Decembar 05, 2020 16:21\nDiplomata Zoran Milivojević, komentarišući potpisane sporazume o saradnji između ministara spoljnih poslova tzv. Kosova i Albanije, koji podrazumevaju i brigu o Albancima sa juga Srbije, u izjavi za Kosovo Onlajn istakao je da je nesporno da je reč o pokušaju institucionalizacije ranije dogovorene strategije.\nMilivojević je ocenio da je ta strategija Albanije i Kosova formirana kao vrsta politike da se u narednom periodu jug centralne Srbije internacionalizuje u funkciji "ne samo velikoalbanskih interesa, već vezano i za dijalog Beograda i Prištine".\n"Cilj je zapravo da se dodatno internacionalizuje pitanje priznanja kosovske nezavisnosti, nešto što je i Tirana stavila u svoj primarni starteški cilj, što Cakaj čak i ne krije, a drugi cilj da se otvori tema juga Centralne Srbije i da se i to pitanje internacionalizuje, ali kroz jedan mehanizam koji je benigniji nego da se to radi političkim sredstvima i metodama", rekao je Milivojević.\nKako je Milivojević ocenio, ministar spoljnih poslova Albanije Cakaj, koji je inače poreklom sa Kosova, sprovodi već duže vreme tu politiku sa objedinjavanjem albanskog faktora u regionu, što je, kako je dodao u suštini samo nastavak "velikoalbanske politike".\n"Ovo je nastavak i politike koja se inače vodi iz Tirane o objedinjavanju Kosova i Albanije po svim linijama i to je samo rezultata onih zajedničkih sednica vlade, gde je na dnevnom redu ustvari bilo otklanjanje granica i stvaranje uslova za punu integraciju po svim linijama", napomenuo je Milivojević.\nPošto je politički problematačino da se ide direktno na tu neku vrstu integracije, dodao je diplomata, onda se koristi ova, s jedne strane meka moć, a sa druge strane, oni instrumenti koji su prihvatljivi i koji su "dozvoljeni", u kulturnoj i ekonomskoj sferi.\n"Što se tiče te kulturne sfere, tu više nema nikakvih granica, ali sada se ide na taj ekonomski aspekt iz prostog razloga, jer je ta ekonomska dimenzija sada na neki način osnažena i u funkciji EU integracija i kao model za stvaranje povoljnih uslova i za politička rešenja", ocenio je Milivojević.\n"Radi se o uspostavljanju nekog balansa između otvaranja srpskog pitanja u ‘državi Kosovo' i albanskog pitanja u državi Srbiji, pod pretpostavkom da se radi o dve odvojene države, i da se na taj način amortizuje sve ono što je vezano za sever Kosova i za interese srpskog naroda na tom prostoru", ocenio je Milivojević.\n"I ja bih rekao prohodniji način da se jug cenralne Srbije veže na neki način za kosovsku priču, kroz tu ekonomsku saradnju, ali je suština u politici. Suština je u nastojanju da se jug centralne Srbije na neki način kvalifikuje kao tema i da to u nekom narednom periodu bude na stolu takođe kao tema o kojoj treba raspravljati u kontekstu srpsko albanskih pregovora i statusa albanskog naroda na ovim prostorima", napomenuo je diplomata.\n"Ostvarivanje tog cilja i namere koje stoje iza toga ne zavise od političkih prilika na Kosovu. Ko kod da dođe na vlast, i kako god da se reše njihovi politički sporovi, ova politika će ostati na snazi, jer sve politikičke strukture na Kosovu jednoglasno slažu oko pitanja internacionalizacije juga centralne Srbije", kazao je Milivojević.\n"Prva stvar je Srbija i da li će odustati od svog stava. Za nas je neprihvatrljiv u bilo kojoj varijanti da se centralna Srbija i njen jug nađu kao tema bilo kakvih pregovora. Drugi faktor je, naravno, međunarodna zajednica, na kojoj je da odluči da li želi mir i saradanju na ovim prostorima, ili tenziju i sukob, i treći faktor je kako će se razvijati globalni odnosi, koj su se značajno promenili”, rekao je Milivojević.\n"Ništa se na ovom prostoru bez Srbije ne može rešavati", poručio je Milivojević.\nKiMZoran Milivojevićdijalog Beograda i PrištineAlbanija\nUdruženje građana Kosovsko-mitrovačkog okruga obezbedilo nameštaj za OŠ u selu Banje 24\nCIK veruje da može da organizuje izbore na severu Kosova bez učešća posmatrača OEBS 52\nDojče vele: Nemačka levica kritikuje dosadašnji odnos Berlina prema zločinima OVK 37\nSvetosavski paketići za decu na KiM od Odbora za pomoć Kosovu i Metohiji iz Banja Luke 164\nKosovska Mitrovica: Ženski KK "Trepča" posle duže pauze ponovo na terenu 44


Sastanak i Povelja ženske solidarnosti - Radio Luna\nPočetna Zlatiborski okrug Užice Sastanak i Povelja ženske solidarnosti\nSastanak i Povelja ženske solidarnosti\nVakcinacija protiv kovida-19, funkcionisanje lokalnih samouprava, zapošljavanje i racionalizacija, transparentnost i otvorenost jedinica lokalne samouprave prema građanima, neke su od tema o kojima se govorilo na sastanku u Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu kojem je prisustvovala i gradonačelnica Užica Jelena Raković Radivojević.\nKako su naveli iz Gradske kuće, bila je to prilika i da se priča o važnim projektima koji će u Užicu biti sprovedeni u narednom periodu. Za pojedine, prema najavama, Grad imati i tehničku i finansijsku podršku Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nGradonačelnice i predsednice opština u Srbiji potpisale Povelju ženske solidarnosti\nGradonačelnice i predsednice opština u Srbiji, među kojima i gradonačelnica Užica, potpisale su danas u Beogradu Povelju ženske solidarnosti kojom su se obavezale da će, bez obzira na svoju partijsku pripadnost, saradjivati i zajednički delovati u cilju dostizanja pune rodne ravnopravnosti, saopštilo je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\nPotpisivanje povelje je prvi korak u osnivanju Mreže gradonačelnica i predsednica opština u Srbiji, koja je pokrenuta na inicijativu ministarke državne uprave i lokalne samouprave Marije Obradović, uz podršku Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji.\n– Potpisivanje Povelje ženske solidarnosti je mali simbol dobre volje medju 22 gradonačelnice i predsednice opština u Srbiji. U Srbiji smo dostigli kvantitet kada je u pitanju rodna ravnopravnost i to jeste za ponos, ali ovom mrežom žena želimo da kvalitet njihovog rada, koji nije upitan, učinimo vidljivijim, poručila je ministarka.\nDodala da je ovo novi trenutak u istoriji, jer nikada Srbija nije imala 22 gradonačelnice i predsednice opština.\n-UNDP je posvećen dostizanju rodne ravnopravnosti, a jedan od načina da se taj cilj ostvari je veći broj žena na rukovodećim pozicijama, kao i njihovo osnaživanje i umrežavanje. Potpisivanjem Povelje ženske solidarnosti, žene na čelu lokalnih samouprava u Srbiji potvrdile su spremnost da deluju solidarno, odlučno i hrabro, i da svojim primerom podstaknu druge žene u javnom i političkom životu na udruživanje i budu uzor budućim generacijama žena, rekla je stalna predstavnica UNDP-a u Srbiji Fransin Pikap.\nIZVORGrad Užice/Beta/Radio Luna


Niška lekcija o herojstvu: Preko bodljikave žice do slobode — dan pred streljanje - Sputnjik Srbija\n© Foto : udruženje Memorijal\n18:00 12.02.2019 Preuzmite kraći link\n„Lica logora“ naziv je izložbe fotografija kojom je obeležena 77. godišnjica proboja zatvorenika iz koncentracionog logora „Crveni krst“ u Nišu.\nIzložbu je organizovao niški Memorijalni kompleks „12. februar“ u saradnji sa Međunarodnim centrom za očuvanje i istraživanje kulturno-istorijskog nasleđa u Istočnoj Evropi „Memorijal“.\nIzložba „Lica logora“ deo je međunarodnog projekta moskovskog Muzeja pobede i Fondacije „Pečorski“ pod nazivom „Junaci revolucija u logorima“.\nOtvaranju izložbe prethodilo je polaganje venaca na spomen-obeležje logorašima uz vojne počasti.\nOvaj projekat ima za cilj da ispriča priču o zatvorenicima nesalomivog duha, koji su se nalazili u neljudskim uslovima zatočeništva, ali su opet ostajali verni i dosledni i svojim idejama i otadžbini, saopštavaju iz Fonda „Pečorski“. Veliki broj vođa tih revolucija bili su oficiri i vojnici Crvene armije, koji nisu hteli da se pomire sa ulogom povređenih i zatvorenih.\nIzložba obuhvata fotografije logora „Crveni krst“, kao i fotografije drugih logora i organizovana je sa namerom da prikaže sve ono što je logore i Drugi svetski rat činilo nehumanim, kaže kustos narodnog muzeja u Nišu Nebojša Ozimić.\nSaradnja sa „Memorijalom“ otpočela je najpre projektom beleženja sovjetskih žrtava iz Drugog svetskog rata na području Niša, a nastavljena je 14. oktobra prošle godine prikazivanjem filma „Sobibor“.\n„Mi smo tada poslali snažnu antiratnu poruku i poruku koja je trebalo da skrene pažnju da ćemo nastaviti sa očuvanjem svega onoga što baštinimo iz Drugog svetskog rata. Ruski i srpski narod su platili veliku žrtvu u tom ratu da bi zaboravili nedužne žrtve koje su pale u tom periodu“, kaže Ozimić.\nGlavni cilj događaja je, prema rečima Sergeja Gluščenka, projekt menadžera „Memorijala“ za Srbiju, očuvanje sećanja, naglasivši da iskrivljavanje istorije sa sobom nosi veliku opasnost.\nIzložba „Lica logora“ u Nišu\n„Beg logoraša iz ’Crvenog krsta‘ je prava priča i jasan primer nepopustljive volje ljudi koji su pod pretnjom smrću želeli da budu slobodni“, rekao je Gluščenko.\n„Crveni krst“ su osnovali nacisti septembra 1941, zatočivši u njemu rodoljube, bez obzira na političku pripadnost, Jevreje i Rome. Od oko 30.000 zatočenih, oko 10.000 je streljano na brdu Bubanj, nedaleko od Niša, veliki broj njih je završio u logorima smrti u Austriji, Nemačkoj i Poljskoj.\nZnajući da će idućeg dana Nemci izvršiti masovno streljanje na Bubnju, zatočenici logora su se dogovorili da pokušaju bekstvo, opisuje događaje od pre 77 godina Ozimić.\n„Tako da su 12. februara 1942. u večernjoj šetnji prema prvobitnom planu krenuli ka kapiji logora. Međutim, Nemci su već znali za ovaj plan. Kada su videli da se Nemci organizuju i da su blokirali kapiju, logoraši su krenuli preko žica. Od 147 zatočenika logora koji su pokušali bekstvo, 105 je uspešno pobeglo, a 42 je ubijeno ili na žicama ili ispred logorske zgrade“, kaže on.\nO ovom događaju reditelj Miomir Stamenković snimio je 1987. film pod nazivom „Lager Niš“.\nMeđu onima koji nisu želeli da se pomire sa sudbinom sužnja u nacističkim logorima bio je i Aleksandar Pečorski, čije ime nosi fondacija, oficir Crvene armije i organizator najuspešnijeg ustanka i bekstva Jevreja i drugih logoraša iz nacističkog logora smrti „Sobibor“. Ustanak u Sobiboru dogodio se 14. oktobra 1943. godine.


EU preporučuje početak pregovora za članstvo Severne Makedonije od 2009. godine\nProboj na junskom samitu Evropske unije nije nemoguć, ali šanse za to su male, smatra profesor Vasko Naumovski posle povećanih očekivanja o rešenju pitanja između Skoplja i Sofije.\nMarko Trošanovski iz Instituta za demokratiju, pak, smatra da se u narednim nedeljama ne može očekivati finalno rešenje, ali da je moguć nekakv napredak.\nOdnosi na relaciji Skoplje-Sofija, ali i interes evropskih političara porasli su od kraja maja, kada su u oba glavna grada predlog o kompromisu doneli evrokomesar za proširenje Oliver Varhelyi i Augusto Silva, ministar spoljnih poslova Portugalije, zemlje koja je aktuelna predsedavajuća u EU.\nNakon susreta sa premijerom Zaevim u Jelisejskoj palati u četvrtak uveče, takvu je poruku poslao i francuski predsednik Emmanuel Macron, čija zemlja pre dve godine nije dala zeleno svetlo za početak pregovora sa Unijom za Severnu Makedoniju i Albaniju.\n“Evropska unija je donela odluku još u martu prošle godine da počne pregovore sa vašom zemljom i sada je vreme da se ta odluka konkretizuje i Francuska aktivno podržava to. Severna Makedonija zaslužuje da počne pregovore bez odlaganja. Ja sam lično uključen u nalaženje rešenja sa Bugarskom”, rekao je Macron.\nRot: Velika šansa već junu za rešenje za početak pregovora EU sa S. Makedonijom\nProboj nije nemoguć\nEU preporučuje početak pregovora za članstvo zemlje od 2009. godine. Godinama se te preporuke nisu realizovale zbog nerešenog spora o imenu sa Grčkom.\nPotpisivanjem Dogovora iz Prespe 2018. godine, kojim je stavljena tačka na višedecenijski spor između Skoplja i Atine, Grčka je prestala da bude prepreka evropskom napretku Severne Makedonije.\nU 2019. godini Francuska nije dozvolila početak pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, sa zahtevom da se revidira metodologija u pristupnom procesu. To je bilo učinjeno, ali na samitu u decembru prošle godine Sofija je stopirala Skoplje, sa tvrdnjom da su bilateralni odnosi nerešeni, pre svega u vezi sa istorijskim pitanjima.\nUniverzitetski profesor Vasko Naumovski je u 2009. godini bio vicepremijer za evropska pitanja, kada je Makedonija isto tako imala preporuku za početak pregovora sa EU, ali tada nisu počeli zbog spora sa Grčkom. U izjavi za Radio Slobodna Evropa, on sada procenjuje da su veoma velike šanse da se to desi u junu.\n“Proboj na junskom samitu nije nemoguć, ali šanse za to su svakako male, imajući u vidu da je pozicija Bugarske učvršćena deklaracijom usvojenom u njihovom parlamentu, podržana od svih partija. Baš u tome je glavni alibi sadašnje privremene bugarske vlade, koja je više puta naglasila da nema mandat da izađe iz okvira te deklaracije”, kaže Naumovski.\nMarko Trošanovski iz Instituta za demokratiju, pak, smatra da ni u kom slučaju nije moguće finalno resenje spora između Sofije i Skoplja do juna, pre svega zbog toga što je vlada Bugarske tehnička i ne bi se saglasila da preduzme takav veliki politički potez.\n“Ali, sa druge strane, ono što se može napraviti je da se stavi proces u nekakav smer, na nekakve šine, to je taj putokaz o Dogovoru o dobrosusedstvu i tako nešto ova bugarska vlada mislim da može prihvatiti i sa njim da se trasira proces da bilo koja vlada Bugarske ne može zaobići to i tumačiti dogovor za svoje dnevno-političke potrebe”, kaže Trošanovski.\nRazličiti pogledi na putokaz\nNa sadržaj putokaza, koji prema portugalskom predlogu treba pripremiti makedonska strana, različito se gleda u Skoplju i u Sofiji.\nMakedonski političari stalno insistiraju da u njemu neće biti identitetska pitanja kao što su jezik, nacija i istorija, ali su one sadržane u deklaraciji bugarskog parlamenta od 2019. godine, na kojoj insistiraju bugarski političari. Taj dokument, čiji sadržaj Sofija traži da bude deo putokaza, je donesen od strane bugarskih političara dve godine nakon potpisivanja međudržavnog Dogovora o dobrosusedstvu.\nBugarska, kaže Naumovski, kao i svaka druga članica EU, koristi svoju poziciju prema državi koja želi postati članica.\n“Oni rade ono što mogu napraviti u ovom slučaju, a to je da pokušaju da dobiju više od onoga što je bilo potpisano u bilateralnom dogovoru”, smatra Naumovski.\nInače, premijer Zoran Zaev tvrdi da je bugarska deklaracija neprihvatljiva za Severnu Makedoniju, a da će u putokazu biti pretežno tehnička i infrastrukturna pitanja.\nU međuvremenu, opoziciona VMRO DPMNE nekoliko dana za redom blokira raskrsnice u desetak gradova u zemlji, sa optužbama da, kao što kažu, dvojac Zaev i specijalni poslanik makedonske vlade Vlado Buckovski, koji je nekadašnji premijer, vode tajne pregovore sa Sofijom, a da je na stolu i makedonski identitet.


Božinović tvrdi da je ZDS zabranjen, a ponovio se u Kninu\nTanjug 5. avgusta 2021. 15:34\nZAGREB – Potpredsednik vlade i ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović izjavio je danas da je uzvikivanje ustaškog pokliča „za dom spremni“ zabranjeno i da će policija postupiti po zakonu u slučaju bivšeg ratnog komandanta HOS-a Marka Skeje, koji je u Kninu nakon govora više puta uzvikivao „za dom“, a HOS-ovci mu odgovarali sa „spremni“.\n„Nemam konkretan uvid ili neki izveštaj šta se događalo. Taj poklič je zabranjen, kažnjiv i policija će sigurno napraviti sve što je u skladu sa zakonom“, rekao je Božinović novinarima tokom obeležavanja godišnjice vojno-policijske akcije „Oluja“.\nO slučaju Skejo, kaže, u ovom trenutku ne može konkretno da govori.\n„Znate da je ovde policija puno puta prijavila korišćenje tog pokliča, ali nije to uvek dobilo svoj pravosudni epilog“, priznao je Božinović.\nHina piše da su mediji preneli snimak iz Knina na kojem se vidi da je nekolicina ljudi uzvikivala ustaški pozdrav „za dom spremni“, koje je predvodio predsednik udruženja 9. bojne HOS-a Skejo.\n„To je apsolutno poklič, pozdrav koji nema pravo građanstva, koji treba sankcionirati. Naravno postoje neke situacije o kojima se može razgovarati. To je sada nešto što bi trebalo svi, pogotovo u politici, zauzeti nekakav stav, videti šta se od toga i na koji način može implementirati u određena rešenja“, kazao je Božinović.\nDodaje da će policija odraditi svoj posao čim pregleda snimke.\nPo pitanju zakonske zabrane pokliča, Božinović kaže da to nije u njegovoj nadležnosti.\nItalijanski sudija pustio na slobodu bivšeg katalonskog…\nRedžep Tajip Erdogan: Rusija da zauzme drugačiji stav prema…


U BiH preko 150 funkcionera obavlja duple funkcije ili su u nekom obliku potencijalnog sukoba interesa, pošto se zakon ne primjenjuje ili ne postoji tijelo koje je nadležno da ga sprovodi.\nTako je, na primjer, odbornik u S.O. Prnjavor Bogoljub Saničanin glasao da se Boračkoj organizaciji Prnjavor, čiji je predsjednik, isplati preko 100.000 km u 2019. i 2020. godini iz sredstava namijenjenih finansiranju nevladinih organizacija iz opštinskog budžeta. Zakon o sprečavanju sukoba interesa u Republici Srpskoj to ne dozvoljava ali je, uprkos tome uvidom u grantove koje je ovo udruženje dobijalo jasno je da je Saničanin, kao odbornik, omogućio organizaciji kojom predsjedava isplatu iznosa koji je veći nego što je zakonom dozvoljeno.\nŽeljko Vučurević je, preko svoje privatne firme, od Grada Trebinja i „H.E. na Trebišnjici“ dobio ugovore vrijedne preko 79.000 KM u periodu između 2016. i 2020. kada je on bio odbornik u Skupštini Grada Trebinje, što je protivno zakonu što je takođe zabranjeno Zakonom.\nDrago Gužvić, odbornik u Opštini Šekovići, istovremeno obavlja funkciju v.d. direktora JP „Komunalac“ Šekovići. Iako zakon ne dozvoljava da sjede u upravi javnih preduzeća, u RS se to zaobilazi tako što se izabrani zvaničnici imenuju kao „vršioci dužnosti“, što Komisija za utvrđivanje sukoba interesa u organima vlasti Republike Srpske tumači kao “funkciju ograničenog kapaciteta” te tvrdi da se tako imenovani funkcioneri ne nalaze u sukobu interesa iako obavljaju dodatne funkcije.\nSa druge strane, u Federaciji BiH od 2013. ne postoji tijelo koje može da utvrdi sukob interesa, pa ova pojava prolazi bez sankcija.\nTako je Aladin Ćerimović, vijećnik iz Velike Kladuše u isto vrijeme savjetnik premijera USK, što su, po važećem Zakonu, nespojive funkcije. On je uz to i član nadzornog odbora JP “Komunalije” d.o.o. Velika Kladuša što je još jedan osnov po kom je ovaj funkcioner u sukobu interesa, koji se ne može spriječiti zbog nepostojanja nadležnog tijela.\nNakon prijave Transparency International u BiH, Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine pokrenula je postupak oduzimanja mandata vijećniku u općinskom vijeću Velike Kladuše Aladinu Ćerimoviću.\nSve navedene situacije pokazuju da su zakoni za sprečavanje sukoba interesa u praksi obesmišljeni ili je njihovo sprovođenje suštinski onemogućeno budući da političkim akterima to nije u interesu. Stoga je neophodna što hitnija izmjena zakona koji tretiraju ovu oblast na svim nivoima u BiH, na šta TI BiH godinama upozorava, naročito jer je to i jedan od 14 prioriteta BiH za sticanje kandidatskog statusa za članstvo u Evropskoj uniji.\nSvi podaci o višestrukim mandatima, dodijeljenim grantovima udruženjima, članovima uprava javnih preduzeća su dobijeni pomoću javno dostupnih baza podataka kojima raspolaže TI BiH:


Časovnik - Blic Online\nNajbogatiji čovek na svetu ima NOVI PROJEKAT: Šta će pokazivati sat zakopan 150 metara ispod zemlje koji će kucati 10.000 GODINA!\nDa li biste platili 42 miliona dolara za sat koji otkucava jednom godišnje, koji će biti zakopan 150 metara ispod planine blizugranice SAD i Meksika i koji treba da se ručno navija? Verovatno ne, čak i da imate taj novac. Međutim, najbogatiji čovek na svetu je uradio upravo to.\nVREMEPLOV U KNEZ MIHAILOVOJ Uđete po zimskoj, izađete po letnjoj satnici!\nPrava zbrka sa tačnim vremenom danas je vladala beogradskim ulicama - javni satovi, baš kao i oni u prodavnicama i izlozima pokazivali su malo zimsko, malo letnje vreme. Tako ste u Knez Mihailovu danas mogli da uđete po zimskom, a izađete po letnjem vremenu!\nBLIŽI SE APOKALIPSA Časovnik sudnjeg dana pomera kazaljke DANAS\nTakozvani časovnik sudbine, koji simbolizuje opasnost od globalnog uništenja, približiće se ponoći, i to danas, ističu naučnici.\nLetnje računanje vremena počeće u noći između subote i nedelje, kada časovnike u 2 treba pomeriti na 3 sata posle ponoći.\nEpl pronašao grešku u svom časovniku\nAmerički informatički gigant Epl otkrio je grešku na jednom od delova svog smart časovnika "Epl voč", koji se praktično proizvodi u Kini.\nAustrija protiv pomeranja kazaljki na satu\nU Austriji se sve više mogu čuti glasovi protiv pomeranja kazaljki na letnje i zimsko računanje vremena, uz argumente da to ne donosi ništa i samo utiče na zdravlje.\nLOŠE ZA IZVOZNIKE Švajcarska industrija satova uznemirena zbog skoka vrednosti franka\nŠvajcarska industrija satova uznemirila se zbog skoka vrednosti franka prema evru od 15 odsto do koga je došlo nakon što je centralna banka Švajcarske (BNS) saopštila da ukida veštačku granicu koja je sprečavala da evro padne ispod 1,20 franaka.\nKrim prešao na moskovsko vreme\nRegioni Krimskog poluostrva, koji su pripojeni Rusiji, pomerili su u noći između subote i nedelje kazaljke časovnika dva sata napred kako bi bili u istoj vremenskoj zoni sa Moskvom, koja već dve godine ne prelazi na zimsko vreme, javlja Glas Rusije.\nBEOGRAD - Letnje računanje vremena završava se u nedelju, 30. oktobra, u tri sata ujutru, kada kazaljke na časovnicima treba pomeriti za jedan sat unazad, odnosno sa tri na dva sata ujutru.\nBEOGRAD - Letnje računanje vremena završava se u nedelju, 30. oktobra, u 3 časa ujutru, kada će kazaljke na časovnicima biti pomerene za jedan sat unazad, odnosno sa tri na dva sata ujutru.\nLetnje računanje vremena u Evropi počinje u noći između subote i nedelje između 26. i 27. marta.\nNa vreme pripremite telo za pomeranje kazaljki\nBEOGRAD - U noći između subote, 26. marta, i nedelje, 27. marta, počinje letnje računanje vremena koje će nam otrgnuti jedan sat spavanja.\nU Beogradu kuca tridesetak javnih časovnika\nBeograd ulepšava oko 30 javnih časovnika od kojih se neki nalaze na objektima ili u prostorima koji su proglašeni spomenicima kulture.


SKUPŠTINA OPŠTINE LAJKOVAC USVOJILA BUDŽET ZA 2021. GODINU - LAJKOVAC NA DLANU\nOdržano je poslednje ovogodišnje zasedanje Skupštine opštine Lajkovac, na kojoj su odbornici razmatrali 28 tačaka dnevnog reda i većinom glasova usvojili sve predloge odluka.\nLokalni parlament je na četvrtoj sednici novog saziva usvojio Odluku o budžetu opštine Lajkovac za 2021. godinu. Budžet za narednu godinu iznosi oko 916 miliona dinara, a sa preko 160 miliona prenetih obaveza na raspolaganju će biti milijardu i 77 miliona dinara. Manji je za 130 miliona dinara nego prethodne godine, zbog uredbe Vlade Srbije iz 2019. po kojoj naknada za zaštitu životne sredine ne ide više direktno u budžet opština i gradova nego u Ministarstvo za zaštitu životne sredine, pa onda lokalne samouprave konkurišu svojim projektima iz ove oblasti.\nOd 916 miliona skoro polovina, odnosno 427 miliona, predstavlja klasičan okvir budžeta, a takođe velika stavka jesu sredstva po osnovu rente od EPS-a (RB Kolubara) u iznosu od 297 miliona dinara i ona nisu promenjena. Jedino se „ekologija“ u odnosu na prethodne godine bitno smanjila i budžet za narednu godinu jeste samo 1,5 miliona dinara novih i oko 20 miliona prenetih sredstava. Predsednik opštine Andrija Živković je u svom izlaganju odbornicima istakao da su ova sredstva korišćena za izgradnju kišne i fekalne kanalizacije, ali su dobrim delom usmeravana i za rad komunalnog preduzeća, što se u 2021. mora učiniti iz investicija, tako da je realno budžet „kraći“ za 200 miliona.\nPredsednik Živković je istakao prioritete u 2012. godini:\n„Prioritet je izgradnja i opremanje Industrijske zone 2, a prvi korak ka tome je izgradnja obilaznice oko Lajkovca uz podršku Republike. Dva su načina da se do toga dođe: jedan je aneks radova uza igtradnju Brze saobraćajnice od Nepričave do Iverka, odnosno od Lajkovca do Valjeva, a drugi priključak na trasu planiranog puta „Vožd Karađorđe“. Prvi način je mnogo realniji.\nZatim, izuzetno nam je važna saradnja sa Kancelarijom za javna ulaganja Vlade Republike Srbije. Ove godine smo u saradnji sa Kancelarijom kompletno rekonstruisali školu u Bajevcu i privodimo kraju obimne radove na našoj srednjoj školi. Imamo već dva projekta koja su nam bukvalno prošla kod Kancelarije: prvi je sanacija i uređenje kanala na teritoriji opštine u iznosu od 120 miliona dinara; drugi poboljšanje vodosnabdevanja, izgradnja podstanica i zamena azbestnih cevi u iznosu od 240 miliona dinara. Međutim, svi smo upoznati sa finansijskom situacijom, tako da očekujemo da bar jedan od tih projekata realizujemo. Pre 15 dana završili smo projekat fiskulturne sale za OŠ „Dimitrije Tucović“ u Jabučju i konkurisaćemo sa tim projektom kod Kancelarije za javna ulaganja već početkom godine.\nVrlo je značajna realizacija sporazumu sa EPS-om po osnovu preseljenja Malog Borka i Skobalja u iznosu od 220 miliona. Taj novac će, pre svega, biti opredeljen za nastavak izgradnje vodovodne mreže u Jabučju (Gornji kraj i Viš), kao i za izgradnju postrojenja za prečišćavanje pitke vode poput onog u centru Jabučja, za izgradnju moderne saobraćajnice koja će povezati bazen sa Ulicom vojvode Mišića čije je projektovanje u toku, uređenje dela Vojnog kruga koji će biti dodeljen stanovnicima iz Skobalja koji se opredele za taj deo Lajkovca, za završetak rekonstrukcije i parterno uređenje konaka Brene Mihailović.\nNadamo se i nastavku saradnje sa JP „Srbija putevi“ na infrastrukturnim projektima, odnosno na rekonstrukciji i izgradnji regionalnih i lokalnih puteva i ulica.\nZa nas je vrlo važno rešavanje pitanja vodosnabdevanja, gde izdvajam nastavak radova na priključenju naših sela poput Slovca, Ratkovca, Pridvorice itd. na cevovod akumulacije Stubo-Rovni, kao i izgradnja vodovodne i kanalizacione mreže u ostalim delovima opštine. Podsetio bih da se nastavlja izgradnja vodovodne mreže u Jabučju.“\nPredsednik Živković je istakao da, za razliku od nekih opština u okruženju, nisu povećane lokalne komunalne i druge takse, da su zadržana sva socijalna davanja, neće biti smanjena pomoć penzionerima, studentima, porodiljama, da se nastavlja budžetsko finansiranje seoskih ambulanti (osim ambulante u Jabučju, koja zbog nemara zaposlenih neće raditi ni početkom naredne godine). Podvukao je da se za ulaganje u obrazovanje, socijalnu, dečju i zdravstvenu zaštitu odvaja skoro trećina budžeta, odnosno 300 miliona dinara. Budžet za poljoprivredu je 16 miliona i 300 hiljada, isto kao prošle godine.\nIz budžeta za narednu godinu planirano je 40 miliona za održavanje zatvorenog bazena, od čega najviše za radnike, kao i 12 miliona dinara za opremanje Srednje škole „17. septembar“, koja se polako privodi kraju. Planirano je i 18 miliona dinara (šest miliona od kazni za saobraćajne prekršaje) za ugradnju kamera na 14 značajnih saobraćajnica, na svim važnim ustanovama i dve kamere za praćenje brzine učesnika u saobraćaju na ulascima u Lajkovac iz pravca Lazarevca i Valjeva. Projekat će biti finansiran fazno u dve-tri godine, a od svih saobraćajnih prekršaja 30 posto ostaje u opštinskom budžetu tako da će investicija biti otplađena.\nUsvojene su odluke o lokalnim komunalnim i administrativnim taksama, koje neće biti povećane u odnosu na prošlu godinu, već će samo će biti usklađene sa stopom inflacije u 2021. godini. U ovom paketu odluka su i nadoknade za korišćenje javnih površina.\nPrihvaćen je Program uređivanja građevinskog zemljišta, Program poslovanja Regionalnog centra za upravljanje otpadom „Eko Tamnava“ Ub, Izveštaj o realizaciji Programa finansiranja troškova vantelesne oplodnje u 2020. kao i Program za 2021. godinu. Prihvaćeni su programi i planovi rada Kulturnog centra „Hadži Ruvim“, Gradske biblioteke, Turističke organizacije opštine Lajkovac i Ustanove za sport i omladinu. Data je saglasnost na Program poslovanja JP „Gradska čistoća“ sa Programom korišćenja sredstava subvencija za 2021, kao i na treće izmene i dopune Cenovnika komunlanih usluga.\nUsvojeni su za narednu godinu i: Program za unapređenje uslova života lokalne zajednice, Lokalni akcioni plan za zapošljavanje, Odluka o prvim izmenama i dopunama Odluke o pravima i uslugama socijalne zaštite, Strategija razvoja socijalne zaštite 2021-2025, Prve izmene i dopune Pravilnika o uslovima obezbeđivanja i pružanja usluge lični pratilac deteta, Kadrovski plan Opštinske uprave, Program unapređenja kvaliteta zdravstvene zaštite stanovništva.\nAna Mešterović i Jelena Janković izabrane su za zamenika pravobranioca Zajedničkog pravobranilaštva Grada Valjeva i opština Lajkovac, Ljig i Osečina. Razrešen je dosadašnji predsednik UO Zajedničkog centra za socijalni rad „Solidarnost“ za opštine Ljig, Lajkovac i Mionica i na to mesto imenovan Stefan Đurić iz Ljiga.


Poseta predstavnika Caritasa Austrije i Caritasa Beča\nsubota, 04 jun 2016 06:23\nPredstavnici Caritasa Austrije i Caritasa Beča posetili su našu organizaciju tokom svog boravka u Srbiji. Naši prijatelji iz Austrije posetili su naš Dnevni boravak „Sv. Sofija“, a predstavili smo im i postignuća u oblasti socijalne poljoprivrede – naše imanje u Vukošiću, na kom su angažovane osobe iz društveno ranjivih grupa.\nPodrška koju su nam pružili u realizaciji dosadašnjih projekata od velikog je značaja za Caritas Šabac, a naši rezultati opravdali su očekivanja naših partnera iz Austrije, čija je želja da se slični projekti pokrenu i u drugim sredinama.\nPredstavnici Caritasa Austrije i Caritasa Beča prisustvovali su konferenciji koju je, u saradnji sa državnim institucijama, organizovala Beogradska nadbiskupija. Organizacija ovakve konferencije i saradnja sa nadležnim državnim institucijama još jedna je od potvrda da je Caritas prepoznat kao lider u vanrednim situacijama među organizacijama civilnog sektora.\nPoseta našoj organizaciji bila je i prilika da dogovorimo buduće projekte koje će Caritas Šabac realizovati uz podršku Caritasa Austrije.


ČAČAK - U manastiru Svetog arhangela Mihaila, na planini Vujan kod Čačka, juče je služenjem svete arhijerejske liturgije obeleženo 200 godina obnove ovog manastira. Svetu arhijerejsku liturgiju služio je episkop žički Hrizostom, posle čega je priređen kulturno-umetnički program. U manastiru Vujan i danas se kao posebna dragocenost čuva izrezbaren drveni krst koji je za vreme boravka, kao iskušenik, krajem Drugog svetskog rata izrezbario Gojko Stojčević, sadašnji patrijarh Srpske pravoslavne crkve Pavle.\nSvečanosti su, pored brojnih građana, prisustvovali i predsednik Narodne skupštine Srbije Predrag Marković i ministar za kapitalne investicije Velimir Ilić.\nProslavu su sa 200.000 dinara pomogle skupštine opština Gornji Milanovac i Čačak, na čijim se teritorijama nalazi manastir, a obavljena je rekonstrukcija puta u dužini od tri kilometra od sela Prislonica do manastira Vujan.\nManastir je sagrađen na mestu gde je bila isposnica manastira Obrovin koji su u 13. veku Turci opljačkali i zapalili. Obnovljen je pet vekova kasnije na inicijativu vojvoda Nikole Milićevića Lunjevice i Lazara Mutapa. Gradeći manastir neimari su morali da sklone isposnicu i premeste grobove koji su se tu nalazili. Tom prilikom pronašli su mošti, pretpostavlja se poslednjeg isposnika koji je tu boravio. One su smeštene u prvi deo manastira, sa desne strane, i na njima se i danas čitaju molitve za ozdravljenje. Ktitori manastira bili su članovi dinastija Obrenović i Karađorđević. U crkvi je ostao i spomenik dedi kraljice Drage.


PlayStation Network ponovo u funkciji\nVesti, 17.05.2011, 10:42 AM\nKompanija Sony najavila je juče da će tokom dana započeti proces postepenog vraćanja u funkciju svojih servisa PlayStation Network (PSN) i Qriocity tri nedelje nakon hakerskog napada koji je rezultirao upadom u bazu podataka i krađom poverljivih podataka 100 miliona korisnika ovih Sony-jevih servisa.\nOnline igre, chat servis i preuzimanje muzike će ponovo biti dostupni najpre korisnicima u SAD, Evropi, Australiji, Novom Zelandu i na Bliskom istoku, a servisi će uskoro biti dostupni i korisnicima u Aziji. Plan kompanije je da njeni online servisi, uključujući i kupovinu igara i video sadržaja budu dostupni svim korisnicima do kraja maja.\nMeđutim, Japan koji je matična država kompanije Sony, neće dozvoliti vraćanje mreže u funkciju sve dok kompanija ne pruži dokaze vlastima Japana da je preduzela odgovarajuće mere koje garantuju bezbednost mreže. Naime, zvaničnik japanskog ministarstva ekonomije, trgovine i industrije, Kazušige Nobutani, izjavio je da regulatorna tela te države nisu zadovoljna ciljevima koje je kompanija postavila početkom maja a koji se odnose na bezbedno obnavljanje hakovanih PSN i Qriocity servisa. Konkretno, vlasti su zabrinute zbog toga što Sony nije pokazao zbog čega su nove mere odbrane od hakerskih napada bolje od onih koje su postojale u trenutku kada je mreža napadnuta polovinom prošlog meseca.\nIz kompanije su najavili podizanje nivoa bezbednosti PlayStation Network i Qriocity servisa povećanjem broja zaštitnih zidova servera i dodavanjem softvera koji će nadgledati eventualne upade u sistem ali i sistemske propuste i ranjivosti.\nKorisnici će morati da promene svoje lozinke pošto prethodno prođu kroz proceduru obaveznog ažuriranja sistema, kažu u kompaniji Sony.\nKompanija će pokušati da se iskupi pred korisnicima nudeći im besplatne video igre, kao "znak zahvalnosti milionima svojih igrača zbog njihovog strpljenja, podrške i odanosti tokom prekida rada servisa."


“Srbija mora odlučno da napreduje u rešavanju pitanja nasleđa prošlosti, da uspostavi adekvatno okruženje za rad medija i da prevaziđe preostale prepreke u vezi sa inkluzivnim obrazovanjem”, rekao je danas Nils Muižnieks, Komesar Saveta Evrope za ljudska prava, nakon četvorodnevne posete Srbiji od 19. do 22. februara 2018.\nKomesar je zabeležio važan korak napred u rešavanju pitanja nasleđa prošlosti, a to je nedavni razgovor predsednika Srbije i Hrvatske koji su obuhvatili i pitanje nestalih osoba u ratovima u regionu 1990-tih godina, i pozvao je sve zemlje u regionu, uključujući Srbiju, da pojačaju rad kako bi se prevazišle preostale prepreke u rešavanju sudbina nestalih osoba, uključujući, između ostalog, i otvaranje vojnih i policijskih arhiva koje sadrže bitne informacije o nestalim osobama.\nKomesar podvlači da konstantna nekažnjivost nekih ozbiljnih kršenja ljudskih prava negativno utiču na a pravdu i održivi mir u regionu. Sa interesovanjem je primio informaciju da je gonjenje ratnih zločina pojačano u poslednjim mesecima i da je regionalna saradnja u ovom polju nastavljena, i Komesar apeluje na vlasti da obezbede da se svi počinioci ozbiljnih kršenja ljudskih prava koja su počinjena tokom radova 90-tih godina dovedu pred lice pravde bez daljih odlaganja. “Bilo koji dokument koji može da rasvetli ozbiljna kršenja ljudskih prava počinjena tokom ratova i omogući efikasnu istragu tih zločina bi morao biti dostupan relevantnim institucijama, i odluke po kojima su neka dokumenta proglašena državnom tajnom bi trebalo revidirati u skladu sa bitnim preporukama Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka ličnosti.” Sa žaljenjem primećuje da nije bilo napretka u poslednje vreme u formiranju sveobuhvatnog mehanizma za obeštećenje svih žrtava rata, Komesar poziva vlasti da ovo pitanje postane prioritet i da preuzmu pozitivne primere zakonske regulative iz regiona, posebno kada je u pitanju obeštećenje žrtava rata u vezi sa zločinima seksualnog nasilja.\nKomesar je izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da su određene osobe osuđene za ratne zločine u Međunarodnom krivičnom tribunalu za bivšu Jugoslaviju dobile mogućnost da javno istupaju u Srbiji, promovišu svoje poglede i negiraju zločine za koje su osuđeni, dok se vodeći političari nisu ogradili od ovih osoba, već su ih čak uključili u neke političke procese. “Ovaj pristup bavljenja prošlošću je štetan za pomirenje u regionu i predstavlja uvredu za žrtve tih zločina. Štaviše, vaspitavati mlade generacije u Srbiji u duhu mira, tolerancije i međusobnog poštovanja, biće otežano dokle god se osobe osuđene za ratne zločine tretiraju u društvu kao heroji.”\nKomesar je sa zadovoljstvom primetio dodatni napredak koji je Srbija postigla u obezbeđivanju sistematske registracije romske dece pri rođenju i obezbeđivanju ličnih dokumenata. On ohrabruje vlasti da ulažu dalje napore ka rešavanju preostalih 2000 slučajeva Roma kojima nedostaju lični dokumenti.\nKada je u pitanju sloboda medija, Komesar je zabeležio da se svi medijski akteri sa kojima se on sastao slažu da Srbija ima solidan zakonodavni okvir kojim se reguliše ova oblast. “Srbija takođe ima sjajne istraživačke novinare, neki od njih su dobili prestižne međunarodne nagrade. Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka ličnosti, koji je od izuzetne važnosti za rad u istraživačkom novinarstvu, je model institutcije koji vlasti treba u potpunosti da podrže i čije odluke treba poštovati.”\nMeđutim, Komesar je zabeležio zabrinutost zbog pogoršane situacije u vezi sa radom novinara i medija u odnosu na prethodnu posetu. Bezbednost novinara je i dalje pitanje koje zabrinjava, i uprkos naporima vlasti da obezbede bolju institucionalnu reakciju na zločine protiv novinara, malo je slučajeva koji su efikasno zakonski gonjeni. Klevećenje, zapaljive izjave i drugi oblici pritiska na novinare su u porastu, dovele su do samocenzure i obeshrabruju novinare da obavljaju svoj jako važan posao. Komesar je pozvao vlasti da instraže i sudski gone sve zločine protiv novinara. “Apelujem na političare da nedvosmisleno osude sve slučajeve nasilja nad novinarima, koji imaju ključnu ulogu čuvara u društvu.” Komesar je konstatovao da postoje ozbiljni izazovi u implementaciji projektnog finansiranja medija, koji je uveden 2014. godine, a koji previđa da država pruži finansijsku podršku na nacionalnom i lokalnom nivou medijskim projektima od javnog interesa. “Nedostatak transparentnosti, politički motivisane odluke i sredstva dodeljena tabloidima i medijima za koje se zna da krše medijsku etiku su ozbiljni izazovi kojima bi vlasti trebalo da se bave u ovom kontekstu.”\nIstičući važnost inkluzivnog obrazovanja za socijalnu koheziju i mogućnosti obrazovanja za svu decu, Komesar je sa zadovoljstvom konstatovao pozitivne pomake u ovom polju. “Smatram jasnu posvećenost vlasti inkluzivnom obrazovanju i njihovo prihvatanje principa inkluzije sve dece u redovno obrazovanje, uključujući i decu sa posebnim potrebama i Rome, ključnim za ostvarivanje daljeg napretka u ovoj oblasti. Još jedan pozitivan pomak je to da se romska deca više sistematski ne šalju u specijalne škole, što je kršilo njihova prava i produžavalo njihovu marginalizaciju. Takođe je važno da su vlasti prepoznale važnost obaveznog predškolskog obrazovanja i rada pedagoških asistenata za bolju inkluziju dece u redovno obrazovanje, i da je dalji razvoj u ovom kontekstu planiran.”\nI pored ovih pozitivnih pomaka, Komesar poziva vlasti da ojačaju napore kako bi osigurali potpunu inkluziju sve romske dece i dece sa posebnim potrebama u redovno obrazovanje. On je ozbiljno zabrinut zbog posledica zakona iz 2009. godine kojim se omogućava da roditelji izaberu školu za decu nezavisno od mesta stanovanja, što je doprinelo pojavi tzv. “white flight” fenomena (izbor škole baziran na etnicitetu) u pojedinim osnovnim školama i pogoršao segregaciju romske dece. Jedna od takvih škola je “Sutjeska” u Zemunu, koju je Komesar posetio, u kojoj je većina učenika romske nacionalnosti. Komesar apeluje na vlasti da reše ovo pitanje tako što će ponovo uvesti sistem upisa u škole baziran na mestu stanovanja kao preduslov za de-segregaciju ovakvih škola.\nImajući u vidu važnost angažovanja ličnih asistenata za decu sa posebnim potrebama za njihovu bolju inkluziju u redovno obrazovanje i nedostatak finansijskih sredstava u pojedninim lokalnim zajednicama za angažovanje takvih asistenata, Komesar poziva vlasti da nađu sistematsko rešenje za ovo pitanje kako bi se omogućila dalja inkluzija. Na kraju, ali ne manje važno, Komesar apeluje na vlasti da ulože dodatne napore da uključe decu sa posebnim potrebama koja se nalaze u šest institutcija socijalne zaštite u redovan obrazovni sistem.


Hidroelektrika, najveći proizvođač električne energije u Rumuniji, planira izgradnju elektrane na biomasu, koja će biti locirana u blizini hidroelektrane Đerdap 1, prema strategiji investicija koju je već odobrila Vlada, većinski akcionar kompanije.\nHidroelektrika je predložila ambiciozni investicioni program, u vrednosti od 26 milijardi leja (5,4 milijarde evra), za period od 2020. do 2025. godine, koji sadrži projekte novih proizvodnih postrojenja – hidroelektrana, vetro i solarnih parkova.\nInvesticija o kojoj se do sada nije pričalo jeste postrojenje na biomasu, smešteno u blizini Đerdapa, koja će koristiti drveni materijal koje doplovi do akumulacije.\nKapacitet za proizvodnju električne energije baziran na biomasi koristiće plutajući drveni materijal prikupljen na ulazu u retenziji, uz pomoć rešetki za čišćenje, u elektrani Đerdap, ali u obližnim hidroelektranama, navodi se u strategiji.\nPored građevinskog projekta elektrane, predviđena je i specijalna oprema za čišćenje rešetki.\nProcenjena vrednost projekta je oko 81 milion leva (16,9 miliona evra).\nProcenjeni rok puštanja u rad je 2023. godina.\nIz kompanije kažu da će odluku o investiciji doneti nakon „dubinskih studija“.\nHidroelektrika je najveći proizvođač električne energije u Rumuniji, sa ukupnim instalisanim kapacitetom od 6.444 MW u 208 postrojenja. Pod kontrolom je države, koja ima 80% akcija, dok je ostatak je u vlasništvu Fonda Proprietatea.\nMađarska: Rast proizvodnje električne energije za 6% u 2019.\nRepublika Srpska: Gradnja prvog vetroparka u Srpskoj počinje u oktobru\nCrna Gora: EBRD obezbeđuje kredit od 50 miliona evra za EPCG\nCrna Gora: DUPLA IGRA - Crna Gora stopira srpski projekat zbog navodne brige za prirodu, a sama gradi hidroelektranu


Image copyright Parlament.rs\nNatpis na slici Skupština Srbije\nKao i svakog ponedeljka BBC vam donosi pregled važnih događaja u sedmici pred nama.\nOcenu budžeta za sledeću godinu dan pre početka skupštinske rasprave izneće članovi Fiskalnog saveta.\nNatpis na slici Predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski\nNatpis na slici Osnivač Vikiliksa Džulijan Asanž\nKo je osnivač Vikiliksa Džulijan Asanž\nAsanž je tada ocenio da slučaj nije ravnopravan, jer vlada SAD ima "neograničene resurse", dok on nema lak pristup advokatima i dokumentima potrebnim za pripremu borbe protiv izručenja, pošto je u zatvoru u Londonu.\nNatpis na slici Novak Đoković\nTurnir će biti održan u čuvenom teniskom centru "Magična kutija", u kome će se za "salataru" boriti 18 ekipa.\nPodsetimo, naša najbolja muška selekcija popularnu "salataru" je osvojila 2010. pobedom u finalu u Beogradu protiv Francuske, dok je 2013. igrala finale takođe u Beogradu protiv Češke.


Dan online - Drustvo: Veterinari u deficitu - 2019-10-10\nDrustvo PODSTICAJ ZA STUDENTE VETERINE\nIlustracija Veterinari u deficitu\nUprava za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove obezbijedila je finansijsku pomoć za studente veterinarske medicine. Kako su kazali, sa tom praksom nastavljaju s obzirom na deficitarnost ovog kadra, kao i činjenicu da Crna Gora nema fakultet veterinarske medicine.\n– Pravo na finansijsku podršku imaju studenti koji su upisali najmanje drugu godinu fakulteta. Prijave se predaju na arhivi uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove do 31. oktobra 2019. godine. Uz prijavu treba dostaviti potvrdu o redovno upisanoj najmanje drugoj godini fakulteta – navodi se u saopštenju.\nKako su objasnili iz Uprave, finansijska podrška će se dodijeliti shodno opredijeljenim sredstvima. Sredstva će biti ravnomjerno raspodijeljena prema broju studenata koji se prijave i dostave potvrdu sa fakulteta da su redovno upisali najmanje drugu godinu fakulteta veterinarske medicine.


Gej strejt alijansa | GSA | Komitet ministara Saveta Evrope dao preporuke za borbu protiv diskriminacije GLBT osoba\nKomitet ministara Saveta Evrope dao preporuke za borbu protiv diskriminacije GLBT osoba\nKomitet ministara Saveta Evrope usvojio je Preporuku CM/Rec(2010)5 državama članicama o merama u borbi protiv diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta na svojoj sednici 31. marta 2010. Njom se značajno podiže nivo standarda u radnjama koje države članice treba da sprovedu kako bi se garantovalo ostvarivanje ljudskih prava gejeva, lezbejki, biseksualnih i transrodnih (GLBT) osoba.\nKomitet je prihvatio činjenicu da su GLBT osobe bile vekovima i još uvek su žrtve homofobije, transfobije i drugih formi netolernacije i diskriminacije čak i u svojim porodicama, na osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, kao i da je neophodna specifična akcija kako bi se obezbedilo puno uživanje ljudskih prava ovih osoba.\nTakođe, Preporuka podseća na princip da nikakve kulturne, tradicionalne ili religiozne vrednosti, niti pravila “dominantne kulture” ne smeju da se koriste kako bi se pravdao govor mržnje ili neki drugi oblik diskriminacije, uključujući i seksualnu orijentaciju ili rodni identitet kao osnov.\nKomitet je preporučio da države članice ukinu zakonodavne ili druge mere koje za posledicu imaju diskriminaciju GLBT osoba kao i da donesu i sprovedu mere koje će služiti borbi protiv diskriminacije, poštovanju ljudskih prava i promovisanju tolerancije prema GLBT osobama.\nDržavama se preporučuje da žrtvama omoguće pristup efikasnim pravnim lekovima pred nacionalnim vlastima, kao i da žrtve budu svesne da takvi lekovi postoje. Mere za borbu protiv diskriminacije moraju da uključe sankcije za prekršaje i da omoguće odštetu žrtvama.\nDržave članice SE treba da se u svom zakonodavstvu, politikama i praksi vode merama koje su date ovom Preporukom, kao i da prevedu i što je moguće šire distribuiraju prevod Preporuka.\nDržave treba da omoguće istragu krivičnih dela i drugih incidenata gde se osnovano sumnja da je seksualna orijentacija ili rodni identitet bio motiv počiniocu, a posebno kada su počinioci pripadnici policije ili druge osobe koje vrše vlast.\nDržave treba i da obezbede da se kod krivičnih dela gde je motiv bila seksualna orijentacija ili rodni identitet žrtve ovo koristi kao otežavajuća okolnost. Takođe, treba ohrabriti žrtve i svedoke ovakvih krivičnih dela da ih prijavljuju.\nKomitet ministara SE je ovom Preporukom definisao standarde postupanja država članica u mnogim sferama života.\nDržave treba da preduzmu mere kako bi obezbedile sigurnost i dostojanstvo zatvorenicima, uključujući i GLBT osobe, a posebno mere protiv fizičkih napada, silovanja i drugih formi seksualnog zlostavljanja.\nDržave članice treba da obezbede prikupljanje i analizu podataka o raširenosti i prirodi diskriminacije i netolerancije po osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, a posebno o “zločinima iz mržnje” i incidentima motivisanim mržnjom.\nDržave članice treba da preduzmu mere protiv svih formi govora mržnje i da ga javno osude svaki put kada ga neko koristi, poštujući osnovno pravo na slobodu izražavanja.\nJavni zvaničnici i državni predstavnici treba da se ohrabruju da promovišu toleranciju i poštovanje GLBT osoba.\nPristup javnim fondovima namenjenim nevladinim organizacijama treba da bude obezbeđen bez diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta.\nDržave čanice treba da preduzmu odgovarajuće mere kako bi efikasno zaštitile branitelje ljudskih prava GLBT osoba od napada.\nDržave članice treba da obezbede da nevladine organizacije koje brane ljudska prava GLBT osoba budu konsultovane prilikom usvajanja i sprovođenja mera koje mogu da imaju uticaj na ljudska prava ovih osoba.\nTreba preduzeti mere za obezbeđivanje efikasnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja GLBT osoba, kao i prava na slobodu mirnog okupljanja. Osim ovoga, države članice treba da osiguraju da policija preduzme mere kako bi zaštitila učesnike mirnih demonstracija za ljudska prava GLBT osoba, a javno zdravlje, moral ili red ne mogu da budu opravdanje za onemogućavanje ostvarivanja ovog prava. Vlasti moraju da budu ohrabrene da javno osude sprečavanje ostvarivanja ovih prava.\nDržave treba da spreče skupljanje ličnih podataka o seksualnoj orijentaciji i rodnom identitetu građana, a postojeće zapise treba uništiti.\nTakođe, treba sprovesti mere koje garantuju puno zakonsko priznavanje promene pola osoba u svim oblastima života, promenu imena i roda u zvaničnim dokumentima. Ovo se odnosi i na dokumenta koja ne izdaje država, kao što su sertifikati o školovanju i prethodnom radu. Države treba da omoguće osobama koje su promenile pol pravo na brak sa osobama suprotnog pola.\nDržave treba da zabrane homofobiju, transfobiju i diskriminaciju GLBT osoba u sportu, a posebno treba zabraniti i sprečiti korišćenje uvreda na račun GLBT osoba tokom i u vezi sa sportskim događajima. U ove aktivnosti treba uključiti sportske saveze i navijačke klubove.\nPreporukom se definišu i standardi u zakonskom regulisanju istopolnih zajednica, asistirane oplodnje, obezbeđivanja mera zaštite GLBT učenika u obrazovnom sistemu, zdravstvene zaštite, vlasništva nad zemljom i stanarskog prava, prava na azil.\n::: Integralna verzija Preporuke (ENG) :::\n::: Prevod integralne verzije Preporuke ::: (pdf)


Milorad Dodik će s papom Franjom razgovarati i o dešavanjima u svijetu, o terorizmu, o saradnji i miru (Anadolija)\nUkoliko apelacija o promjeni naziva bh. entiteta Republika Srpska bude podnesena, a Ustavni sud Bosne i Hercegovine prihvati da je uzme u razmatranje, smatrat ćemo to flagrantnim kršenjem Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini i zatražit ćemo održavanje posebne sjednice Narodne skupštine RS-a.\nNa toj sjednici ćemo donijeti odluku o budućem statusu RS-a i njenih predstavnika u institucijama Bosne i Hercegovine, navedeno je u zajedničkoj izjavi nakon sastanka koji je u četvrtak u Banjoj Luci sazvao predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik povodom najave Stranke demokratske akcije da će Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine podnijeti inicijativu za preispitivanje naziva RS-a.\nU zajedničkoj izjavi upozorili su da će “sve aktivnosti RS-a i njenih predstavnika u Bosni i Hercegovini zavisiti isključivo od eventualnih antidejtonskih i antiustavnih aktivnosti usmjerenih protiv RS-a”.\n‘Antiustavno i antidejtonsko djelovanje’\n“Stoga pozivamo države garante Dejtonskog mirovnog sporazuma da preduzmu mjere protiv ovakvih aktivnosti i time spriječe ozbiljne posljedice po teško uspostavljeni mir i stabilnost u Bosni i Hercegovini”, rekao je Dodik.\nUpozoravaju da je podnošenje apelacije Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine radi ocjene ustavnosti imena RS, kako je navedeno, u potpunosti antiustavno i antidejtonsko djelovanje, koje predstavlja direktan udar na integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine uspostavljen Dejtonskim mirovnim sporazumom.\n“Podsjećamo da je sam Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini potvrdio ime Republike Srpske, što je jasno naznačeno i u Članu 1. Tačka 3. Ustava Bosne i Hercegovine, kojim je definisano da se Bosna i Hercegovina sastoji od dva entiteta: Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. RS je potpisnik svih 11 Aneksa Dejtonskog sporazuma, bez kojih ne bi bilo današnje Bosne i Hercegovine”, piše u izjavi koju je pročitao Dodik.\nU izjavi su dodali da, iako “pravila Ustavnog suda [Bosne i Hercegovine] ne dopuštaju ovakvu vrstu apelacije, iako je RS ustavna kategorija te Ustavni sud [Bosne i Hercegovine] o tome ne bi trebao ni raspravljati, zbog ranijih odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, koji je, prilikom njihovog donošenja, pokazao da se ne rukovodi Ustavom i pravom, već politikom, izražavamo potpuno nepovjerenje prema ovakvom Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine”.\n‘Diskriminacija Bošnjaka i Hrvata’\n“Zaštitićemo RS i njen status”, rekao je Dodik nakon sastanka čelnika parlamentarnih stranaka iz RS-a.\nNa sastanku su bili potpredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata Nebojša Radmanović, predsjednik Demokratskog narodnog saveza Marko Pavić, predsjednik Socijalističke partije RS-a Petar Đokić, predsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić, potpredsjednica DEMOS-a Spomenka Stevanović, predsjednik Narodnog demokratskog pokreta Dragan Čavić, predsjednik Srpske demokratske stranke Vukota Govedarica, predsjednik Partije demokratskog progresa Branislav Borenović te Obren Petrović i Boris Јerinić.\nDan nakon što je Stranka demokratske akcije najavila da će pokrenuti proceduru pred Ustavnim sudom Bosne i Hercegovine radi preispitivanja trenutnog naziva entiteta Republika Srpska, predsjednik te stranke Bakir Izetbegović objasnio je da je ta inicijativa uslijedila “zato što je jasno da su Bošnjaci i Hrvati građani četvrtog ili petog reda u RS-u”.\nPrema njegovim riječima, Bošnjaci i Hrvati “nemaju mjesta u institucijama, povratnike vrijeđaju, a RS se naziva drugom srpskom državom na Balkanu”.\n‘Inicijativa za razdruživanje u BiH’\n“Entitet RS postoji po Ustavu Bosne i Hercegovine kao multietnički entitet, u kojem svi narodi moraju imati jednaka prava, što znači da ne može samo jedan narod biti zastupljen u nazivu, a drugi isključeni”, saopćeno je iz SDA.\nDodik je odgovorio da će se on, “ako SDA to želi da uradi”, zalagati za rigorozne mjere zaštite RS-a.\nDodao je da je to “inicijativa za razdruživanje u Bosni i Hercegovini” te “rušenje ustavnog poretka”.


Počela stroga kontrola broja zaposlenih u javnom sektoru – Info Centar Juga\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave je pokrenulo postupak kontrole sprovođenja Odluke o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru i upozorilo da je ostalo još desetak dana da se ona sprovede. Ministarstvo je upozorilo korisnike javnih sredstava da će se strogo kontrolisati sprovođenje Odluke, navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo će, „budući da je ostalo još desetak dana do isteka roka za sprovođenje te odluke“, tokom kontrole proveravati trenutno stanje u svakom subjektu, kako bi se utvrdilo na koji način i u kojoj meri se poštuje odluka i ustanovilo da nema zloupotreba. Po utvrđenom stanju o sprovedenoj odluci, Ministarstvo će predati detaljan Izveštaj Vladi Srbije koji će sadržati starosnu strukturu svih koji su dobili otpremnine, broj penzionisanih lica, broj zaposlenih koji su se odlučili na sporazumni raskid radnog odnosa, kao i poslove koji su ti zaposleni obavljali.\nMinistarstvo upozorava korisnike javnih sredstava da će se poštovanje zakona strogo kontrolisati, te da u toku sprovođenja Odluke vode računa da se racionalizacija vrši kroz reorganizaciju rada koja će omogućiti trajno ukidanje radnih mesta ili smanjenje broja izvršilaca.\nKako je navedeno, nikako proglašavanjem za višak onih zaposlenih čije je radno mesto potrebno i za koje ne postoji zamena na radnom mestu koje se može ukinuti.\nTakve su se zloupotrebe dešavale u prošlosti iz ličnih razloga ili jer je takav zaposleni stekao uslov za penziju, kažu u ministarstvu.\nNakon toga su za rad na istim poslovima zapošljavana nova lica, ali sad to neće biti moguće, što znači da bi se dvostruko štetila država: prvo za iznos otpremnine koja se isplaćuje bez opravdanja i koja je u ovim slučajevima po pravilu vrlo visoka i drugo jer umanjuje kapacitet organizacije da izvrši zadatke.\nU ovoj fazi racionalizacije u najvećem broju slučajeva, iznalaženje suvišnih radnih mesta bilo je jednostavno, jer se vodilo računa o tome da se broj zaposlenih naročito umanjuje onim korisnicima koji prevazilaze standarde postavljene resornim propisima.\nZakon o nacinu utvrdivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru nalaže da korisnici javnih sredstava prilagode sistematizacije radnih mesta maksimalnom broju i od njih je zatraženo da u roku od 60 dana reorganizuju nacin rada tako da isti posao mogu obavljati sa manje zaposlenih.\nOčekuje se da dodatno smanjenje broja zaposlenih u državi od 20.000 u 2016. godini, pomenuto u Fiskalnoj strategiji, u najvećoj meri ne izgubi posao već pređe na finansiranje po tržišnim principima.\nI funkcioneri došli na red…\n„VIDOVDANSKI TURNIR 2019“ Rezultati utakmica i raspored za ponedeljak


Crna Gora traži od Srbije dozvolu za ulazak u ambasadu u Podgorici | Ekspres.net\nCrna Gora traži od Srbije dozvolu za ulazak u ambasadu u Podgorici\nMinistarstvo spoljnih poslova Crne Gore tražilo je od ambasade Srbije u Podgorici da omogući ulazak nadležnih organa u prostorije tog diplomatskog predstavništva u kojima se nalazi Branka Milić, srpska državljanka koju Crna Gora optužuje za pokušaj terorističkog napada na dan parlamentarnih izbora u toj zemlji.\nMinistarstvo spoljnih poslova je pozvalo srpskog ambasadora Zorana Bingulca na razgovor i uručilo mu zahtev za ulazak nadležnih službi povodom slučaja Branke Milić za kojom je raspisana poternica.\n“Državni sekretar u Ministarstvu Zoran Janković uručio je, u skladu sa Bečkom konvencijom o diplomatskim odnosima, srpskom ambasadoru Zoranu Bingulcu notu sa zahtevom da ambasada Republike Srbije omogući pristup i ulazak nadležnih organa Crne Gore u prostorije ambasade“, navodi se u saopštenju.\nPristup i ulazak nadležnih organa Crne Gore u prostorije ambasade Srbije, kako se navodi, tražen je u skladu s poternicom raspisanom za Milić po naredbi podgoričkog Višeg suda.\nJanković je tražio što brži odgovor Srbije i rekao da će Ministarstvo spoljnih poslova i drugi nadležni organi postupati u skladu s medjunarodnim pravom, pravnim poretkom Crne Gore i diplomatskom praksom u cilju omogućavanja nesmetanog vodjenja sudskog postupka.\nBingulac je rekao da ceni diplomatski pristup Crne Gore povodom tog slučaja.\nOn je kazao da će ambasada Srbije uručena dokumenta hitno procesuirati nadležnim organima Srbije i informisati crnogorsko Ministarstvo čim dobije zvaničan odgovor.\nSpecijalni tužilac Milivoje Katnić tražio je, tokom današnjeg sudjenja za pokušaj državnog udara na dan parlamentarnih izbora 2016. godine, od suda da se postupak protiv Branke Milić, odvoji i da joj se sudi kad se za to steknu uslovi, odnosno kad bude dostupna sudu.\nOn sumnja da je bekstvo Milić u ambasadu Srbije organizovano unapred i da je cilj odugovlačenje postupka.\nViši sud u Podgorici naredio je juče izdavanje poternice za državljankom Srbije Brankom Milić koja je u Crnoj Gori optužena za pokušaj terorizma.\nNezadovoljna što je sud odbio njen zahtev za izuzeće veštaka, Milić je 23. novembra napustila sudjenje i pomoć tražila u ambasadi Srbije.\nCrnogorsko ministarstvo spoljnih poslova je saopštilo da je od ambasadora Bingulca tražilo stav Srbije povodom toga što je optužena, kojoj je odlukom suda odredjen pritvor, “zadržana” u prostorijama ambasade.\nBranka Milić je optužena je za pokušaj terorizma na dan održavanja parlamentarnih izbora u Crnoj Gori u oktobru 2016. godine, zajedno sa dva ruska i više srpskih državljana, kao i s delom rukovodstva crnogorskog opozicionog saveza Demokratski front.\nTags ambasadaBranka Milićcrna goraulazakzahtev


Novogradnja na Zvezdari, Banjska 21 - Novogradnja Beograd Prodaja | City Expert Nekretnine\nTražite stan u novogradnji\nNova zgrada u Banjskoj 21\nNovogradnja na Zvezdari - stambeno-poslovni objekat Banjska 21\nEnergetski efikasna novogradnja\nInvestitor Tehnikinvest doo već više od deset godina primenuje savremene tehnologije gradnje u praksi. Poznat je po ekološkoj i energetski efikasnoj gradnji, korišćenju obnovljivih izvora energije i implementaciji savremenih upravljačkih sistema (BMS - building managament system) po prihvatljivoj ceni. Ponosni su graditelji prve stambene zgrade koja je dobila energetski pasoš u Srbiji.\nGRADILIŠTE - UŽIVO ONLINE - KAMERA ULICA\nGRADILIŠTE - UŽIVO ONLINE - KAMERA KROV\nEkološki i štedljivi stanovi po vašoj meri\nSvi stanovi u novoj zgradi su opremljeni po savremenim standardima novogradnje. Zgrada je projektovana da bude energetski efikasna, sa grejanjem preko toplotne pumpe vazduh voda. Ovaj sistem grejanja i hlađenja je ujedno ekološki i ekonomičan, što se najbolje vidi na mesečnim računima za struju.\nZgrada je dostupna, odnosno ima rampu sa osobe sa invaliditetom, kao i lift koji se spušta do podzemne garaže.\nOD 2000 €/m² +PDV*\nBudućim stanarima su na raspolaganju 12 parking mesta u podzemnoj garaži opremljenoj klackalicama i autoliftom.\nod 10.000 € + PDV\n*mogućnost povraćaja PDV-a za kupce prvog stana.\n**Cena varira od uslova i dinamike plaćanja. Za detaljnije informacije kontaktirajte investitora.\nZavršetak radova: jul 2021. godine\nBirajte koliko pametan stan želite\nSmart home sistemi imaju mnoge prednosti, pre svega uštedu zbog racionalne upotrebe energije, a daju i dodatnu sigurnost, jer smanjuju mogućnost izbijanja požara ili poplave. Pripremna instalacija za pametan sistem je uračunata u osnovnu cenu, a uz dodatnu doplatu, možete da birate jedan od dva nivoa pametnih instalacija.\nNIVO 1 pametnih instalacija podrazumeva upravljanje rasvetom, priključnicama (uređajima koji su priključeni), klimom i grejanjem. U cenu je uračunato projektovanje sistema, ugradnja i integracija, programiranje 4 scenarija, kao i osnovna obuka.\nNIVO 2 pametnih instalacija podrazumeva upravljanje rasvetom, roletnama (uračunata je cena motora), priključnicama (uređajima koji su priključeni), klimom i grejanjem. U cenu je uračunato projektovanje sistema, ugradnja i integracija, programiranje 4 scenarija, dopunski softver za upravljanje putem računara, udaljeni pristup, upravljanje mobilnim telefonom sa Android platformom, kao i osnovna obuka.\nViše o svemu ovome na linkovima:\nOdlična lokacija za sve\nNova zgrada se nalazi u mirnoj ulici, nedaleko od Vukovog spomenika, između Bulevara kralja Aleksandra i ulice Dimitrija Tucovića. Bulevar je jedna od najživahnijih ulica u Beogradu i u njemu se nalazi mnoštvo komercijalnih sadržaja, prodavnica, restorana, knjižara i kafića. U neposrednoj okolini je više osnovnih škola, vrtića i fakulteta, što ovu lokaciju čini pravim mestom za porodice sa decom različitih uzrasta.\nOpština Zvezdara - 600 m\nUK "Vuk Stefanović Karadžić" - 600 m\nOŠ "Ivan Goran Kovačić" - 600 m\nVukov spomenik - 700 m\nPijaca Đeram - 750 m\nTC Zira - 1 km\nFakulteti (Građevinski, Arhitektonski, ETF, Mašinski, Tehnološki) oko 1 km\nDZ Zvezdara ambulanta u Dalmatinskoj - 500 m


Povećanje zaraženih, zabrinjavajuća epidemiološka situacija\nUtorak , 2021-02-23 | 14:15:27\nDirektor Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru Šefadil Spahić ocenio je danas da je epidemiološka situacija u ovom gradu poslednjih dana zabrinjavajuća.\nOn je posle sednice Stručno- operativnog tima Štaba za vanredne situacije novinarima rekao da su rezultati juče poslatih 135 uzoraka za PCR test pokazali 43 pozitivna slučaja.\n„Procenat pozitivnih u odnosu na broj poslatih uzoraka je počeo da raste i poslednja dva dana je 13,6 odsto. Došlo je do potpunog opuštanja građana, ne pridržavaju se protivepidemioloških mera i ostavaruju mnogo kontakata, što može da nas itekako košta“, rekao je Spahić.\nOn je dodao je relativno zadovoljan sa brojem od 4.000 vakcinisanih građana, od kojih je 1.800 revakcinisanih, kao i da bi procenat vaksinisanih zdravstvenih radnika trebao da bude veći.\n„Danas smo se dogovorili da aktiviramo kol centar, pričaćemo sa mladima, aktiviraćemo studentske parlamente, verske zajednice i političke partije, da nam svi pomognu da povećamo broj vakcinisanih. Ovo ne može da reši sam zdravstveni sistem, jer je ovo problem celog grada i svih nas“, rekao je Spahić.\nOn je radiju Sto plus rekao da rezultate neće dati pooštravanje mera, ukoliko se one ne poštuju i da je važno da ljudi nauče da žive sa virusom.\nČlan Gradskog veća Fevzija Murić smatra da je povećan broj zaraženih korona virusom posledica zimskog raspusta i zimovanja.\n„Osim toga, masovno su počela da se organizuju porodična veselja, koja je naša komunalna inspekcija sasekla. Međutim, tek treba očekivati posledice prošlonedeljnih prazničnih dana“, rekao je Murić.\nOn je dodao da će rad svih inspekcija narednih dana biti pojačan i da će sinhronizovano delovati.\n„Policija dobro prati rad naših inspekcija i imalo je efekta. Međutim, odgovornost je i na građanima, koji ne bi trebalo da ulaze u lokale gde vide gužvu, a mi ćemo pokušati da im razredimo stolove i sprovedemo meru četiri kvadrata po osobi“, rekao je Murić.\nOd posledica izazvanih korona virusom u Opštoj bolnici u Novom Pazaru trenutno je hospitalizovano 97 pacijenata, od kojih je pet na respiratorima, a od 55 brzih antigenskih testova iz brisa nosa 24 su bila pozitivna.


Postupanje prema Vuksanović-Stanković odnos prema CG - Politika\nPostupanje prema Vuksanović-Stanković odnos prema CG\nPostupanje prema poslanici SDP-a Draginji Vuksanović Stanković odraz je odnosa srpskih vlasti prema Crnoj Gori, ocijenjeno je iz Demokratske partije socijalista (DPS).\n“Maltretiranje koje je policija Republike Srbije dva puta priredila poslanici crnogorske Skupštine Draginji Vuksanović Stanković na beogradskom aerodromu ‘Nikola Tesla’ ne može biti ništa drugo nego posljedica poziva srpskog ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina da se zabrani ulazak u Srbiju crnogorskim poslanicima koji su glasali za Rezoluciju o Srebrenici”, kazali su iz DPS-a.\nIstovremeno, kako su kazali, odnosom prema poslanici Vuksanović Stanković, Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije je pokazalo i ukupan odnos prema državi Crnoj Gori.\n“Više od svega zabrinjava ćutanje crnogorskog Ministarstva vanjskih poslova i ministra Đorđa Radulovića. S obzirom na to da je poslanica Vuksanović Stanković, po prirodi posla koji obavlja, korisnica diplomatskog pasoša države Crne Gore, njenim zaustavljanjem i maltretiranjem na aerodromu ‘Nikola Tesla’ prekršena je i Bečka konvencija, što je crnogorsko Ministarstvo vanjskih poslova podanički prećutalo. Očigledno je da se MVP stavilo u odbranu lika i djela premijera Krivokapića, a ne svih građana, što im je osnovni zadatak”, kazali su iz DPS-a.\nNavode da najoštrije osuđuju ponašanje državnih organa Republike Srbije prema poslanici Vuksanović Stanković, kao i ponašanje crnogorske Vlade u ovom slučaju.\n“Poslanici Vuksanović Stanković pružamo punu podršku za sve dalje političke i građanske korake koje bude preduzimala u ovom slučaju”, zaključuju u reagovanju DPS-a.\nTagovi: DPSDraginja Vuksanović Stanković\nVlahović: Policajac me je udarao zatvorenom šakom s leđa\nZetski dom objavio julski repertoar


Uprkos apelu UN Grčka se sprema za deportaciju migranata – NovostiDana.rs\nATINA – Grčka nastavlja sa pripremama kako bi sledeće nedelje počela vraćanje migranata u Tursku, uprkos zabrinutosti Ujedinjenih nacija i organizacija za ljudska prava da bi Sirijcima mogla da bude ugrožena bezbednost i da ih Turska vraća u Siriju, prenosi AP.\nPoslanici u Atini danas su, po skraćenom postupku, podržali nacrt zakona koji omogućava da deportacija počne u ponedeljak.\nUjedinjene Nacije zatražile su danas garancije za bezbednost pre vraćanja izbeglica u Tursku, u skladu dogovorom Turske i EU, uz upozorenje da se uslovi za migrante u Grčkoj pogoršavaju.\n„Ovaj poziv je posledica ozbiljnih propusta Turske i Grčke“, izjavila je portparol UN-a i komesar za izbeglice pri UNĆR-u Melisa Fleming na konferenciji za novinare u Ženevi .\nFleming je na konferenciji upozorila da su „uslovi na ostrvima Lezbos i Samos kritični podsetivši da je tamo u sinoćnim neredima izbodeno troje ljudi i da se situacija u lukama Pirej i Eidomeni pogoršava“, prenosi Rojters.\nAmnesti Internešnel je danas takođe optužio Tursku da je od januara nasilno vratila stotine sirijskih izbeglica nazad u Siriju.\nAmnesti ovaj čin ocenjuje kao „fatalno kršenje“ sporazuma Turske i EU, preneo je Rojters.\nIstražitelji ove organizacvije tvrde da su na tursko-sirijskoj granici primetili da svaki dan iz Turske bude izbačeno oko 100 Sirijaca.\nAdvokatatska kancelarija Amnesti Internešnala je zabrinuta za prava azilanata i postavlja pitanje da li je Turska bezbedna zemlja za njih.


Grad Kikinda opredelio tri miliona dinara za vantelesnu oplodnju | Vojvodina Info\nPoznat je pravni okvir kojim će lokalna samouprava finansijski podržati parove koji se već nalaze u programu vantelesne oplodnje i prošli su lekarsku komisiju. Iz gradskog budžeta su u te svrhe izdvojena tri miliona dinara, a maksimalan iznos po paru je do 60.000 dinara, u neto iznosu. Predstavljajući javni poziv i pojedinosti nedavno usvojenog Pravilnika o naknadi troškova za pomoć parovima koji su se odlučili za vantelesnu oplodnju Mladen Bogdan, predsednik gradske Skupštine i Bogdan Tasovac, sekretar Sekretarijata za socijalnu zaštitu, istakli su da je konkurs otvoren do utroška sredstava. Sve pojedinosti u vezi sa konkursom mogu da se pročitaju na Kikindaonline, zvaničnom sajtu grada Kikinde:\n-Na poslednjoj sednici Gradskog veća usvojen je javni poziv i Pravilnik o naknadi troškova za pomoć parovima koji se odluče na vantelesnu oplodnju. U više navrata smo ovu meru najavljivali, a mislim da je u oblasti populacione politike ona izuzetno važna. Ozbiljno smo pristupili ovoj osetljivoj temi, razgovarali sa parovima, a nakon toga i usvojili Pravilnik- naveo je Bogdan i povukao da će lokalna samouprava nastojati da poveća sredstva za ovu namenu, jer im nije namera da ovaj program bude vremenski oročen na samo ovu godinu:\n-Dakle, voljni smo da narednih godina ovaj program proširujemo. Poslednjim rebalanskom budžeta, za ovu namenu su izdvojena tri miliona dinara. Suština naše politike jeste da vodimo računa o svakom pojedincu. Postoji više programa u oblasti populacione politike, a ova je veoma važna. Tokom prethodnom perioda, javila su nam se 34 para zainteresovana za ova sredstva- izjavio je Bogdan. Nadovezao se Tasovac i taksativno naveo uslove koji moraju da zadovolje zainteresovani parovi:\n-Da su građani Republike Srbije i da imaju prebivalište na teritoriji grada. Potrebno je i da su korisnici Republičkog fonda za zdravstvo, da im je pored lečenja konstatovana neplodnost. Uz popunjen zahtev koji se nalazi na sajtu grada ili kojeg mogu podići u Uslužnom centru, moraju da dostave uverenje o državljanstvu, izvod iz matične knjige venčanih ili overenu izjavu da žive u zajedničkom domaćinstvu, najmanje šest mesci. Neophodan je nalaz lekara specijaliste ginekologije da je potrebna vantelesna oplodnja, potvrda ili uverenje da je reč o zdravstvenoj ustanovi registrovanoj za vantelesnu oplodnju, kao i prateća medicinska dokumentacija- precizirao je Tasovac. Lokalna samouprava finansiraće kupovinu lekova, suplemenata i preglede, dok troškovi prevoza ne ulazi u pravdanje. Važno je i to da medicinska dokumentacija ne sme da bude starija od šest meseci.\nPrevious articleNa Svetsko prvenstvo u šaranskom ribolovu plasirale se dve ekipe iz Kikinde\nNext articleDanas je Duhovski ponedeljak, STARI OBIČAJ štiti porodicu od loše sreće


Poslednji čin EU: Šta čeka Nemačku, Evropu i Srbiju ako ode čelična frau - Sputnjik Srbija\n01:58 18 Jun 2021\n19:29 21.11.2017 (osveženo 19:35 21.11.2017) Preuzmite kraći link\nFormiranje koalicione vlade Nemačke posle parlamentarnih izbora 24. septembra između konzervativaca aktuelne kancelarke Angele Merkel, Stranke slobodnih demokrata i stranke Zelenih, započeto još 18. oktobra, najverovatnije se neće desiti. Ne ulazeći previše u eventualni epilog međustranačkog „zemljotresa“ u Berlinu i ne ocenjujući da li je ovo i zaista politički kraj Angele Merkel, Sputnjik analizira kako bi Nemačka i EU izgledale bez nje i kakav bi bio odnos Nemačke i EU prema Srbiji.\nSva je prilika, konstatuje za Sputnjik docent na Pravnom fakultetu u Beogradu Lazar Glišović, da Angela Merkel zaista i neće biti kancelarka, tako da to ne predstavlja samo neku hipotezu, već i vrlo izvesnu realnost. Jedina moguća koalicija za koju se činilo da će biti formirana je prema svemu sudeći, smatra Glišović, propala.\nI najjači plaču\n„I zaista, Angela Merkel ima još jedino mogućnost ili da ide na nove, ponovljene parlamentarne izbore ili da pokuša da formira manjinsku vladu. Čini se da to neće biti slučaj. Podsećanja radi, u modernoj nemačkoj političkoj istoriji do sada nije bilo slučaja da ponovo budu raspisani parlamentarni izbori, a takođe nakon izbora nikada nije formirana manjinska vlada, već je ona u samo nekoliko slučajeva formirana kad je izostala koaliciona podrška, do sada svega tri puta na saveznom nivou“, navodi Glišović.\nImajući sve navedeno u vidu, sugeriše taj docent, sva je prilika da Evropa ostaje bez Angele Merkel. To je, prema njegovom mišljenju, loša vest za Nemačku, imajući u vidu da je, prema mnogim parametrima, Nemačka daleko bolja, bogatija i snažnija država otkad je Angela Merkel preuzela kancelarsku funkciju.\nSa druge strane, rezonuje Glišović, čini se da je to još gora vest i po samu Evropu, odnosno EU, budući da Angela Merkel, osim što je i faktički lider te zajednice, imajući u vidu izuzetno slab autoritet predstavnika evropskih institucija, predstavlja i određeni kohezivni faktor današnje moderne EU i moderne Evrope i čini se da bi njenim odlaskom došlo do napuštanja politike koja je do sad vođena u EU.\nTo, svakako, ima i dalje posledice na Srbiju, ukazuje Glišović, koje ne bi morale biti nužno loše, ali svakako Srbija više ne bi mogla da se osloni na stare i proverene partnere kakva je upravo Angela Merkel.\nKoga nema bez njega se može, pa bi se, prema mišljenju dugogodišnje dopisnice Tanjuga iz Nemačke Rade Lalić, ta narodna izreka mogla primeniti i na političare, ali je, dodaje ona, pitanje kako se može i kako bi se moglo bez Merkelove, odnosno kako bi izgledale i Evropska unija i Nemačka ukoliko bi ona otišla sa političke scene svoje zemlje. A njena zemlja je, podseća, centar moći i odlučivanja Evrope.\nDa li bi Evropa posle Merkelove skrenula još više udesno, a nemačkim desničarima ojačala krila? To je, smatra Lalićeva, otvoreno pitanje i slutnja koje se mnogi pribojavaju ili kojoj se raduju, u zavisnosti od političke volje i raspoloženja.\nVladati razumom i „glavom naučnika“\nO Merkelovoj i njenom stilu života bez javnih skandala i teških reči mnogo toga je već rečeno, konstatuje ta dopisnica, o njoj se skoro sve zna — i da nosi cipele broj 38, i da se odmara kao milioni Nemaca bez skupih jahti i bogatih prijatelja, i da kuva čorbu od krompira, i da sama plaća svoje račune, i nosi svoje kese iz kupovine.\nOvakav privatni život, ipak, ukazuje donekle i na stil njenog vladanja, a za nju se, napominje Lalićeva, kaže da kao retko koji političar razumom, ali i „glavom naučnika“ vlada Nemačkom i Evropskom unijom, pa bi odlaskom Merkelove i Evropska unija i Nemačka izgubile političara razuma, a razum je ono što je, naročito u ovo vreme finansijske i migrantske krize, potrebno i Evropi i Nemačkoj.\n„Njenim odlaskom bi i Evropa i Nemačka izgubile, takođe, političara sa velikim međunarodnim ugledom, a takav je i potreban i Evropi i Nemačkoj. Merkelova je, naime, dobila američku medalju slobode, najviše civilno priznanje koje ima retko koji evropski političar, ona neguje dobre odnose sa Rusijom, uručena joj je i indijska nagradu za razumevanje, dobila je kineske pohvale, izraelsku naklonost i balkanske simpatije“, navodi Rada Lalić.\nI upravo tu, kod balkanskih simpatija, moglo bi se, sugeriše Lalićeva za Sputnjik, i postaviti pitanje — šta bi odlazak Merkelove značio za balkanske narode, pre svega, za Srbiju?\nIz prve ruke: Šta Angela Merkel misli o Srbiji i Vučiću\nZaplakaće i Beograd, ako ode\nMerkelova, naime, nije pokazivala javne simpatije prema Srbiji, ali jeste uvek diplomatskim rečima davala podršku Berlina Beogradu, dodaje Lalićeva, na putu ka Evropskoj uniji.\n„Prvi koji je ’probio led‘ u odnosima sa Berlinom bio je srpski predsednik Aleksandar Vučić. U diplomatskoj ’borbi‘ za naklonost Berlina, u kojoj, izgleda, nema definitivnih pobeda i gde se kontakti uspostavljaju filigranskom tehnikom, a svaka personalna promena u vrhu države sa pažnjom prati, ostanak Merkelove u kancelarskoj fotelji bi za Beograd mogao biti politički pozitivan događaj“, smatra Rada Lalić.\nOdlazak Merkelove bi mogao da dovede do određene prekompozicije, ali ako se polazi od činjenice da je osnova nemačke spoljne politike, kako kažu nemački analitičari, kontinuitet, ali i izvesna doza opreznosti i povlačenje poteza bez srljanja, onda bi se, zaključuje Lalićeva, podrška evropskoj perspektivi Srbije smela posmatrati kao politički nepromenljiva, čak i ako u Berlinu dođe do promena.\nČini se da bi odlaskom Merkelove osnovni nedostatak za Nemačku bio nedostatak evropskog duha, smatra Lazar Glišović, jer je Nemačka više evropska država zahvaljujući Angeli Merkel nego što bi to bila bez nje. Takođe, dodaje on, svakako da Nemačka ne bi i dalje uživala vodeću poziciju, odnosno poziciju najsnažnije države u EU bez Angele Merkel, jer je ona u kontinuitetu svoje vlasti u najjačoj državi obezbedila i legitimitet da se postavi kao lider EU.\nEvropska politika bi bila u mnogim segmentima neodređena, predviđa dalje Glišović, i došlo bi do novog disbalansa između vodećih država EU i drugih takozvanih problematičnih država u ovom trenutku, a tu se pre svega misli na Poljsku i Mađarsku, a i pitanje je kako bi EU odgovorila novim izazovima koji se pre svega postavljaju u odnosima sa Ruskom Federacijom.\nOdnos prema Srbiji bi, prema njegovim mišljenju, najviše zavisio od činjenice iz redova koje partije bi eventualno bio novi kancelar, odnosno kancelarka.\n„Kad pogledamo proklamovane programe tamošnjih partija one se manje više zalažu za proširenje EU, s tim što se razlikuju po uslovima koje bi postavili Srbiji i vremenskom okviru pristupanja Srbije EU. Ono što Srbija ima kad je u pitanju Angela Merkel je izvesna sigurnost da će do ulaska Srbije u EU i doći i čini se da bi se to izgubilo ukoliko bi na vlast došao neko iz redova, recimo, liberala“, zaključuje Glišović.\nHiljadu desničara na protestu protiv Angele Merkel


Podela veb sajtova prema nameni | www.vassajt.in.rs\nPodela veb sajtova prema sadržaju – nameni: personalni (lični) web sajtovi, komercijalni veb sajtovi, informativni veb sajtovi, blogovi, forumi, socijalne mreže, veb sajtovi za deljenje sadržaja, veb direktorijumi, veb alati…\nPodela veb sajtova prema interaktivnosti sa posetiocima: Statički i dinamički veb sajtovi\nPodela veb sajtova prema tehnologiji izrade: HTML, XHTML, veb sajtovi sa CMS-om, Flash veb sajtovi.\nKako god podelili veb sajtove, jedno im je zajedničko: svi nastoje da imaju što veću posećenost! Za koji veb sajt ćete se Vi odlučiti najviše zavisi od Vaših potreba, a ne retko i od finansijskih mogućnosti. Ako je u pitanju Vaš biznis, preporičujemo Vam da se ne ustručavate da uložite u kvalitetan veb sajt, jer će Vam se ta investicija vrlo brzo isplatiti.\nPodela veb sajtova prema nameni\nPersonalni (lični) veb sajtovi:\nPotreba ljudi ili organizacija da drugima kroz slike i reči predstave sebe, svoju organizaciju, porodicu, aktivnosti, interesovanja, razmišljanja… doprinela je popularnosti ovog tipa veb sajtova. Na internetu je moguće pronaći besplatan prostor za ubacivanje takvih sadržaja, ali to treba izbegavati jer imaju mnoga ograničenja i u potpunosti zavise od matičnog veb sajta.\nKomercijalni veb sajtovi imaju za cilj da predstave proizvode i usluge koje nudi vlasnik sajta i privuče potencijalne klijente. Osim jednostavnog predstavljanja roba i usluga komercijalni veb sajtovi sve češće omogućavaju online naručivanje i plaćanje preko interneta. Danas se prisustvo na internetu podrazumeva za svaku ozbiljnu firmu. Ovi veb sajtovi treba da budu jedinstveni, privlačni posetiocima i jednostavni za korišćenje, u protivnom, umesto da privuku, mogu da odbiju potencijalne kupce, odnosno korisnike usluga koje veb sajt nudi.\nSama reč kaže da su to veb sajtovi koji pružaju informacije o razlicitim temama. Najpoznatiji je svakako “www.wikipedia.org” koji predstavlja najveću online enciklopediju. Ovaj veb sajt je interaktivan jer omogućava posetiocima da pišu svoja objašnjenja.\nBlogovi su veb sajtovi namenjeni da podelite svoje misljenje sa drugima na internetu bez obzira na temu ili sadržaj, da učestvujete u diskusijama sa drugim blogerima, postavljate slike ili komentare… Do bloga na internetu moguće je doći i potpuno besplatno preko sajtova koji nude besplatno postavljanje bloga, kao što je na primer “www.blog.rs”, ali trebate znati da u tim slučajevima nemate vlastitu veb adresu, već se na internetu pojavljujete kao poddomen pomenutog sajta. Ovakva rešenja imaju mnogobrojna ograničenja, tako da ako želite nezavistan blog, sa sopstvenom veb adresom, naša preporuka je da registrujete svoj domen i zakupite svoj host, a sam blog možete uraditi pomoću verovatno najpoznatijeg Open Sourse CMS-a “www.wordpress.org” dostupan i na srpskom jeziku na sr.wordpress.org.\nForumi su vrlo slični blogovima, ali za razliku od bloga imaju unapred zadate oblasti o kojima se diskutuje unutar kojih se otvaraju pojedine teme, postavljaju pitanja i očekuje pomoć u vidu odgovora. Vrlo često su forumi deo nekog veb sajta gde se diskutuje na temu o kojoj je sam veb sajt domaćin.\nSocijalne mreže su veb sajtovi za masovno međusobno povezivanje ljudi, razmene informacija, fotografija i drugih ličnih podataka. Postoje i socijalne mreže koje povezuju ljude u poslovnom ili strukovnom smislu. Najpoznatije socijalne mreže, svakako su Facebook i Twitter. Ovi veb sajtovi masovno se koriste za reklamu i promocije firmi, proizvoda i usluga.\nVeb sajtovi za deljenje sadržaja:\nOvi veb sajtovi omogućavaju ljudima da postavljaju odgovarajuće sadržaje na internet (slike, muziku, video klipove…) i te sadržaje dele sa drugima. Najpoznatiji međi takvim veb sajtovima je “Youtube”.\nVeb direktorijumi i poslovni adresari:\nVeb direktorijumi su sajtovi koji sadrže uglavnom linkove prema drugim sajtovima. Sajtove razvrstavaju po kategorijama i osim kratkog opisa veb sajta, eventualno jedne sličice (logo) i linka ne sadrže ništa drugo. Neki veb direktorijumi zahtevaju povratni link. Najpoznatiji i najznačajniji veb direktorijum na svetskom nivou je svakako “www.dmoz.org”, a od domaćih spomenimo www.direktorijum.org, www.linkovanje.net, www.kataloglinkova.net, www.linkovi.biz, www.dodajsajt.net i tako dalje.\nPoslovni adresari orjentisani su na veb sajtove firmi i sadrže puno više podataka i o veb sajtu i o firmama: više teksta i opisa, logo, slike, adrese, telefone, email adrese, mape….\nVeb alati su sajtovi koji nude razne alate za Vaš veb sajt, kao što je na primer vođenje statistike, merenje brzine interneta, merenje pinga, provere geografskog položaja neke IP adrese i slično. U veb alate možemo svrstati i pretraživače bez kojih je korišćenje interneta postalo nezamislivo (Google, Yahoo, Bibg, AOL, Ask…).\nSpomenimo još veb sajtove za zabavu – online igrice, edukativni veb sajtovi (sajtovi sa raznim uputstvima – tutorijali), sajtovi za dovnload muzike, filmova ili gorovih rešenja u svim oblastima i tako dalje…\nPodela veb sajtova prema interaktivnosti\nStatički veb sajt:\nStatički veb sajtovi su najjednostavniji, najbrže se rade, te su obično i najjeftiniji. Najčešće se rade u HTML-u, odnosno u XHTML-u u kombinaciji sa CSS-om. Mogu imati animacije i java skripte, ali nemaju interaktivnost sa posetiocima. Sva aktivnost posetioca ovakvog veb sajta svodi se na pregledavanje sadržaja i eventualno korišćenje kontakt forme. Ne zahtevaju bazu podataka. Celokupan HTML kôd izvršava se u brovser-u posetioca. Obično se brže učitavaju i lakše ih je optimizovati za pretraživače. Pogodni su za manje zahtevne veb sajtove, sa manje podataka i gde interakcija sa posetiocima nije neophodna.\nDinamički veb sajt:\nDinamički veb sajt omogućava manju ili veću interakciju sa posetiocima, prikuplja podatke o posetiocima i njihovim interesovanjima, omogućava ili onemogućava pristup delovima sajta određenim kategorijama posetioca, automatski šalje obaveštenja ili vesti posetiocima koji to žele, te može da omogućava pronačaženje i sortiranje podataka… Obično se rade u nekom programskom jeziku (php, asp…) i kôd im se izvršava na serveru, pa tek potom šalje brovser-u.\nPodaci se smeštaju u bazu podataka, odakle se po potrebi “pozivaju”. Najčešće se rade zajedno sa CMS-om kojim se vlasniku veb sajta omogućava da vrlo jednostavno i brzo ažurira veb sajt, bez ikakvog posebnog znanja o veb dizajnu. Komplikovaniji su za izradu i optimizaciju i naravno, znatno skuplji.\nTu trebate znati da dva veb sajta mogu izgledati identično, ali da ipak bude velika razlika u njihovoj ceni jer CMS, baza podataka, admin panel… nisu vidljivi posetiocu veb sajta, već samo Vama, odnosno administratoru sajta.\nPodela veb sajtova prema tehnologiji izrade\nVEB sajt rađen sa HTML/XHTML:\nHTML/XHTML je najprostija tehnika, gde se koriste HTML, odnosno XHTML kôdovi koji direktno čitaju veb brovser-i i koriste se za izradu jednostavnih statičkih veb sajtova. Treba naglasiti da je HTML zastarela tehnologija i danas se retko koristi.\nVEB sajt sa CMS-om:\nVeb sajt sa CMS-om je obično dinamičan veb sajt, interaktivan je sa posetiocima i zahteva duže vreme izrade, veb programiranje… Ovi veb sajtovi mogu biti vrlo kompleksni sa kompletnim online prodavnicama – online shop, a mogu biti povezani sa sistemima za internet plaćanja roba i usluga. CMS omogućava korisniku da bez imalo znanja iz veb dizajna sam ažurira sadržaj svog veb sajta. Sistemi CMS mogu se namenski raditi za pojedinačni veb sajt, ali postoje gotovi, pa i besplatni sistemi. Opširnije o CMS sistemima pogledajte na stranici CMS i održavanje veb sajta.\nFlash veb sajt:\nVeb sajtovi urađeni u flash-u mogu biti veoma atraktivni, sa animacijama, zvucima – muzikom, mogu biti interaktivni sa korisnicima, sa ili bez CMS-a… Flash sajtovi predstavljaju prave male filmske predstave na veb-u, ali nedostatak flash sajtova je u tome što se sporo učitavaju, optimizacija za pretraživače je nemoguća misija, a CMS je vrlo teško napraviti.


Načelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica najavio je da će razgovarati sa predstavnicima svih nadležnih subjekata u Srpskoj kada bude zvanično obaviješten o dodijeli koncesije o izgradnji male hidroelektrane na rijeci Kaljina, uz napomenu da je stav lokalne uprave da ne dođe do narušavanja životne sredine.\nOdluku o dodjeli koncesije donijela je Vlada Republike Srpske, a procijenjena vrijednost investicije je 1.473.820 KM.\nBjelica je istakao da će sarađivati sa Vladom Srpske i nadležnim ministarstvom i vjeruje da će se razgovorom i sagledavanjem posljedica i koristi od ove investicije pronaći zajednički interes na obostrano zadovoljstvo.\nOn je podsjetio da je Sportsko ribolovačko društvo "Bioštica" sa Sokoca sredinom novembra prošle godine organizovalo mirni protestni skup protiv izgradnje ovog objekta na Kaljini i drugim rijekama u okruženju.\nBjelica je naveo da je peticiju protiv izdavanja dozvole i gradnje mini hidroelektrane potpisalo oko 1.000 građana i predstavnika 17 nevladinih organizacija, koja je upućena na adrese svih nivoa vlasti u Srpskoj.\nPotpredsjednik Sportskog ribolovačkog društva "Bioštica" Radislav Nešković rekao je Srni da se potpisnici peticije protive izgradnje hidroelektrane, jer se očuvanje rijeka tiče domaćih zakona, prava i interesa ljudi.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o pokretanju postupka dodjele koncesije za izgradnju male hidroelektrane na rijeci Kaljina kod Sokoca, a procijenjena vrijednost investicije je 1.473.820 KM.\nPrema odluci o dodjeli koncesije, izgradnja male hidroelektrane planirana je na dijelu vodotoka rijeke Kaljine, nizvodno od mjesta ka putu za selo Banja Lučica, na području mjesne zajednice Kaljina, opština Sokolac.


Čavušoglu: Grčka se mora odreći mape iz Sevilje\nNemačka kancelarka Angela Merkel pojačava angažman na deeskalaciji napetosti u istočnom Mediteranu i pokretanju dijaloga između Grčke i Turske, samo nekoliko dana pre samita EU.\nNakon telefonskog razgovora Merkelove sa grčkim premijerom u sredu, nemačka kancelarka održala je telekonferenciju sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom.\nPrema izjavi turskog Direktorata za komunikacije, dvoje lidera razgovarali su o pitanjima vezanim za istočni Mediteran, bilateralnim i regionalnim pitanjima.\nTokom telekonferencije, prema izjavi, Erdogan je rekao Merkelovoj da evropske države moraju biti poštene i dosledne u pitanju istočnog Mediterana.\nRekao je da bi se razlike mogle rešiti pregovorima ako postoji pravedan pristup istočnom Mediteranu.\nErdogan je naglasio da će Turska nastaviti da vodi aktivnu politiku o pravima zemlje.\nKonferenciji Erdogan-Merkel prisustvovali su turski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu, ministar nacionalne odbrane Hulusi Akar, šef nacionalne obaveštajne službe Hakan Fidan, direktor komunikacija Fahrettin Altun, portparol predsednika Ibrahim Kalin i šef kabineta Hasan Dogan.\nČavušoglu: Grčka može ovaj period pretvoriti u priliku\nU intervjuu za CNN Turk, ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu rekao je da su iz Grčke počele stizati umerenije poruke o pitanju istočnog Mediterana, ali da ova zemlja nije napustila svoju maksimalističku politiku.\n„Poruke koje je grčki premijer poslao u poslednja dva do tri dana bile su skromnije. Poslednjih dana počele su da stižu skromnije poruke. Grčka je počela da šalje pozitivniju poruku, iskoristivši povratak [turskog broda za seizmička istraživanja] Oruč Reis u luku Antaliju radi dopunjavanja zaliha i održavanja“.\n„S druge strane, govoreći „želimo više“, oni zadržavaju svoj maksimalistički stav“, dodao je on. Konstatujući da su razgovori započeti nakon krize u Imiji (Kardak) 1996. godine uspostavili mehanizam za odlučivanje o načinu rešavanja problema koji se ne mogu rešiti sporazumima, Čavušoglu je naglasio da ne treba raspravljati samo o jednom pitanju već o svim „pitanjima u paketu”.\n„Kao što je naš predsednik rekao nemačkoj kancelarki Merkel danas, dali smo šansu diplomatiji u prošlosti, ali Grčka je to odbila“, dodao je.\n„Umesto da očekuje više od nas, Grčka može ovaj period pretvoriti u priliku preduzimanjem pozitivnih koraka. Kažemo da Grčka ne bi smela da propusti ovu priliku, što je učinila u prošlosti potpisivanjem sporazuma sa Egiptom“, dodao je Cavusoglu.\nPored toga, Čavušoglu je primetio da Turska uvek zadržava inherentno pravo u oblastima u kojima Oruč Reis vrši seizmička istraživanja.\nŠto se tiče mape iz Sevilje, koju Grčka koristi za izolaciju Turske u pokušaju da je ograniči na mediteransku obalu, Čavušoglu je rekao „pre svega, Grčka mora da izjavi da ne prihvata ovu kartu. Sve dok ostaje ova mapa, nemoguće je rešiti probleme “.\nMapa, koju je sastavio profesor Juan Luis Suarez de Vivero sa Univerziteta u Sevilji u južnoj Španiji, sugeriše da su pomorske granice koje Grčka polaže za Egejsko more i Mediteran kao njegov kontinentalni pojas i Ekskluzivnu ekonomsku zonu kiparskih Grka 2004. godine. označene kao zvanične granice Evropske unije.\nOva karta tvrdi da grčki kontinentalni pojas počinje od ostrva Kastelorizo (Meis) i ide na jug do sredine Mediterana, što Turskoj ne daje prostor izvan Antalijskog zaliva na jugu Turske.\nČavušoglu je dalje rekao da je stav Nemačke prema istočnom Mediteranu objektivniji i konstruktivniji, dodajući da „Francuska želi da prodaje oružje povećavanjem tenzija“.\nZaključujući, Mevlut Čavušoglu je rekao da Grčka naoružava ostrva pod civilnim režimom u Egejskom moru od 1960. godine i naglasio da je Grčka prihvatila naoružavanje ostrva koje je uvek odbijala pre 1974./ ibna


NSinfo: Modernizovani sistem spremno čeka - Instalacije napunjene, počinju tople probe\nModernizovani sistem spremno čeka - Instalacije napunjene, počinju tople probe\nVisok plasman među najuspešnijim privrednim društvima u\ndržavi, čista dobit od 1,293 milijarde dinara u prošloj godini, modernizacija mreže i postrojenja, bile su neke od tema o kojima je govorio direktor Novosadske toplane Dobrosav Arsović na konferenciji za novinare pred novu grejnu sezonu.\nIzvesno je, čulo se na konferenciji, da grejanje može početi najranije 1. oktobra, i to ako tri noći uzastopno spoljna temperatura u 21 sat bude niža od 12 stepeni Celzijusa.\nAko se uzme u obzir da smo 54. mesto zauzeli među više od 100.000 privrednih društava, veoma smo zadovoljni što smo na tako visokom mestu, rekao je u uvodu Dobrosav Arsović, prenosi Dnevnik.\nKako je dodao, rukovodeći se principima odgovornog i racionalnog poslovanja, završili su 2017. godinu s 1,293 milijardom neto dobiti.\nDodatne prihode od 794 miliona ostavrili smo prodajom električne energije iz kogeneracionog postrojenja na toplani „Zapad“. Do 30. novembra uplatićemo, u skladu sa zakonom, polovinu dobiti, odnosno 646,4 miliona dinara, u gradski budžet. Na taj način „Novosadska toplana“ doprinosi napretku grada jer ne koristi subvencije iz gradskog buyeta, u koji pak uplaćuje polovinu godišnje dobiti, a taj novac može se dalje koristiti za unapređenje drugih gradskih sistema, kazao je Arsović.\nIz takvih rezultata, kako je naveo, proisteklo je poslednje, treće u godinu i po, sniženje cena grejanja i tople vode. Naime, Gradsko veće usvojilo je predlog Upravnog odbora „Toplane“ te će, nakon javne rasprave i nove odluke, za šta Arsović procenjuje da je potrebno oko mesec, grejanje po kvadratnom metru iznositi 84,6 dinara umesto 88,86, a kubik tople vode koštaće 210,24 dinara umesto 225,99, a sve cene su iskazane bez PDV-a.\nKako je naveo, na sniženje cena, osim odgovornog poslovanja, uticale su u velikoj meri stalne i velike investicije, od kojih je najznačajnija instalacija novog kotla od 60 megavata u toplani „Istok“, vrednog 325 miliona dinara. To postrojenje poboljšaće kvalitet grejanja za Podbaru, Rotkvariju i delove Starog grada, povećaće energetsku efikasnost, a Arsović navodi i da omogućava samostalan rad „Istoka“ i pri veoma niskim temperaturama. Do sada se to rešavalo spajanjem te toplane na Te-To.\nNaš godišnji plan investicija počeli smo da realizujemo 10. aprila i još radimo. Izvinjavam se građanima za brojna gradilišta i raskopane ulice, ali sve se to radi da bi grejanje bilo bolje, da nema havarija i da smanjimo gubitke na mreži, koja je u nekim delovima stara i po 40 godina, kazao je Arsović.\nRukovodilac Sektora za proizvodnju i distribuciju toplotne enrgije Dušan Macura kazao je da su pripreme za grejnu sezonu počele početkom septembra, osim u delovim grada gde su još u toku radovi.\nPo njegovim rečima, instalacije su najvećim delom napunjene i „Toplana“ će od 1. oktobra biti spremna da počne grejanje uskladu s gradskom odlukom.\nMacura smatra da će vreme biti dovoljno toplo da grejanje ne počne odmah 1. oktobra, ali će „Toplana“, bez obzira na to, pokrenuti cirkulaciju u sistemu i podstanice će biti spremne. On je pozvao građane na strpljenje kada počnu „tople probe“ jer je sistem od 900 megavata i 106.000 potrošača izuzetno složen i treba nekoliko dana da se sve podesi, prenosi Dnevnik.\n... grejanje, Novi Sad, toplana\nNovosadsko proleće po jubilarni 30. put na Spensu\nOd 19. do 21. marta, na prvom spratu Spensa\nIstorija NS: Uklanjanje stare železničke stanice - poslednji ostaci pruge na Limanu\nNovi Sad, Liman, Grbavica, Dunav - 1970. godina\nNovi sistem elektronske naplate GSP u Novom Sadu - gotov tender\nUgovor predviđa i da se elektronski sistem naplate isporuči za 75 dana\nGradski stanovi besplatno na korišćenje: Novi Sad dodeljuje i pomaže pri kupovini - u Kisačkoj ukupno 35\nNovi Sad objavljuje javni poziv za dodelu stanova u javnoj


Da, dobro ste pročitali, Jedinstvo je pobedilo Trnovac rezultatom 8:5, i nije u pitanju vaterpolo meč!\nU 9. kolu zone Jug, lider na tabeli ekipa Jedinstva na svom terenu dočekala je ekipu Trnovac. U dosadašnjem delu prvenstva domaćin ovog susreta je osvojio 20 od maksimalnih 24 bodova, dok je Trnovac na ovaj susret došao sa zalihom od 10 bodova.\nMeč je počeo bez klasičnog odmeravanja snaga, već u 3. minutu Blagojević na asistenciju Stefanovića dovodi domaćina u vodstvo. Od samog starta meča igralo se otvoreno i na jednoj i na drugoj strani terena, nizale su se šanse, za sledeći gol čekalo se do 14. minuta kada je glavni sudija meča opravdano dosudio jedanaesterac u korist gostujuće ekipe. Precizan sa kreča bio je Ebibi.\nPet minuta posle gola sa kreča isti igrač postiže i svoj drugi gol na meču i već u 19. minutu donosi potpuni preokret svojoj ekipi i prvo vodstvo na meču.\nIgrao se 22. minut kada je Dimitrijević Danijel svojim prelepim golom doneo izjednačenje domaćem sastavu.\nSamo dva minuta kasnije Stefanović Stefan počinje svoj golgeterski niz i svojim prvim golom na meču vraća prednost u korist domaćina, igrao se 24. minut a rezultat na semaforu je bio 3:2.\nKada su mnogi mislili da je to sve što smo videli od strane gostujućeg sastava dešava se pravi preoket, u 33. minutu Fetahi postiže gol i donosi novo izjednačenje svom timu, a samo dva minuta kasnije u 35. minutu njegov saigrač Asani postiže gol za novo vodstvo gostujućeg sastava.\nDo kraja poluvremena viđen je još jedan gol, loptu iz mreže morao je da „vadi“ gostujući golman, strelac u 40. minutu bio je Blagojević i time je postavio konačan rezultat veoma efikasnost prvog dela na 4:4.\nDrugo poluvreme je krenulo u istom ritmu kao i prvi deo meča u kojem je viđeno čak 8 pogodaka.\nU 55. minutu preko Šaćirija gosti dolaze do novog vodstva, rezultat na semaforu glasio je 5:4 u korist Trnovca.\nSve do 70. minuta nije bilo golova u drugom delu, što je prava retkost za ovaj meč imajući u vidu tempo po kojem su se golovi nizali u prvih 60 minuta meča. Stefanović Stefan posle solo akcije upisuje svoj drugi gol na meču i donosi svim timu novo izjednačenje.\nU 87. minutu posle odličnog lob udarca Dimitrijević Danijela domaći sastav prelazi u vodstvo, rezutlat na semaforu glasio je 6:5.\nDo kraja meča Stefanović Stefan je svojim trećim golom overi „het-trik“ i povisio prednost svog tima na 7:5, da bi u 90. minutu Trajković Ivan postavio konačan rezultat na semaforu na 8:5 u korist domaćina.\nU sledećem kolu ekipu Jedinstva očekuje derbi meč sa drugoplasiranim timom na tabeli ekipom Morave, dok ekipa Trnovca na svom terenu dočekuje Alakince.\nPrevious Article Anđeli golom u poslednjim trenucima meča osvojili bod!\nNext Article Backovac „srećnim“ golom odneo sva tri boda!


"Velikom pobjedom u finalu jednog od najprestižnijih teniskih turnira na svijetu još jednom ste potvrdili svoju sportsku genijalnost te pokazali da zaslužujete poziciju najboljeg svjetskog tenisera, a sve nas, koji za Vas navijamo, učinili ste ponosnim i srećnim svojim velikim povratkom u vrh svjetskog tenisa", istakao je Dodik.\nČestituku je uputila i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović.\n"Upućujem Vam najsrdačnije čestitke povodom velikog uspjeha koji ste ostvarili na Otvorenom prvenstvu Australije. Sjajnom igrom i demonstracijom vrhunskog sportskog umijeća dokazali ste da istrajnost i vjera u sebe daju rezultate", navodi se u čestitki Cvijanovićeve.\nOna je naglasila da je Novak Đoković osvajanjem sedme titule na ovom prestižnom takmičenju obradovao brojne ljubitelje tenisa i sve svoje vjerne navijače u Republici Srpskoj, te da je još jednom potvrdio da je najbolji teniser na svijetu, saopšteno je iz kabineta predsjednika Srpske.\n“Želim Vam puno uspjeha u nastavku karijere, dobro zdravlje i puno sreće”, navodi Cvijanovićeva u čestitki.\nŽeljka Cvijanović Milorad Dodik Novak Đoković\nRaspametio navijača: Đoković bacio reket u publiku\nAustralija je ponovo u imenu Novaka Đokovića