala bezbednosna od privredne politike. U Vašingtonu već dugo to smatraju "naivnim", to jest da se Nemačka izgovarajući se na svoju pacifističku doktrinu izvlači iz svojih obaveza u sklopu NATO-a. Sa stanovišta SAD, prirodno je da se vojna sila upotrebljava u svrhe privrednih interesa, samo što se to pakuje u oblandu "nacionalnih interesa", borbu protiv terorizma, "humanitarne intervencije"...\nU Nemačkoj je to doskora bio tabu. Kada je tadašnjem predsedniku Nemačke Horstu Keleru 2010. posle posete Avganistanu pred novinarima izletela opaska da bi eventualno mogla da se upotrebi vojna sila, kako bi se odbranili nemački interesi, kao što je na primer obezbeđivanje slobodnih trgovinskih puteva, u Nemačkoj je nastala tolika halabuka da je Keler na kraju podneo ostavku.\nTadašnji ministar odbrane Karl-Teodor cu Gutenberg (CSU) (podneo ostavku zbog afere da je falsifikovao doktorsku disertaciju) bio je jedan od retkih koji su stali na stranu Kelera i rekao da bezbednosna politika treba otvoreno da ide ruku podruku sa privrednim interesima, jer je "potreba za sirovinama nadolazećih privrednih sila sve veća i predstavlja konkurenciju nemačkim potrebama". Tim izjavama srušen je decenijski tabu u nemačkoj politici i javnosti.\nU aktuelnoj Beloj knjizi nemačke vlade stoji mnogo opreznija formulacija, da se "bezbednosna politika rukovodi i ciljem, da se sačuvaju interesi naše zemlje i da se podstiče nesputana svetska trgovina kao osnova našeg blagostanja". Godine 2006, kada je Bela knjiga objavljena, ova formulacija je izazvala pravu buru.\nSocijaldemokrate su napale Gutenberga da odbrambeni mandat nemačke vojske hoće da promeni u nalog za intervencionizam u svrhu sprovođenja nemačkih privrednih interesa, te da nemački ustav izričito zabranjuje izazivanje i učešće u "privrednim ratovima".\nIz SAD neretko dolaze apeli da Nemačka treba da prestane sa svojom "samoinscenacijom civilne sile", jer se "niko više ne plaši nemačkih vojnika, već nemačkog nečinjenja". U jednoj studiji na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku piše da introvertno, pacifističko držanje Nemačke ne odgovara više duhu vremena, jer uspon zemalja kao što su Indija, Kina, Rusija ili Brazil znači da Nemačka izvan Evrope mora da se rukovodi interesima očuvanja evropskih vrednosti, liberalnog svetskog poretka i mirovnog projekta zvanog Evropa. Tako bi i izvoz oružja sasvim legitimno trebalo da se shvati kao "strateški instrument". Takvi zahtevi odgovaraju politici SAD da pored Velike Britanije imaju drugog jakog partnera u Evropi za svoj intervencionizam. Francuska nikada nije dolazila u obzir, jer kao i De Gol, i Miteran je težio ka slabljenju uticaja SAD u Evropi i unutar NATO-a.\nZa nemačku političku elitu pozicioniranje kao globalne, ne samo privredne sile, sasvim je nov teren i stiče se utisak da ona još uvek luta.\nBRIK: U martu 2012. nemački nedeljnik "Fokus" objavio je komentar pod naslovom "Da li nam je uopšte još potrebna Evropa?". U Članku se navodi studija Instituta nemačke privrede (IW) koja ukazuje na to da SAD i Evropa postaju sve manje važne za rast svetske privrede, dok na drugoj strani raste uticaj Brazila, Rusije, Indije i Kine (BRIK). "Trgovinski giganti sutrašnjice bivaju sve važniji za Nemačku", zaključuje studija. Jer, privredni učinak zemalja BRIK-a već 2015. mogao bi da bude dvostruko veći od učinka svih država evrozone zajedno. Od toga malo koja zemlja može toliko da profitira kao Nemačka, čija industrija proizvodi tačno ono za čim vlada potražnja u zemljama BRIK-a – mašine, vozila, elektroniku, hemijske proizvode. Oružje se u studiji ne spominje.\nMeđu Nemcima se od izbijanja krize širi osećanje da Evropa "isuviše traži od njih", da treba da spasavaju evrozonu tako što će svojim "mukotrpno izgrađenim blagostanjem" garantovati za "rasipništvo" drugih, a hvala za to im je da ih nazivaju "monstrumima žednim moći".\nPrivreda Nemačke je do sada bila prvenstveno orijentisana na Evropu. Sa krizom evrozone i slabljenjem kupovne moći evropskih partnera, logično je da Nemačka srednjoročno razmatra kako da očekivani pad izvoza u države EU, u kojima opada životni standard, nadomesti izvozom na treća tržišta. Kao što je u bezbednosnoj politici razbijen tabu da se ona striktno razdvaja od privredne politike, tako se polako razbija i tabu o nužnosti opstanka evrozone.\n"Fokus" kao pionire ideje da evrozonu ne treba čuvati po svaku cenu navodi Franca Ferenbaha, šefa glavnog odbora Boša i Volfganga Rajclea iz koncerna Linde. Iako oba koncerna tradicionalno žive od poslova na Starom kontinentu, osećaju se dovoljno snažnim da gubitke u Evropi nadoknade dobitkom na tržištima zemalja BRIK-a.\n"Fajnenšel tajms" je tim povodom komentarisao da će ako "Nemačka želi da se nanovo pozicionira na privrednoj karti, svetska politika naći način da se tome prilagodi".\n"Radije pobednici sutra nego gubitnici danas", piše u "Fokusu", aludirajući da bi Nemačka trebalo još brže da se privredno preorientiše na tržišta zemalja BRIK-a. Pritom se zbog "nedemokratskog" karaktera te četiri države isključuje političko savezništvo. Takođe, potpuna propast evra i eventualno ponovno uvođenje nemačke marke bilo bi pogubno po drugog najvećeg izvoznika na svetu, jer bi zbog snage samostalne nemačke valute proizvodi Made in Germany bili isuviše skupi za ostala tržišta.\nMeđutim, Nemačka privreda će svakako još dugo biti upućena na tržište EU, pa tako i vezana za sudbinu evrozone, mada rast izvoza na treća tržišta, pre svega kinesko (vidi okvir), kontinuirano beleži zadivljujuć rast. Na osnovu podataka Savezne službe za statistiku za 2011. godinu, okruglo 71 odsto nemačkog izvoza ide u Evropu, od toga oko 59 odsto u države članice EU. U Aziju Nemačka izvozi oko 16 odsto, u SAD 10 odsto, u Afriku i Okeaniju dva odnosno jedan odsto. Prošle godine nemački izvoz je iznosio rekordnih 1060 milijardi evra, a uvezla je robu u vrednosti od 902 milijarde evra.\nKAD BI RUSI BILI KAO NJIHOVE PESME: Tako glasi pesma jednog austrijskog kabaretiste. Odnos Nemačke i Rusije, to jest Pruske i Rusije, jeste slika i prilika evropske istorije: savezništva, izdaje, ratovi....\n"Velika koalicija carice Marije Terezije sa Rusijom i Francuskom protiv ekspanzije Pruske je Fridriha Velikog nakon Sedmogodišnjeg rata (1756–1763) dovela do ruba propasti. Posle bitke kod Kunersdorfa (12. avgust 1759), u kojoj je Fridrih protiv Rusa i Austrijanaca izgubio polovinu svoje vojske i gotovo čitavu artiljeriju, odredi Kozaka opljačkali su Berlin. Dve godine kasnije Petar III, obožavalac Fridriha, nasledio je od carice Elizabete presto u Peterburgu. Fridrihu je sada bila sigurna zaleđina, Hubertusburški mir (15. februar 1763) potvrdio je Prusku kao srednjoevropsku silu. Koliko je problematično savezništvo sa Rusijom, pokazalo se već kada je Napoleon I napao Prusku. Nekoliko nedelja pre pruske katastrofe kod Jene i Aueršteta (14. oktobar 1806) car Aleksandar I je na grobnici pruskih kraljeva Fridrihu Vilhelmu III obećao podršku protiv Francuske. Godinu dana kasnije je Pruska, koju je Rusija ostavila na cedilu, u mirovnom ugovoru u Tilsitu (9. jul 1807) morala u korist Napoleonovih saveznika da se odrekne svih oblasti između Rajne i Elbe, okruga Kotbus, Gdanjska i većeg dela svojih poljskih provincija sa sve Varšavom."\nOvaj istorijski isečak objavio je nemački "Špigl" još 1955, deset godina po završetku Drugog svetskog rata, povodom 200. godišnjice nemačko-ruskih odnosa. Ton je bio da je savezništvo sa Rusijom nepouzdano, da se drži samo dotle dok se ne sukobe interesi na Baltičkom moru, u Poljskoj i na Balkanu.\nPedeset pet godina kasnija nemački "Cajt" piše o "himni" koju kancelarka Angela Merkel "zaneseno" peva prilikom posete tadašnjem predsedniku Rusije Medvedevu. "Razvio se... veoma dubok i veoma prijateljski odnos", rekla je Merkelova, a toliki prijatelji mogu da govore i o teškim pitanjima. Merkelova je nastavila tamo gde je stao njen socijaldemokratski prethodnik Gerhard Šreder, koji je nemačko-ruske odnose podigao na sasvim novi nivo (samo nekoliko nedelja posle promene vlasti u Nemačkoj 2005. godine, procurila je u javnost poslovna veza Šredara sa ruskim Gaspromom. Šreder je nešto kasnije postao predsedavajući nadzornog odbora Severnog toka – Nord Stream). Na predlog Gasproma, na mesto predsedavajućeg nadzornog odbora za Srbiju važnog Južnog toka (South Stream) ove godine je postavljen takođe Nemac, bivši gradonačelnik Hamburga Hening Fošerau.\nU junu prošle godine, povodom 70. godišnjice napada Nemačke na Sovjetski Savez, ministri spoljnih poslova Nemačke i Rusije, Gvido Verstervele i Sergej Lavrov, potpisuju zajednički novinski tekst u kome kažu: "Nemačka i Rusija će i ubuduće zajednički delovati puni poverenja jedni u druge, kako bi učvrstili bezbednost i stabilnost na našem kontinentu i da bi se zajednički uhvatili u koštac sa bezbednosno-političkim izazovima u smislu pravednih rešenja prihvatljivih za sve. Ostali partneri, koji dele ove principijelne ciljeve sa nama, u toj saradnji su srdačno dobrodošli!" Mnogo toga se promenilo od pruskih savezništava.\nNemačka u ruskoj spoljnotrgovinskoj razmeni učestvuje sa 8,7 odsto, na drugom je mestu posle Kine (10,2 odsto). Godine 2011. spoljnotrgovinska razmena skočila je prema podacima nemačkog ministarstva spoljnih poslova za čitavih 29 odsto u odnosu na prethodnu godina, tj. na 75 milijardi evra, pri čemu Nemačka beleži suficit i sa Rusijom. Nemačka iz Rusije uvozi uglavnom sirovine, naftu i gas, a izvozi mašine, automobile i automobilske delove, elektronske, elektrotehničke i hemijske proizvode. U Rusiji trenutno radi više od 6200 firmi sa nemačkim učešćem. Nemačka politika Rusiju definiše kao jedno od prioritetnih tržišta i zbog velike potrebe za modernizacijom.\nBaš kao što Nemačka zauzima posebno mesto u odnosima Kine i drugih država BRIK-a, to je slučaj i sa Rusijom. Partnerstvo na relaciji Berlin–Moskva, zajednički interesi Nemačke i Rusije, bitno utiču na politiku EU. Davno su prošla vremena kada bi to savezništvo moglo da trpi zbog nekakvih problemčića na Balkanu.\nSAD, FRANCUSKA, IZRAEL: Spoljnu politiku Nemačke posle Drugog svetskog rata određivao je pre svega odnos prema SAD, Francuskoj i Izraelu. Za razliku od ratom razorenih evropskih država, sa početkom hladnog rata, SAD nisu oklevale da ojačaju poziciju Nemačke. Odnos između dve države zasnivao se na Maršalovom planu, na integraciji Nemačke u Zapad, na "povratak u civilizovan svet posla nacističkog kraha civilizacije", kako je pisao "Frankfurter algemajne cajtung", što je sve, baš kao i "nemačko privredno čudo", svesrdno podržavala Amerika. SAD su bez oklevanja zalegle i za ujedinjenje istočne i zapadne Nemačke, koje je obeležilo kraj čitave hladnoratovske ere.\nKoliko god da su SAD želele da Nemačka u Evropi sa Velikom Britanijom bude zemlja sa kojom ima "posebne odnose", to se nije dogodilo. Nemačko-američki odnosi danas se suštinski ne razlikuju od obaveza i interesa ostalih regionalnih sila sa jedinom preostalom pravom svetskom silom. Vašington je otvoreno negodovao i smatrao to nekom vrstom izdaje kada je Nemačka odbila da učestvuje u drugom ratu protiv Iraka.\nVeoma uticajni Atlantski savet, u čiji krug spadaju, na primer, i Medlin Olbrajt i Kondoliza Rajs, u svom izveštaju pred samit NATO-a u Čikagu ove godine kritikuje Nemačku da je što se tiče njenog političkog i vojnog liderstva "izgubljena nacija". Ljutit ton izazvalo je ne samo to što se Nemačka u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija uzdržala od toga da podrži vojnu intervenciju u Libiji, već pre svega zbog toga što je kancelarka Merkel najavila drastično kresanje vojnog budžeta, pa samim tim i finansiranje NATO-a. U izveštaju piše: "Slaba Nemačka bez mogućnosti da interveniše širom sveta neminovno slabi NATO." SAD snosi 75 odsto troškova NATO-a.\nNa pitanje magazina "Forin polisi" koji će faktori uticati na nemačku spoljnu politiku do 2020. godine, samo tri upitana eksperta odgovorila su "transatlantsko partnerstvo sa SAD", dok je njih 14 istaklo "nemačku privrženost statusu kvo".\nOdnosi Nemačke i Francuske, prevazilaženje "istorijskog neprijateljstva", od samog početka bili su srž ujedinjenja Evrope. Pomirenje, na kome u kontinuitetu insistiraju nemačke i francuske političke elite – od Adenauera do Merkelove, od Šumana i De Gola do Sarkozija – postalo je politička rutina, dovelo do partnerstva, bez koga je nezamisliv opstanak EU.\nZbog holokausta i nacističkog bremena Nemačka je prilikom višegeneracijskog procesa suočavanja sa prošlošću, to jest nacionalnog pročišćenja, brižljivo vodila računa o interesima Izraela. Nacistička prošlost je bitno uticala, i utiče, na nemačku politiku prema Bliskom istoku.\nNemačka je posle Drugog svetskog rata težila tome da svoju spoljnu politiku uskladi sa SAD i Francuskom, u retkim slučajevima se opredeljivala za jednu ili drugu stranu. Posle odbijanja da učestvuje u drugom iračkom ratu, pravi presedan je napravljen direktnim uplitanjem u raspad bivše Jugoslavije.\nU DUHU VELESILE: SAD, Francuska i Velika Britanija donekle su imale razumevanja što je Nemačka odbila učešće u drugom iračkom ratu 1990/91, zbog jakog pacifističkog pokreta i nemačkog ustava koji zabranjuje borbene intervencije nemačke vojske na stranom tlu. Utoliko je veće iznenađenje predstavljala aktivna uloga koju je Nemačka odigrala u raspadu bivše Jugoslavije.\nVeć prva spoljnopolitička inicijativa "nove Nemačke" pokazala je da se ujedinjena Nemačka razlikuje od stare Savezne Republike: pritisak koji je Nemačka vršila da se prizna nezavisnost Slovenije i Hrvatske nije, kao ranije, prethodno bio dogovoren unutar NATO-a ili Evropske zajednice. Bila je to jednostrana akcija Berlina na sopstvenu inicijativu.\nNe samo da se Nemačka nije uzdržavala, kao u slučaju Iraka, već je preuzela vođstvo. "Po prvi put Nemačka je svoju privrednu silu upotrebila da dođe do političkog cilja", piše bivši diplomata, nekadašnji predsednik German Marshall Fund of the United States i istoričar dr Robert Džerald Livingston. Pritom se nije samo usprotivila željama SAD, "već i generalnom sekretaru UN, Savetu bezbednosti i gotovo polovini svojih partnera iz Evropske zajednice, čiju je saglasnost za priznavanje republika koje su htele da se otcepe dobila tek nakon silnog pritiska".\nTaj kurs je, piše Livingston, napustio sva spoljnopolitička načela Savezne Republike Nemačke. Ne samo da se Berlin umešao u građanski rat, već je na sebe preuzeo i veliki rizik, a da se pritom tadašnja administracija Džordža Buša (seniora) nedvosmisleno tome protivila.\nPo prvi, i do sada jedini put od 1945. godine, Nemačka je delovala kao svetska sila, samostalno i samosvesno je prigrabila vodeću političku ulogu u sukobu koji je ugrožavao bezbednost Evrope. Haos, kolaps komunizma koji je podstakao etničke sukobe, poremetio je Nemce, navikle na stabilne strukture, i što se tiče sopstvenog političkog sistema i međunarodnih odnosa, piše Livingston.\nOn objašnjava da je urođena nemačka predstava o stabilnosti i redu uticala na odluku da se priznaju republike koje su htele da se otcepe od ratom zahvaćene SFRJ, te da stvore posve nov poredak i samim tim stabilnost u regionu. Mimo toga, priznavanje Slovenije i Hrvatske bio je korak ka stvaranju nove sfere nemačkog uticaja u srednjoj i istočnoj Evropi – ne da bi ih politički kontrolisale, već da bi predupredile stabilnost regije.\nU samoj Nemačkoj uplitanje u građanski rat u SFRJ, baš kao i kasnije bombardovanje SRJ 1999, opravdava se i time da Nemačka, baš zbog istorijskog bremena koje nosi, nije mogla pasivno da posmatra nova razaranja i ubistva u Evropi.\nZemlji "prevelikoj za Evropu, a premaloj za svet", privrženoj redu i miru, koja politički instinktivno teži održavanju statusa kvo, u nemirnim, nesređenim vremenima dopala je ključna uloga u rešavanju evropske krize. U toj ulozi deluje dosta izgubljeno.\nSedam uslova Nemačke za početak pristupnih pregovora sa Evropskom unijom\n1. Do trenutka donošenja odluke o otpočinjanju pregovora Srbija mora da ispuni Akcioni plan koji je početkom 2011. godine sklopila sa Evropskom komisijom. Taj plan obuhvata 96 tačaka, odnosno zadataka i zakona koji su utvrđeni Akcionim planom.\n2. Rasvetljavanje napada na nemačku ambasadu u februaru 2008. godine, kada je Nemačka priznala nezavisnost Kosova. Očekuju se vidljivi pomaci u razjašnjenju i krivičnom gonjenju.\n3. Iako je Srbija proteklih godina preduzela vidljive korake u prevazilaženju prošlosti, potrebno je dalje napredovanje. Korak nazad je izjava "da u Srebrenici nije bilo genocida". Bundestag očekuje jasne signale u pravcu nastavka pomirenja u regionu.\n4. Pre donošenja odluke u nemačkom parlamentu o otpočinjanju pregovora Srbije, očekuje se potpuna realizacija dosadašnjih rezultata u procesu dijaloga između Beograda i Prištine i dogovor o nastavku dijaloga izvan već predviđenih tema, kao što su energetika i telekomunikacije. Pre donošenje odluke o pregovorima Srbije mora da dođe do vidljivog napretka u pogledu rešenja još otvorenih bilateralnih pitanja sa Kosovom.\n5. Bitno očekivanje odnosi se na – srpske paralelne institucije na severu Kosova. Pre otpočinjanja pregovora Bundestag očekuje početak kontinuiranog ukidanja paralelnih struktura u bezbednosnom aparatu i upravi, kao i njihovog finansiranja.\n6. Beograd mora još više da upotrebi svoj uticaj i da kontinuirano utiče na Srbe sa severa da aktivno sarađuju sa Euleksom i Kforom.\n7. Pristupanjem, članice ne smeju unositi nerešene sukobe u EU. Srbija pre pregovora mora da pokaže vidljivu volju da je spremna da postigne pravno obavezujuću normalizaciju odnosa sa Kosovom s perspektivom da obe punopravne članice u smislu EU ugovora mogu realizovati svoja prava i obaveze nezavisno jedna od druge i zajedno.\nKina – glavni pravac nemačkih investicija\nU odnosu na Kinu Berlin pokazuje tendenciju da preuzme vođstvo u EU spram politike prema Kini, što i nije nelogično, jer nemački izvoz u Kinu iznosi skoro 30 odsto ukupnog izvoza EU u tu zemlju. SAD pak zameraju nemačkoj političkoj eliti da naivno veruje u "čistu" privrednu politiku, a da to tobože kod ostalih Evropejaca otvara određenu sumnju spram nemačkom vođstvu.\nU svakom slučaju, od maja 2004. godine i zajedničke izjave tadašnjeg nemačkog kancelara Gerharda Šredera i premijera Kine Ven Điabaoa, nemačko-kineski odnosi tretiraju se kao "strateško partnerstvo u globalnoj odgovornosti", stoji na veb-sajtu ministarstva spoljnih poslova Nemačke. Od 2010. bilateralni odnosi podignuti su na viši nivo, vlade dve države sastajaće se jednom godišnje zarad zajedničkih konsultacija.\nKina Nemačku ne vidi samo privredno, već i politički kao "kapiju za Evropu". Trgovinska razmena 2009. iznosila je 94 milijarde evra, a 2011. oko 145 milijardi evra. Kina je jedina zemlja sa kojom Nemačka ima spoljnotrgovinski deficit (2011. godine izvoz je iznosio oko 65 milijardi evra, a uvoz 80 milijardi evra), s tim što je nemački izvoz prošle godine skočio za skoro četvrtinu, dok rast uvoza kineske robe stagnira.\nNa osnovu podataka Trgovinske komore Nemačke, u Kini je aktivno preko 5000 nemačkih firmi sa oko 220.000 zaposlenih, a godišnje nemačke direktne investicije iznose oko 18 milijardi evra.\nKina ima najveće devizne rezerve na svetu – 3200 milijardi dolara.\nNemačka na Balkanu: Džin u Liliputu\nTek nešto više od 30 milijardi evra bio je tokom 2011. godine obim privredne saradnje devet balkanskih država sa Nemačkom (ex-SFRJ zemlje, bez Slovenije, ali sa Albanijom, Bugarskom, Rumunijom i Kosovom, čiju je nezavisnost Nemačka priznala). Ova brojka može delovati velika ako se posmatra iz perspektive zemalja poput Srbije ili Hrvatske, čija ukupna privredna saradnja sa svim zemljama sveta ne prelazi 25 milijardi evra. Stvari drugačije izgledaju ako se zna da u tih 30 milijardi Rumunija sama učestvuje sa više od 17; prava slika o privrednom značaju ovog regiona za Nemačku ipak se dobija kada se pogleda obim nemačko-francuske saradnje. Francuska je zemlja u koju Nemačka najviše izvozi, a na trećem mestu je po količini uvoza u Nemačku. Ukupan obim saradnje – 167,7 milijardi evra u 2011. godini (10,5 milijardi nemačkog izvoza u Francusku i 66 milijardi francuskog izvoza u Nemačku).\nNemačko ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ) sarađuje sa pet od pomenutih devet država – reč je o zemljama u razvoju: Srbiji, Crnoj Gori, Albaniji, Makedoniji i Kosovu. Prioriteti nemačke vlade u ovim zemljama su slični i ona potpisuje bilateralne ugovore sa svakom od ovih zemalja, sa težnjom da se poboljšaju snabdevenost vodom i energijom, da se neguju održivi ekonomski i društveni razvoj, kao i da se pospešuju demokratija i civilno društvo. Finansijski deo projekata se obavlja preko KfW Entwicklungsbank (razvojne banke), za tehničku kooperaciju je zaduženo Društvo za međunarodnu saradnju (GIZ), a u skoro svim od pobrojanih devet zemalja postoji AHK – nemačka industrijska i trgovinska komora koja promoviše privredne aktivnosti između nemačkih firmi i zemlje domaćina.\nZa Srbiju je u 2011. godini Nemačka bila najznačajniji privredni partner – zemlja koja je uvezla najviše srpskih proizvoda i usluga i druga po veličini uvoznica u Srbiju. Prema podacima Delegacije nemačke privrede u Srbiji (AHK–Srbija), u Srbiji trenutno radi 370 preduzeća čiji su osnivači nemačka pravna lica i još 300 čiji su osnivači fizička lica (preduzetnici) iz Nemačke, u kojima je zaposleno 25.000 ljudi. Osim 1,5 milijardi evra direktnih investicija, kroz direktne i indirektne donacije (Pakt za stabilnost, EU) u Srbiju je ušlo još oko 900 miliona evra.\nRumunija je pak ubedljivo najvažnije tržište za Nemačku u regionu – ima veću privrednu razmenu od svih ostalih zemalja regiona zajedno. Prema podacima Rumunskog trgovinskog registra, u toj zemlji je trenutno registrovano oko 18.000 kompanija sa učešćem nemačkog kapitala od najmanje 10 odsto. Od 1990. do danas u Rumuniju je direktno iz Nemačke ušlo oko četiri milijarde evra. Međutim, iz Nemačko-rumunske komore za industriju i trgovinu u Bukureštu (AHK–Rumunija) kažu da je ukupna suma znatno veća. "Velike nemačke kompanije, poput Metroa ili Simensa, nisu investirale direktno iz Nemačke, već iz drugih zemalja – Austrije, Holandije – tako da procenjujemo da je nivo nemačkih investicija oko sedam milijardi evra", kaže za "Vreme" Ruksandra Dumitresku.\nOd ulaska u EU 2007, Bugarska je svake godine smanjivala trgovinski deficit sa Nemačkom, tako da je od 2008. i deficita od 1,3 milijarde, u 2011. spustila manjak u trgovini na ispod 300 miliona evra. Od 1998. godine i početka finansijske saradnje sa Nemačkom, KfW banka je u ime BMZ-a finansirala projekte u vrednosti od 330 miliona evra.\nHrvatskoj, koja sledeće godine treba da se pridruži Rumuniji i Bugarskoj u EU, prema podacima Hrvatske gospodarske komore (HGK), Nemačka je, nakon Italije, najvažniji spoljnotrgovinski partner. Tokom 2011. godine izvoz u Nemačku je porastao za oko pet odsto i iznosio je nešto manje od milijardu evra, ali zbog uvoza većeg od dve milijarde, Hrvatska ima znatan trgovinski deficit sa Nemačkom (podaci HGK se donekle razlikuju od Destatisa, nemačkog Saveznog biroa za statistiku, po kojem je deficit Hrvatske nešto veći – oko 1,4 milijarde). Prema podacima Hrvatske narodne banke, zaključno sa prvim tromesečjem 2012, nemačke firme (procenjuje se da ih je između 200 i 300) u Hrvatsku su od 1993. godine uložile blizu tri milijarde evra, čime se Nemačka našla na trećem mestu najvećih ulagača, iza Austrije i Holandije.\nPrema podacima Destatisa za 2011, Makedonija je jedina u ovoj grupi zemalja koja ima trgovinski suficit sa Nemačkom, oko 400 miliona evra – više od četvrtine makedonskog izvoza ide u Nemačku. Sa druge strane, sa ukupnom vrednošću uvoza i izvoza manjom od 80 miliona evra, Crna Gora ima ubedljivo najmanji obim privredne saradnje sa Nemačkom od posmatranih zemalja – dvostruko manji od sledećeg tržišta po veličini, Kosova. Ipak, projekti nemačke u Crnoj Gori dostigli su vrednost od 230 miliona evra, a planira se obezbeđivanje još 200 miliona. Slično je i na Kosovu i u Albaniji. Od 2000. godine nemačka vlada je preko KfW uložila oko 70 miliona evra za modernizaciju vodovoda, a dala je i donaciju od 21,5 miliona za stabilizaciju električne mreže na Kosovu, a od 1988. i početka finansijske saradnje, nemačka vlada je obezbedila 653 miliona evra za projekte u Albaniji. Na kraju, Bosna i Hercegovina više od 10 odsto svoje robe i usluga izvozi u Nemačku (sličan je odnos i sa uvozom), a od 2001, KfW je finansirao projekte u vrednosti od oko 150 miliona evra.


Xerox smešten u kvadrant vizionara na Gartnerovom čarobnom kvadrantu Xerox smešten u kvadrant vizionara na Gartnerovom čarobnom kvadrantu – Personal magazin\nSberbanka dobitnik priznanja za najinovativniju digitalnu banku u...\nNikon D850 i AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4...\nŠest Nokia pametnih telefona uključeni u Android Enterprise...\nLG vas savetuje: 6 saveta kako da sačuvate...\nGartner, Inc. smestio je Xerox u „Kvadrant vizionara na Gartnerovom čarobnom kvadrantu za 2013. u području upravljanja poslovnim sadržajima – Eneterprise Content Management (ECM)“ zbog svoje mogućnosti da izruči raspon…\nGartner, Inc. smestio je Xerox u „Kvadrant vizionara na Gartnerovom čarobnom kvadrantu za 2013. u području upravljanja poslovnim sadržajima – Eneterprise Content Management (ECM)“ zbog svoje mogućnosti da izruči raspon opcija za upravljanje poslovnim sadržajima uključujući rešenja bazirana na oblaku.\n“Upravljanje poslovnim sadržajima pametno je rešenje za poboljšanje poslovnih procesa, a zauzvrat povećava produktivnost“, rekao je Mike Feldman, predsednik, Large Enterprise Operations, Xerox. “Uz naš portfolio baziran na oblaku i upravljanju poslovnim sadržajima, poslovi su pojednostavljeni.“\nXerox ECM platforma, DocuShare®, automatizuje dokumenta i digitalni sadržaj kako bi se posao pojednostavio i to u mnogim industrijama uključujući obrazovanje, zdravstvo, maloprodaju, bankarstvo, osiguranje, vladine organizacije i proizvodnju. Dodatna efikasnost toka rada može se dobiti uz novi DocuShare 6.6.1, dok DocuShare Mobile dopušta korisnicima traženje, uređivanje i preuzimanje dokumenata u pokretu.\nXerox Transactional Content Manager sistem je za upravljanje sadržajem zasnovan na webu kojim se dokumenti prosleđuju od jedne do druge tačke za donošenje odluka. Ta SaaS platforma omogućuje kompanijama i ustanovama postizanje veće efikasnosti zahvaljujući ubrzanju procesa donošenja odluka.\nPonuda specijalizovanih sistema za upravljanje poslovnim sadržajima kompanije Xerox obuhvata jedinstvene tokove rada sa dokumentima kakvi se susreću u pravu, hipotekarnom kreditiranju i zdravstvenoj zaštiti. Uz podršku inovacija kompanije Xerox u tu ponudu su uvršćeni i patentirani alati za analizu teksta i slika, kao i kategorizaciju i analitiku sadržaja.\nXerox Litigation Services nudi servise, tehnologije i konsultantsko stručno znanje za upravljanje logistikom elektronskih dokumenata.\nXerox Mortgage Services omogućava zajmodavcima, zajmoprimcima i drugim pružaocima usluga elektronsko potpisivanje, skladištenje, pristupanje i upravljanje pravnim dokumentima o kreditiranju, a takva saradnja znatno ubrzava postupak odobrenja hipotekarnih kredita.\nXMPie®, preduzeće u vlasništvu kompanije Xerox, nudi individualna rešenja za upravljanje komunikacijama, poput proizvoda StoreFlow™ – sveobuhvatnog rešenja za ispis sadržaja sa interneta, koje omogućava stvaranje internet prodavnica i marketinških portala i upravljanje njima.\nXerox Ignite™ Educator Support System, rešenje za tok rada i softver koje prebacuje rukom ispravljane učeničke zadatke u domenu digitalne analitike, ubrzava nastavnicima ocenjivanje materijala.\nMidas+ Solution Suite je integrisani paket softverskih aplikacija za bolnice koji nudi od upravljanja slučajevima pacijenata i objektivnog upoređivanja podataka do poboljšanja performansi i izveštavanja u skladu sa propisima.\nXerox smešten u kvadrant vizionara na Gartnerovom čarobnom kvadrantu was last modified: May 7th, 2014 by Redakcija\nAMD predstavio najmoćniji desktop procesor na svetu...\nLG Styler uređaji na bazi veštačke inteligencije...


Lazović za Demostat: Pobednički plan za smenu vlasti\n02. 08. 2021.|\nZalažemo se za razdvajanje izbora, odvojeno organizovanje svakog nivoa, kako bi lokalna pitanja bila glavni fokus lokalnih izbora, nacionalna parlamentarnih, a predsednički izbori i uopšte uloga predsednika dobila svoju ustavnu dimenziju – poručuje u razgovoru za Demostat Radomir Lazović iz Inicijative Ne davimo Beograd, u serijalu intervjua sa predstavnicima opozicije u susret predstojećim izborima.\nPokret Ne davimo Beograd predlaže novi i pobednički okvir saradnje opozicije. On podrazumeva dogovor o izlasku na izbore u više različitih, a programski bliskih kolona, koje će sarađivati u borbi protiv vlasti, tako da obezbedimo što veću izlaznost građana bez rasipanja glasova. Saradnja bi se ostvarila kroz borbu za fer izborne uslove i za slobodnije medije, što se već dešava, zatim kroz dogovor o nenapadanju i zajedničkoj kontroli izbora, a jedna od ključnih tačaka je naravno i garancija da nakon izbora ne sme biti nikakve saradnje sa SNS-om jer osnovni cilj jeste smena kriminalnog režima. Iskustva iz Crne Gore uče nas da je ovakav način borbe efikasan i da može dovesti do pobede. Na ovaj način građani mogu da glasaju za ono u šta veruju, a ne da ih ubeđujemo da poverenje daju neprincipijelnim saradnjama za koje je jasno da ne mogu da funkcionišu. Zamislite listu na kojoj bi se našle nacionalističke Dveri, antivakcinaški DJB, međusobno posvađane stranke proizašle iz DS-a sa ličnom netrpeljivošću lidera i Ne davimo Beograd. Ne samo da ne bi došlo do sinergije i pozitivnog koalicionog efekta, nego je teško zamisliti kampanju koju bi vodila ovakva koalicija. Dosadašnje iskustvo u zajedničkom radu opozicije govori nam da organizacije nastale pod imperativom ujedinjavanja, usiljeno i bez zajedničke programske osnove, ne mogu ni da funkcionišu ni da traju. Pogledajmo kako su neslavno završili i Savez za Srbiju i Ujedinjena opozicija Srbije. Umesto toga, pokret Ne davimo Beograd predlaže novi i pobednički okvir saradnje, odnosno izlazak u više bliskih kolona, nenapadanje, zajedničku kontrolu i saradnju na razvlašćivanju sadašnje vlasti nakon izbora.\nPokret Ne davimo Beograd zahteva da se izbori razdvoje tako da Aleksandar Vučić ne može biti kandidat i za mesnu zajednicu, i za parlament i za gradonačelnika Beograda. Ozbiljnim zloupotrebama i izbornim manipulacijama, SNS je doveo do toga da se njegovo ime nalazi na svim ovim izbornim nivoima. Zato se zalažemo za razdvajanje izbora, odvojeno organizovanje svakog nivoa, kako bi lokalna pitanja bila glavni fokus lokalnih izbora, nacionalna parlamentarnih, a predsednički izbori i uopšte uloga predsednika dobila svoju ustavnu dimenziju.\nNaša odluka zavisi od pregovora koji se vode pod pokroviteljstvom EU, zajedničkog dogovora sa ostalim organizacijama opozicije i odluke koju će doneti skupština našeg pokreta. Rano je sada govoriti o tome, ali spremamo se kao da izlazimo na izbore kako bismo zaista bili spremni u trenutku odluke.\nDa li ste razmišljali o nastupu na parlamentarnim izborima, udruženi sa srodnim lokalnim inicijativama, pokretima i organizacijama?\nNaš glavni fokus je Beograd zato što smatramo da je u našem gradu moguće pobediti kriminalnu vlast, što bi moglo da bude i prvi korak u smeni vlasti u celoj državi. Otvoreni smo za saradnju sa svim sličnim organizacijama i aktivistima, organizacijama civilnog društva, ali i političkim organizacijama sa kojima delimo slično viđenje razvoja društva. Naravno tu su pre svega organizacije iz Građanskog fronta, ali smo razgovarali i sa Zajedno za Srbiju Nebojše Zelenovića, političkom platformom Solidarnost, Diem25 Janisa Varufakisa koji nas je podržao i na prethodnim izborima, sa Ćutom, sa mnogim lokalnim grupama sa kojima sarađujemo na akcijama i protestima u prethodnom periodu. Postoji velika šansa da izađemo i na republičke izbore ukoliko se za to steknu uslovi.\nČini se da pitanje očuvanja životne sredine, kojim ste se i ranije bavili, ima veliki potencijal za okupljanje i mobilizaciju građana. Koji je vaš plan kada je reč o ekologiji za naredni period?\nParalelno se bavimo na više frontova pitanjima zaštite životne sredine. Naše lokalne grupe su fokusirane na neposrednu odbranu i očuvanje zelenih površina, reka, obala, šuma. Najveće dve akcije su bile zaustavljanje seče u Košutnjaku i gradnje u parku na Slaviji, ali su važne i manje lokalne borbe pa smo tako uspeli da osujetimo planove gradnje na delu školskog dvorišta na Karaburmi, stalno se borimo protiv bahatosti gradske vlasti i njihove mržnje prema zelenilu. Naše lokalne grupe organizovale su desetine akcija čišćenja svojih krajeva, ali i sadnje stabala kako bi ozelenili Beograd Sa druge strane, naše stručne grupe bave se konkretnim pitanjim poput analize štetnosti izgradnje spalionice u Vinči, zatim mapiranjem toplotnih ostrva širom grada, analizom koja je vodila predlozima za unapređenje zakona o vodama. Zatim, formirali smo tim za borbu protiv buke koji je izradio svoje predloge. U domenu zagađenja vazduha uradili smo veliki posao, kako bi ljudi sami mogli da prate kvalitet vazduha obezbedili smo aplikaciju AirCare za Srbiju, zatim velikim brojem aktivnosti, protesta i akcija uticali smo na javnost da razume opasnost od ovog tipa zagađenja, formulisali smo skup kratkoročnih i dugoročnih mera za unapređenje kvaliteta vazduha. Ovo je samo deo onoga što pokret radi. Trudimo se da ukažemo na katastrofalno štetne poteze vlasti, ali da uvek damo i moguća rešenja za probleme. Mislim da to ljudi prepoznaju i da zato imamo poverenje koje stabilno raste tako da smo duplirali podršku iz 2018. godine i sada je Ne davimo Beograd jedna od najvećih opozicionih organizacija u Beogradu. Pokret se zalaže i za pravednu energetsku tranziciju i hitan prelazak sa fosilnih na održive izvore energije, a moramo ulagati i u službe koje mogu zaštititi ugroženo stanovništvo i odgovoriti izazovima nepogoda koje dolaze kao posledica klimatskih promena. Pravedna energetska tranziciju, kojom bi se na socijalno osetljiv način ubrzao prelazak sa fosilnih na održive izvore energije, ne bi smela da ugrozi socijalni položaj onih koji sada rade na ovim poslovima, poput radnika Kolubare ili termoelektrana. Takođe zalažemo se za energetski sistem, koji bi uključivao puno malih proizvođača čiste energije. Posebno veliki posao biće zaštita stanovništva od nepogoda koje dolaze kao posledica klimatskih promena.\nSmatramo da je potrebno nastaviti pregovore i doći do rešenja koje bi bilo u interesu svih strana i obezbedilo punu zaštitu i ekonomsku stabilnost ugroženom stanovništvu. Mislim da je to jedno od najvažnijih pitanja koja opterećuju budućnost naše države i prosto je neverovatno da građani nemaju informacije o tome šta su najvažnije teme oko kojih se pregovara i da ne postoji široki društveni dijalog o tome. Ovo nije samo pitanje za autoritarnu vlast koja je rešavanje pitanja Kosova povezala sa svojim ličnim opstankom na vlasti, već i za međunarodne pregovarače od kojih zahtevamo isto što i od vlasti, da znamo šta se u naše ime dogovara.\nEvrointegracije bih odvojio od članstva u NATO, čak i na taktičkom nivou, kako je to postavljeno u pitanju. Smatramo da je vreme za drugačije saveze koji će moći da odgovore na ogromne posledice klimatskih promena. NATO nije organizacija koja deli ciljeve kojima Ne davimo Beograd sledi, ali ne potcenjujemo pitanje međunarodne bezbednosti koje se mora rešavati u dijalogu sa regionalnim i evropskim partnerima. Nama je interesantnija moguća civilna uloga vojske i njena uloga u sprečavanju i otklanjanju posledica različitih nepogoda koje će nam u budućnosti biti sve prisutnija realnost.\nZa efikasnu kontrolu izbora na biračkim mestima, potreban je veliki broj kontrolora. Može li vaša organizacija da odgovori tom izazovu?\nNaša organizacija je već otpočela motivisanje građana da učestvuju u kontroli izbora. U ovom trenutku preko 750 ljudi je prijavljeno, a oko polovina je već prošla prvi krug obuke. U međuvremenu smo proširili i tim trenera, a radimo i na razvijanju mobilne aplikacije koja će kontrolorima pomoći na sam dan izbora. Bićemo spremni da pokrijemo svako biračko mesto i odbranimo svaki glas, a naš tim za kontrolu izbora ponudiće pomoć i saradnju i drugim organizacijama koje možda ne mogu da obezbede dovoljan broj kontrolora.\nOriginalni naslov: Lazović: Postoji velika šansa da izađemo i na republičke izbore ukoliko se za to steknu uslovi


Rok za ispunjenje zahteva studenata nekoliko beogradskih fakulteta da se svi oni koji su stekli 48 bodova školuju o trošku budžeta, ističe danas. Studenti su najavili da će, ako njihovi zahtevi ne budu ispunjeni, protest nastaviti sutra.\nostujući u Dnevniku, ministar prosvete Žarko Obradović rekao je da nema dovoljno para da bi se izašlo u susret svim studentskim zahtevima.\n"Treba postaviti logično pitanje - da li je bolje za studenta to što smo povećali broj ispitnih rokova i smanjili broj bodova i time stvorili uslove da se upiše ili to što nismo u mogućnosti da mu platimo i ovaj deo školarine. Treba biti pošten", rekao je Obradović.\nMinistar je ukazao da država finansira više od 60 odsto svih studenata u Srbiji, master studije i doktorske studije.\n"Kako god uradite, vi ne možete da izađete u susret svima. Objektivno, nema para za sve", istakao je Obradović.


Projektne aktivnosti Archives - Страница 85 од 107 - EU Delegacija u Srbiji\nPomoć parlamentu da ojača u procesu pristupanja EU\nSrbija se kreće ka važnoj fazi u procesu integracija u Evropsku uniju i njen parlament biće pred posebno teškim zadatkom vezanim za usklađivanje zakonodavstva sa propisima EU, što će za Skupštinu Srbije biti veliki teret, te je jačanje njenih kapaciteta izuzetno važno, rekao je Oskar Benedikt, zamenik šefa Delegacije EU u Srbiji na završnoj konferenciji tvining projekta „Jačanje kapaciteta Skupštine Srbije u procesu EU integracija“ koji je ocenio kao „veoma uspešan“.\nCivilno društvo – pouzdan partner EU\nOrganizacije civilnog društva su važan sagovornik Evropske unije i neke od njih pokazale su se kao veoma pouzdan partner u mnogim projektima koje je finansirala EU, rekao je šef Političkog odeljenja Delegacije EU u Srbiji Luka Bjankoni.\nPodrška EU borbi protiv diskriminacije i Povereniku za zaštitu ravnopravnosti\nSve države članice EU susreću se sa diskriminacijom baš kao i Srbija, ali kampanje i sprovođenje raznih obuka mogu da doprinesu da se diskriminacija smanji, rekao je šef Političkog odeljenja Delegacije EU u Srbiji Luka Bjankoni, ističući da će EU nastaviti da podržava Kancelariju poverenika za zaštitu ravnopravnosti.\nEU ulaže u projekte Dunavske strategije u Srbiji\nU skladu sa Dunavskom strategijom koju je pokrenula 2011, EU, zajedno sa Austrijskom razvojnom agencijom, finansira projekat „Socio-ekonomski razvoj Dunavske regije u Srbiji” sa 19,5 miliona evra. Projekat pomaže Srbiji u promovisanju privatnih investicija, otvaranju radnih mesta i privlačenju stranih investitora kroz infrastrukturni razvoj, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport na otvaranju trećeg Dunavskog biznis foruma.\nEU aktivno pomaže uključivanje Roma u srpsko društvo\nEvropska unija je najaktviniji donator Srbije, naročito u oblasti uključivanja Roma u društvo, od njihovog obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene zaštite do stanovanja i zakonskih prava, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport na Radionici o političkom uključivanju Roma.\nNedeljni izveštaj o pomoći EU na sanaciji štete od poplava\nPočetak rekonstrukcije privatnih kuća i izgradnje novih domova u većini opština obuhvaćenih programom Pomoć Evropske unije poplavljenim područjima u Srbiji se očekuje krajem oktobra. Ovo obuhvata nabavku građevinskog materijala i obezbeđivanje ljudstva, kao i izgradnju novih kuća za preko 520 ugroženih porodica. Očekuje se da projekat bude završen u decembru ili januaru.\nEvropska unija pomaže obnovu i izgradnju kuća u Svilajncu sa milion evra\nEvropska unija (EU) dala je milion evra opštini Svilajnac za obnovu posle majskih poplava, rekao je danas ambasador EU u Srbiji Majkl Devenport nakon obilska vrtića „Dečja radost“ u Svilajncu čiju obnovu finansira EU, kao i porodica koji će zahvaljujući fondovima EU dobiti nove ili obnovljene kuće. Devenport je prisustvovao i potpisivanju ugovora sa lokalnim poljoprivrednicima o pomoći EU.\nČlan Tim Evropa na tribini „Da li će klimatske promene usporiti ulazak Srbije u Evropsku uniju?”\nU procesu pristupanja Evropskoj uniji, pregovori u poglavlju 27, koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene, predstavljaju jedno od najtežih pitanja i najmanje usaglašenih poglavlja. Član Tima Evropa Aleksandar Macura jedan je od učesnika tribine o uticaju klimatskih promena na brzinu približavanja Srbije EU, koju organizuju nedeljnik „Vreme” i Fondacija „Hajnrih Bel”.


Bivši turski premijer Davutoglu kritikovao Erdogana i AKP - DIALOGOS\nHome/Featured/Bivši turski premijer Davutoglu kritikovao Erdogana i AKP\nResul Mehmedović 22/04/2019\n“Izborni rezultati pokazuju da su politike saveza nanijele štetu našoj stranci, i kada se radi o biračima i kada se radi o identitetu stranke”, naveo je Davutoglu u saopćenju napisanom na 15 stranica.\nNaveo je da su posljednje ekonomske odluke pokazale udaljavanje od principa slobodnog tržišta te da je “plašenje globalnih investitora potrebno za razvoj zemlje slijepa ulica”.\n“Glavni razlog ekonomske krize je kriza administracije. Povjerenje u administraciju nestaje ako su odluke o ekonomskoj politici daleko od stvarnosti”, naveo je Davutoglu.\nUmjesto toga, naglasio je potrebu za reformama u stranci. “Pozivam lidere naše stranke i relevantna tijela da hladnih glava razmisle o svim ovim temama i našoj budućnoj viziji.”


Taekwondo klub „Bosna“ Visoko, nakon proglašenja za najuspješniji sportski kolektiv općine Visoko u 2010.godini, nastavio sa osvajenjem pobjedničkih postolja.\nProteklog vikenda, 26. i 27. ovog mjeseca, Taekwondo klub „Bosna“ Visoko sa takmičarskom ekipom od 19 članova koju su predvodili predsjednik kluba Edin Kajević, sekretar Elvir Špiodić i asistent Edin Džafić nastupili su na III internacionalnom Taekwondo prvenstvu „Bihać open 2011“ u Bihaću. Kao što smo i navikli ovaj Taekwondo klub iz Visokog nastavio je osvajati samo prva mjesta. U konkurenciji 28 klubova sa 223 takmičara iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, među kojima je bila i Reprezentacija Poljske kao specijalni gost, Taekwondo klubu „Bosna“ Visoko u ukupnom poretku pripalo je ubjedljivo prvo mjeto sa osvojenih 17 medalja: 11 zlatnih, 3 srebrene, 3 bronzane i pehar za prvo ekipno mjesto.\nOsim toga što su borci ovog kluba poznati po atraktivnim nokautima u ringu, na ovom prvenstvu pokazali su da se mogu takmičiti i pobjediti, naravno nokautom, i veće kategorije od svoje. Naime, Almin Kajević, čija je zvanična kategorija juniori – 63 kg, na ovom prvenstvu odlučio je da se bori u dvije kategorije: juniori – 63 i seniori – 63kg. Na oduševljenje velikog broja publike u prepunoj sportskoj dvorani u Bihaću ovaj momak sve svoje borbe u obje kategorije okončao je klasičnim nokautima i na pobjedničkom postolju okitio se sa dvije zlatne medalje, što je prava rijetkost da u ovom borilačkom sportu nekom pođe za rukom.\nZlatna medalja pripala je i dobro nam poznatoj Lamiji Durmić koja je proglašena za najuspješniju juniorku općine Visoko u 2010.godini, dok su ostale zlatne medalje osvojili: Harun Omanović, Rijad Kapetanović, Ismar Korač, Adisa Mušinbegović, Emra Ramović, Almina Mušinbegović, Mirza Osmanbegović i Velid Kajević. Bronzane medalje osvojili su: Adin Silajdžija, Kadir Ramović i Irhad Kapetanović, dok su bronzane pripale Emiru Raščiću, Amelu Kajeviću i Nedimu Bećaru.\nNakon ovog trijumfa Taekwondo klub „Bosna“ Visoko nastavlja sa intenzivnim pripremama za I multidisciplinarno Taekwondo prvenstvo BiH, koje će se održati u Hadžićima 19.03.2011.godine, a nakon toga državno Taewkondo prvenstvo u tehnici, koje će se održati u Posušju 26.03.2011.godine.\n“Čestitamo svim našim takmičarima za osvojene rezultate i želimo im mnogo uspjeha na predstojećim prvenstvima”, ističu iz uprave Taekwondo kluba “Bosna” Visoko.


SL: Vojvodini derbi, Partizan ponizio Železničar - Sportklub\nSL: Vojvodini derbi, Partizan ponizio Železničar\nVesti rukomet Autor:Vladimir Vesić25. sep. 202121:281 komentar\nOdigrano je sedam susreta drugog kola rukometne Super lige Srbije. Vojvodina je u derbiju kola u Novom Sadu savladala Metaloplastiku 32:26, dok je najubedljiviju pobedu ostvario Partizan na svom terenu protiv niškog Železničara 45:13.\nAktuelni šampion došao je do druge pobede prilično rutinski protiv ekipe koja je percipirana kao jedan od glavnih konkurenata za najviši plasman. Međutim, na kraju +6 za Novosađane i da se zna ko je gazda.\nKod pobednika najefikasniji bio je Aleksa Kljajić sa čak 10 golova, dok je na drugoj strani Marko Srdanović postigao pet.\nNa tabeli Grupe A Vojvodina je prva sa dve pobede, baš kao i pančevački Dinamo, koji je bio bolji od Crvene zvezde u gostima 33:27. Metaloplastika je sa dva boda na četvrtoj poziciji, dok je bez bodova i dalje Crvena zvezda. U okviru ove grupe Obilić je došao do prve pobede pošto je kod kuće bio bolji od kragujevačkog Radničkog 24:20, dok su Jugović i Novi Pazar odigrali nerešeno 24:24.\nKao najozbiljniji konkurent Vojvodini ipak se kandiduje Partizan, koji u Grupi B došao do druge pobede. Prosto je razbijen niški Železničar u Beogradu 45:13, uz sedam golova Uroša Kojadinovića i šest Nikole Ivanovića. Ovo je Nišlijama drugi poraz, a maksimalne dve pobede pored crno-belih u ovoj grupi još imaju Rudar koji je u Subotici savladao Spartak 35:23, kao i Dubočica koja je takođe u gostima savladala zrenjaninski Proleter 29:23.\nRK Crvena zvezdaRK MetaloplastikaRK PartizanRK Vojvodina


Vesti online / Vesti / Svet / Drama u TV studiju u Kijevu: "Najgrandiozniji miting u Ukrajini od Majdana“\nNepoznate osobe u vojnim uniformama, koje sebe nazivaju aktivistima, blokirale su zgradu ukrajinske televizije "Njuz van", navodi se na sajtu televizije.\nMiting u Kijevu za opoziv predsednik Porošenka\n"Svi programi televizije su otkazani zbog blokade, veze skoro da nema zbog tehničkih problema sa zvukom", navodi se na sajtu televizije. Trenutno se na televiziji prikazuju događaji u redakciji u Kijevu.\nAktivisti koji su blokirali redakciju ukrajinske televizije zahtevaju od novinara da promene svoju politiku, navodi se na sajtu televizije. Jedan od aktivista Aleksej Seredjuk rekao je da narodni poslanik Jevgenij Murajev, takođe, treba da se izvini zbog reči koje je izgovorio u programu "Ukrajinski format", gde je "Evromajdan" nazvao državnim pučem.\n- Danas je u centru Kijeva održan najgrandiozniji miting od vremena "Majdana". I svi kanali su odbili da to prenesu. Jedini kanal koji je to direktno prenosio je "Njuz van". Sada su po naređenju Porošenka neki provokatori došli do televizije i blokiraju je da bi je kaznili, kako "Njuz van" ne bi pokazivao istinu - rekao je Sakašvili.\nPoslanik Vrhovne rade Jevgenij Murajev izjavio je da se blokada ukrajinske televizije "Njuz van", čiji je on vlasnik, izvodi uz tolerisanje ukrajinskih vlasti. Murajev je na svojoj televiziji rekao da je njegova TV jedina "koja ulaže maksimalan napor za ostavku predsednika i prikazuje situaciju u zemlji".\nKanal navodi da se blokada redakcije u Kijevu nastavlja. Takođe je saopšteno da je do zgrade televizije stigla i poslanica parlamenta Nadežda Savčenko. Televizija javlja da se policija nalazi u blizini zgrade, ali samo posmatra, objašnjavajući da "nema nezakonitih radnji". Snimateljske ekipe televizije ne mogu ni da uđu u zgradu, kao ni da je napuste.\nSVET Sakašvili: Promeniću banditsku vlast u Kijevu!\nSVET Zbog čega je uhapšen Mihail Sakašvili?


ARHIVA- Vakcinacija zdravstvenih radnika na aerodromu Fjumićino u Rimu\nBroj zaraženih Kovidom 19 kod odraslih svih godišta pao je za 80 odsto pet nedelja posle davanja prve doze vakcine kompanija Fajzer, Moderna ili Astra Zeneka, pokazalo je istraživanje u Italiji objavljeno u subotu.\nPrvo istraživanje o realnim posledicama kampanje imunizacije, u jednoj članici Evropske unije, sproveli su italijanski Nacionalni institut zdravlja (ISS) i Ministarstvo zdravlja na 13,7 miliona ljudi vakcinisanih građana širom zemlje.\nNaučnici su počeli da proučavaju podatke od dana početka vakcinacije u Italiji, 27. decembra 2020. godine, do 3. maja 2021.\nAnaliza je pokazala da se rizik od zaraze koronavirusom, hospitalizacije i smrti progresivno smanjio nakon prve dve nedelje posle početne vakcinacije.\n"35 dana nakon prve doze, zaraze su smanjenje 80 odsto, hospitalizacije 90, a smrtni slučajevi 95 procenata", saopštio je italijanski institut, navodeći da je isti trend zabeležen kod muškaraca i žena bez obzira na godine.\n"Ovi podaci potvrđuju delotvornost kampanje vakcinacije i potrebu da se brzo dostigne veliki procenat vakcinisanih da bi se okončalo vanredno stanje", saopštio je predsednik instituta Silvio Brusafero.\nMeđu gotovo 14 miliona ljudi obuhvaćenih istraživanjem, 95 odsto onih koji su primili Fajzerovu ili Moderninu vakcinu dobilo je obe doze, dok niko od onih kojima je data Astra Zenekina vakcina nije primio drugu dozu.\nDo subote ujutro, oko 8,3 miliona Italijana ili 14 odsto populacije je u potpunosti imunizovano, dok je oko 10 miliona primilo prvu dozu.\nCDC: Potpuno imunizovani građani nisu obavezni da nose maske u većini zatvorenih prostora


U sredu 27. novembra u Novom Sadu održana je Nacionalna konferencija o bezbednosti dece u saobraćaju. Ovo je druga po redu konferencija u organizaciji Centra za promociju bezbednosti saobraćaja koja je na jednom mestu okupila sve relevantne državne institucije, predstavnike privatnog sektora i sve koji se u većoj ili manjoj meri bave problemom prevoza dece kao putnika u saobraćaju.\nNacionalnom strategijom za bezbednost saobraćaja predviđeno je da 2020. godine ne strada nijedno dete u saobraćaju. Da bi se stiglo do tog cilja, neophodna je koordinacija i edukacija svih relevantnih institucija i organizacija.\nKompanija Keprom je učesnicima konferencije predstavila rezultate pregleda dečjih auto-sedišta koje je u okviru kampanje "Bezbednost nikada nije na odmoru" sprovela tokom leta. Konferencija je bila prilika da kompanija Keprom Centru za porodični smeštaj i usvojenje iz Novog Sada uruči donaciju, auto-sedište za prevoz mališana smeštenih u hraniteljskim porodicama u tri okruga koja svojom delatnošću pokriva Centar. Inače, ovo je drugi put da Kompanija Keprom donira auto-sedišta Centru za porodični smeštaj i usvojenje iz Novog Sada.\nKompanija Keprom je od organizatora konferencije dobila priznanje za doprinos unapređenju bezbednosti dece putnika u vozilu.


MALO IM PARA: Geri Nevil: Mančester mora da potroši još 100 miliona ako želi rezultat - Evropske lige, Fudbal, Top News\nSite Default 23.09.2014., 10:43\nIgračka legenda Mačester Juanjteda, Geri Nevil, uveren je da njegov bivši tim, ukoliko planira da ponovo osvoji Premijer ligu, iz klupske kase na angažman novih igrača mora da izdvoji sumu od barem još 100 miliona funti.\nNovi menadžer „Crvenih đavola“ Luj Van Gal tokom ovog leta „spiskao“ je čak 150 miliona funti na dovođenje brojnih pojačanja. Međutim, od starta sezone slavna ekipa ređa samo neuspehe.\n– Znam da je Junajted ovog leta potrošio 150 miliona funti na transfere. Mislim da bi u naredna dva prelazna roka klub trebalo da potroši oko 100 miliona funti pre nego što uopšte počne da razmišlja o osvajanju titule – kazao je Nevil.\nOn je, potom, malo bliže objasnio svoje reči:\n– Na ključnoj poziciji u timu, centralnom beku, potrebna su pojačanja. Takođe, treba im pojačanje na sredini terena. Ovoga leta nije bilo u ponudi provklasnog centralnog beka i zbog toga mislim da Junajted u naredna dva prelazna roka mora da potraži dobrog igrača na toj poziciji – podvukao je Nevil, koji je od 1995. do 2005. godine igrao za Mančester junajted.\nGeri NevilLuj van GalMančester Junajted\nPrethodna vest JAVNI POZIV: Grobari, sami pronađite i osudite one koji su kačili antisemitski transparent\nSledeća vest GOLGETER NA CENI: Radović na meti saveza Crne Gore i Poljske, u Srbiji ga niko ne želi\nJAVNI POZIV: Grobari, sami pronađite i osudite one koji su kačili antisemitski transparent


POZIV: OBILJEŽAVANJE "SEDMICE GLOBALNOG OBRAZOVANJA"\nU zgradi Ministarstva prosvjete, u srijedu 20. novembra, sa početkom u 14 časova, biće održana konferencija posvećena aktivnostima u cilju obilježavanja "Sedmice globalnog obrazovanja". Učešće u ovom događaju uzeće predstavnici svih škola u Crnoj Gori koje odrede direktori škola.\nU Ministarstvu prosvjete je 13. novembra 2019. godine održan Prvi sastanak Upravnog odbora projekta „Integracija ključnih kompetencija u obrazovni sistem u Crnoj Gori“. Na sastanku je prezentovan i usvojen Početni izvještaj sa pregledom aktivnosti i planom rada za predstojeći dvogodišnji period.\nKampanja „Djeca Eko-škola za djecu na Bahamima“\nFondacija za obrazovanje o životnoj sredini je pokrenula kampanju "Djeca Eko-škola za djecu na Bahamima". Kampanja ima za cilj podizanje svijesti o sve većoj opasnosti od prirodnih katastrofa koje su rezultat klimatskih promjena.\nKonkurs NVO „Mladi Romi” za angažovanje mentora za učenike romske i egipćanske populacije\nNVO „Mladi Romi” raspisuje konkurs kojim će angažovati nastavnike na teritoriji Crne Gore da u školskoj 2019/20. godini prate i podržavaju učenike romske i egipćanske populacije završnih razreda osnovne škole (osmi i deveti razred).\nZavod za školstvo objavljuje IV poziv za sprovođenje međunarodnog programa Eko-škole u obrazovnim institucijama u Crnoj Gori.\nPoziv za međunarodne i nacionalne eksperte - „Kvalitetno obrazovanje za sve” (Quality Education for All)\nU okviru trogodišnje aktivnosti koju zajednički finansiraju Evropska unija i Savjet Evrope - „Kvalitetno obrazovanje za sve“ (Quality Education for All), kao dio zajedničkog programa pod nazivom „Horizontal Facility for Western Balkans and Turkey – 2. faza“, objavljen je poziv za međunarodne i nacionalne eksperte.\nTakmičenje u programiranju 2019.\nTakmičenje u programiranju 2019. otvoreno je za sve učenike i učenice uzrasta od 10 do 15 godina iz škola koje su učestvovale u prvom ciklusu programa Škole za 21. vijek. Prijave se dostavljaju do 1. novembra 2019.Takmičenje organizuje Britanski savjet u partnerstvu sa Ministarstvom prosvjete i Zavodom za školstvo.\nProjekat „Kvalitetno obrazovanje za sve“ (Quality Education for All – Quality ED Montenegro) predstavlja trogodišnju aktivnost koju zajednički finansiraju Evropska unija i Savjet Evrope, a u okviru zajedničkog programa pod nazivom „Horizontal Facility for Western Balkans and Turkey – 2. faza“.\nSavjetovanja o izradi predmetnih programa zasnovanih na ishodima u opštem srednjem obrazovanju\nU Zavodu za školstvo su 11. i 14. oktobra realizovana savjetovanja za članove komisija koje će pisati nove predmetne programe zasnovane na ishodima u opštem srednjem obrazovanju.