Završena sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH\nIvan Crnjac, 11/01/2021\nPoslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podržali su na današnjoj sjednici izmjene Izbornog zakona, kojima je predviđeno uvođenje takozvanog “instituta mirovanja mandata”.\nTim institutom daje se mogućnost da izabrani član u zakonodavnom organu vlasti na svim nivoima vlasti u BiH za vrijeme trajanja mandata može prihvatiti vršenje izvršne funkcije, s tim da će za to vrijeme njegov mandat poslanika biti u mirovanju, dok se za vrijeme mirovanja njegov mandat dodjeljuje sljedećem kandidatu sa iste liste s koje je osoba čiji je mandat umirovljen – izabran.\nPoslanici nisu prihvatili drugo negativno mišljenje Ustavnopravne komisije na amandmane na Ustav Bosne i Hercegovine koji predviđaju, između ostaloga da se biraju predsjednik i dva potpredsjednika BiH, kao i da na čelo izvršne vlasti bude biran premijer.\nNakon što Kolegij nije postigao saglasnost o dopunama dva zakona i to o plaćama i naknadama i o radu u bh. po hitnom postupku u drugom krugu glasanja danas je usvojen hitni postupak, ali i izmjene tih zakonskih rješenja kojima se ukida pravo izabranim i imenovanim dužnosnicima na jubilarnu nagradu što je prijedlog SDP-ovog poslanika Saše Magazinovića.\nTakođer, nakon što Kolegij nije postigao saglasnost o zahtjevu poslanika Denisa Zvizdića (SDA) za razmatranje izmjena Zakona o strancima po hitnom postupku u drugom krugu glasanja poslanici su danas prihvatili i hitni postupak i predložene izmjene kojima se nastoji onemogućiti izvršavanje krivičnih djela migrantima koji borave u BiH.\nUsvojen je i zaključak kojim se od Doma naroda PSBiH traži da ovaj zakon razmatra po hitnom zakonodavnom postupku, kao i zaključak kojim Predstavnički dom traži od Ministarstva sigurnosti proširi kapcitet Imigracionog centra u koji bi bili smješteni stranci kojima je određena mjera za stavljanja pod nadzor od nadležnih organa, a ukoliko su za to potrebna dodatna finansijska sredstva Vijeće ministara je zaduženo da ih osigura iz budžetske rezerve.\nPo istoj proceduri u drugom čitanju i u drugom krugu glasanja usvojen je Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine kojeg su predložili Saša Magazinović (SDP), Damir Arnaut (Naša stranka) i Jasmin Emrić (A-SDA).\nKako su obrazložili, tim zakonom se usaglašava zakonodavstvo BiH s međunarodnim standardima imajući u vidu obaveze BiH na njenom putu ka Evropskoj uniji. Zakonom se uspostavlja nezavisno, profesionalno tijelo za provođenje Zakona odnosno Komisije za odlučivanje o sukobu interesa.\nZakonom se, između ostaloga, detaljnije definira i proširuje krug osoba na koje se on primjenjuje, uvode se jasna i jedinstvena pravila koja ograničavaju vršenje više funkcija te jasna pravila u obavljanju funkcija, angažman i poslovanja nosioca javnih funkcija.\nTakođer u drugom krugu glasanja usvojena je i inicijativa Denisa Zvizdića (SDA) kojom je zaduženo Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o načinu korištenja i raspolaganja neperspektivnom nepokretnom vojnom imovinom.\nPrijedlog je da se ta imovina, u slučaju da se ocijeni da nije potrebna za obavljanje Ustavom, međunarodnim ugovorom i zakonom utvrđenih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, dodijeli na korištenje i raspolaganje jedinici lokalne samouprave na čijoj teritoriji se imovina nalazi.\nTo bi se uradilo isključivo s ciljem zaštite te imovine od daljnjeg propadanja i urušavanja, njene obnove i rekonstrukcije ili privođenja lokaliteta konačnoj namjeni u skladu s prostorno-planskom dokumentacijom jedinice lokalne samouprave na čijoj teritoriji se imovina nalazi, odnosno stavljanja ove imovine u funkciju razvoja lokalnih zajednica.\nPrihvaćen je Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2018. godini, ali se poslanici nisu izjašnjavali o Informaciji Centralne izborne komisije BiH o pokušajima izbornih prevara putem glasanja poštom izvan BiH jer, kako je kazala predsjedavajuća Doma Borjana Krišto (HDZ), poslanici imali materijal niti zaključke o kojima bi se izjašnjavali.\nK znanju nije primljena Informacija o stanju u oblasti migracija u Bosni i Hercegovini za august 2020. godine jer nije bilo dovoljno entitetske većine iz Republike Srpske, a u okviru rasprave o toj informaciji poslanici su ponovili da Unsko-sanski kanton trpi najveće štete u migrantskoj krizi, pozivajući da se teret tog problema jednako rasporedi u cijeloj BiH.\nRazmatrano je i nekoliko inicijativa dopredsjedavajućeg Doma Denisa Zvizdića (SDA) kojima bi se ispunile obaveze iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji, ali one nisu imale dovoljno poslaničke podške te su upućene Kolegiju na naknadno usaglašavanje.\nTags\t#Predstavnički dom Parlamenta BiH\t#zastupnički dom parlamenta bih\nBorel razgovarao sa Dodikom: Centre za migrante rasporediti na teritoriji BiH\nIzgorjela dva automobila na Ilidži\nHrvatska pobjedom nad Katarom ide u drugi krug, Šego briljirao\nAmbasada SAD pozdravila inicijativu o promjeni naziva ulica u BiH\nSlika stara 500 godina pronađena u ormaru u spavaćoj sobi\nBlinken spreman na izazove Kine, Irana, Sjeverne Koreje i Rusije


Francuski premijer Eduar Filip podneo ostavku - Makron pravi novi tim - Ozonpress :: internet portal\nPredsednik je ubrzo za premijera imenovao dosadašnjeg gradonačelnika koji pripada politici desnog centra Žana Kastea – i on će posle rekonstrukcije voditi novi tim ministara.\nPredsednik Makron je u intervjuu objavljenom u petak obećao „novi put“.\nJelisejska palata saopštila je da Eduar Filip „danas predao ostavku vlade predsedniku republike, koji je to prihvatio“, dodajući da će Filip ostati na toj funkciji dok ne bude imenovana nova vlada.\nKo je Kaste\nTada je dobio nadimak „Gospodin Olakšavanje mera“.\nU razgovoru sa regionalnim novinarima, govorio je o „veoma teškom“ oporavku Francuske i istakao da je neposredni prioritet ušteda radnih mesta, kao i ekonomska, socijalna i obnova životne sredine.\nUsred haosa oko korona virusa, Makron je govorio o „ponovnoj rekonstrukciji“ i „novom putu“. Malo ko nije pretpostavio da će to značiti novu vladu.\nMakron se suočava sa nizom složenih zahteva. S jedne strane, želi da se „ponovo ustoliči“ u poslednje dve godine svog mandata i da predstavi mekšu verziju sebe: kako je otvoreniji za slušanje i priznavanje grešaka i da je više usredsređen na ekološka pitanja i socijalnu pravdu.\n„Tri godine je bio uz mene … Izneli smo važne istorijske reforme, često u veoma teškim okolnostima. Imamo odnos poverenja koji je na neki način jedinstven u doba Francuske Republike“, rekao je Filip u intervjuu objavljenom kasno u četvrtak.


Zapad strahuje od odgovora: Hoće li država poslušati Irineja — da se za Kosovo pita narod - 16.10.2017, Sputnik Srbija\nUkoliko unutrašnji dijalog rezultira konkretnim rešenjem koje se tiče uspostave nekih potpuno novih odnosa između Beograda i Prištine, takav dogovor bi verovatno... 16.10.2017, Sputnik Srbija\n20:52 16.10.2017 (Osveženo: 20:53 16.10.2017)\n© AFP 2021 / ARMEND NIMANI /Pripadnici italijankog KFOR-a ispred manastira Dečani.\nUkoliko unutrašnji dijalog rezultira konkretnim rešenjem koje se tiče uspostave nekih potpuno novih odnosa između Beograda i Prištine, takav dogovor bi verovatno trebalo da rezultira i promenom Ustava, međutim do referenduma najverovatnije neće doći jer neće biti radikalnih rešenja.\nPitanje Kosova i Metohije je Gordijev čvor i zahteva „suštinski i svenarodni“ odgovor, napominje episkop bački i portparol Srpske pravoslavne crkve Irinej Bulović, i ističe da je poziv na dijalog sasvim umestan i koristan, jer nikad jedna grupa ljudi, bilo koja — politička, naučna, umetnička — ne može uvek sa sigurnošću tvrditi da izražava stav većine.\nEpiskop Irinej: Crkva više nikakve ustupke po pitanju Kosova neće podržati\n16 Oktobar 2017, 08:54\nDa li je onda na kraju unutrašnjeg dijaloga moguća neka vrsta referenduma, i ako jeste, kakav bi njegov ishod bio.\nIzjašnjavanje samo o Ustavu u celini\nKratkoročno gledano, prema mišljenju Bojana Klačara iz Cesida, referendum o Kosovu neće biti na dnevnom redu iz dva razloga.\nPrvi je što će unutrašnji dijalog potrajati određeno vreme, možda će se poklopiti ili preklopiti sa određenim ustavnim promenama koje opet imaju svoju proceduru, a drugi koji navodi programski direktor Cesida jeste uverenje da ni sadašnja ni bilo koja druga vlast neće predlagati tako radikalno rešenje ili neće predlagati do onog momenta dok Srbija ne bude pred vratima EU, a takvo radikalno rešenje bi moralo da bude provereno i na referendumu.\n„Na radikalno rešenje zapravo mislim na situaciju da se građani izjasne o tome da li su saglasni ili ne da Kosovo ostane u Srbiji ili da izađe iz Srbije. Sklon sam da verujem da takvo pitanje neće biti formulisano osim ukoliko iz bilo kog razloga država Srbija ne bude pritisnuta na neko od takvih rešenja. Ali sam mišljenja da će ova vlast da se trudi da napravi neku vrstu kompromisnog rešenja koja kratkoročno ne bi moralo da ide na referendum“, naglašava Klačar za Sputnjik.\n18 Septembar 2017, 13:54\nMožemo da govorimo o referendumu koji bi bio povezan sa ustavnim promenama, rezonuje Klačar, a da deo tih ustavnih promena uključi i kosovsko pitanje.\nUkoliko unutrašnji dijalog rezultira konkretnim rešenjem koje se tiče uspostave nekih potpuno novih odnosa između Beograda i Prištine, takav dogovor bi, smatra Stefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka, verovatno trebalo da rezultira i promenom Ustava. Odnosno, dodaje taj politikolog, trebalo bi da bilo kakvo redefinisanje odnosa i potpunog statusa Kosova bude ugrađeno u sam tekst Ustava.\n„Međutim, postojeći ustav nalaže da je obavezno održavanje referenduma u slučaju promene preambule Ustava. Tako da ne treba smetnuti s uma i da je referendum obavezan ukoliko dolazi do promene te preambule. Isto tako, Ustav nalaže usvajanje ustavnog zakona o suštinskoj autonomiji za Kosovo, koji nikad nije usvojen, prema tome, i u tom pogledu bi verovatno trebalo da dođe do promene“, pojašnjava Surlić za Sputnjik.\nUključivanje Rusije u dijalog Beograda i Prištine: Nož u srce Zapada\n2 Septembar 2017, 12:24\nU slučaju referenduma, ukazuje Surlić, vlast je u izazovu jer je na direktnoj proveri kod građana za odluku koju je već usvojila ili donela, a opet je tu i međunarodni faktor koji je u velikom strahu kakav će odgovor građana biti jer referendum jeste sredstvo koje može izroditi trajne podele.\nGrađani za dijalog, protiv odricanja zarad EU\n„Ne može se osporiti demokratičnost i neka vrsta proslave demokratije kroz direktno učestvovanje građana u usvajanju nekog finalnog rešenja, ali mnogi mogu da budu razočarani rezultatom referenduma i naravno to može da stvori neke trajne nacionalne podele, pogotovu prema pitanju Kosova, koje je vrlo osetljivo nacionalno pitanje“, sugeriše Surlić.\n„Ako govorimo isključivo o kosovskom pitanju, između ostalog tu negde postoji i potvrda među istraživanjima javnog mnjenja, da ljudi podržavaju unutrašnji dijalog, oko trećine ljudi podržava i dijalog koji postoji između Beograda i Prištine. I većina tih ljudi koji podržavaju dijalog između Beograda i Prištine je negde realna i govori o tome da od tog dijaloga i kolektivno i negativno vuku obe strane, Albanci i Srbi“, navodi Bojan Klačar iz Cesida.\nDakle, podvlači on, postoji prostor da se razgovara, postoji prostor da se o tome priča i unutar granica Srbije, budući da ulazak u EU nije toliko izvestan, nije za godinu ili dve. Ne verujem, kaže Klačar, da će ova vlast da isprovocira neki specifičan referendum koji bi se odnosio samo na kosovsko pitanje.\n16 Oktobar 2017, 07:49\n„Ono što mi kao istraživači imamo kao podatke jeste da, ukoliko bi pitanje bilo postavljeno na krajnje decidiran način: da li Srbija treba da odustane od Kosova i Metohije ako na drugoj strani stoji jasno članstvo u EU, dobijamo većinu koja je protiv toga da Srbija odustaje od Kosova zarad članstva u EU“, svedoči Klačar.\nNo, ističe on, čitava umetnost i poenta referenduma jeste kako će to pitanje biti formulisano. Kad se formuliše na tvrd, jasan, decidan način, ljudi su, kaže Klačar, protiv nezavisnosti Kosova, ali ukoliko bi to pitanje uključivalo neke postepene korake ili neku mekšu formulaciju, to je već teško predvideti jer istraživači nemaju mogućnost da takvo pitanje danas i postave.


"Ne pravimo kompromise kada su u pitanju kvalitet i održivost objekta"\n“Ne pravimo kompromise kada su u pitanju kvalitet i održivost objekta”\nJovana Cvetković, direktorka razvoja, tehničkih operacija i inovacija, MPC Properties\nSuština zelene gradnje jeste da se prilikom razvoja projekta razmatra njegov čitav životni ciklus, koji kreće od ideje, planiranja, projektovanja, preko izvođenja radova, pa sve do njegovog korišćenja. MPC Properties se ne bavi samo izgradnjom objekata već i njihovim održavanjem i upravljanjem, te je za nas veoma važno da pratimo čitav razvoj projekta\nKoncept „zelene gradnje” predstavlja težnju ka transformaciji sadašnje gradnje ka održivoj gradnji, koja se prilagođava klimatskim promenama. Šta to u praksi znači?\nKao lider na tržištu, mi u MPC-u razmišljamo dugoročno, a kada su u pitanju kvalitet i održivost objekta – ne pravimo kompromise, po čemu smo i prepoznati na tržištu. Naš posao ne podrazumeva samo izgradnju i razvoj nekretnine, već i upravljanje njom, pa je, stoga, izuzetno važno da objekti koje gradimo budu održivi i funkcionalni, a krajni cilj je izgradnja održivih objekata kojima se ostvaruje Building Resilience for Climate, People and Economies.\nNaši objekti poseduju najviše standarde u pet ključnih oblasti: održivi razvoj, ušteda vode, energetska efikasnost, adekvatno korišćenje resursa i materijala i kvalitet unutrašnjeg prostora, sa ciljem zaštite životne sredine, smanjenja lošeg uticaja na životnu sredinu i unapređenja zdravlja ljudi.\nTokom poslednjih 10 godina MPC Properties je doprineo promociji zelene gradnje, pa danas imamo tri objekta koja su projektovana i izgrađena na taj način: Navigator Business Center 1 i 2 izgrađeni su po LEED Gold standardu, dok je UŠĆE Tower Two izgrađen u skladu sa BREEAM standardom. UŠĆE Shopping Center je jedan od prvih i najvećih sertifikovanih šoping centara u regionu i Evropi, zahvaljujući LEED EBOM sertifikaciji (LEED Certified Existing Building: Operations and Maintenance) u oblasti postojećih, operativnih objekata. Takođe, veliko zadovoljstvo nam je da podelimo sa javnošću da je u toku sertifikacija prema standardu WELL Health & Safety u čak osam objekata MPC portfolija, prva na tržištu i u regionu. Ono što nam je u fokusu kada je reč o primeni ovih standarda jesu kvalitetan vazduh, osvetljen prostor, komforan boravak i, naravno, zdrava sredina za naše zaposlene i korisnike. Uložena investicija se dugoročno višestruko isplati zahvaljujući optimizaciji troškova energenata tokom eksploatacije objekta, kao i povećanju udobnosti u korišćenju prostora.\nKoje su prednosti održive gradnje? Nije reč samo o ispunjavanju zahteva standarda na papiru ili praćenju svetskih trendova?\nSuština zelene gradnje jeste da se prilikom razvoja projekta razmatra njegov čitav životni ciklus, koji kreće od ideje, planiranja, projektovanja, preko izvođenja radova, pa sve do njegovog korišćenja. MPC Properties se ne bavi samo izgradnjom objekata, već i njihovim održavanjem i upravljanjem, te je za nas veoma važno da pratimo čitav razvoj projekta, imajući u vidu da se nakon investicije koja obuhvata ulaganja u sisteme zelene gradnje ostvaruju značajne uštede u fazi eksploatacije.\nKroz proces sertifikacije unapređuje se kvalitet objekta, a kroz adekvatan izbor opreme i režim rada tehničkih sistema postiže se optimalni komfor prostora, što dalje doprinosi smanjenju potrošnje energije (električne, toplotne, rashladne), kao i potrošnje vode i smanjenju otpada, čime se postiže smanjenje štetnog uticaja na životnu sredinu (smanjenje emisije štetnih gasova, povećanje efikasnosti, smanjenje otpada i zaštita vodotokova). Na taj način se doprinosi očuvanju kolektivnog zdravlja, ali i daje primer stručnoj i široj javnosti o značaju i prednostima primenjene zelene gradnje.\nŠta je potrebno da neki objekat ispunjava da bi dobio titulu „zelene zgrade”?\nProces sertifikacije definiše standarde koje je potrebno da objekat ispuni. U zavisnosti od tipa sertifikata, postoje oblasti delovanja u okviru kojih se vrši prikupljanje i sistematizacija podataka, a proces vode stručni inženjeri predvođeni specijalizovanim konsultantskim firmama. Nakon pripreme potrebne dokumentacije, ona se predaje nadležnom sertifikacionom telu, koje potvrđuje da li su standardi sertifikata u potpunosti ispunjeni. Sledeći korak jeste implementacija informacije na samom objektu, ali i plasman u širu javnost. Ono što je suštinski potrebno za ovaj proces jesu strateško usmerenje i vizija kompanije koja je okrenuta ka održivom poslovanju, kao i tim stručnih ljudi koji tu viziju može da sprovede u delo.\nZelena gradnja predstavlja dodatni napor i izdatak za investitora, ali se povećana investicija vraća u relativno kratkom vremenskom roku?\nInvestitorima i menadžmentu koji upravlja objektima sertifikati zelene gradnje obezbeđuju mere za praktičnu identifikaciju i implementaciju merljivih parametara koji su izuzetno važni prilikom projektovanja, izgradnje, kao i u daljim procesima upravljanja nekretninom. Imajući u vidu da se kroz implementaciju sertifikata zelene gradnje konstantno unapređuje i svest svih učesnika sistema, oni, po pravilu, predstavljaju jednu veoma važnu i pozitivnu promenu u domenu nekretnina.\nPOMERANJE GRANICA TRŽIŠTA\nMPC Properties je kompanija posvećena razvoju održivih nekretnina u regionu uz primenu najviših svetskih standarda, a ove godine dobili ste i nagradu Saveta zelene gradnje, kao i LEED GOLD sertifikat za Navigator Business Center 2. Šta je to što vi implementirate u praksi?\nMožemo se pohvaliti činjenicom da imamo prijatnu i zdravu sredinu za sve korisnike naših objekata, energetsku efikasnost u svim našim objektima, sa smanjenim troškovima održavanja i smanjenom emisijom ugljen-dioksida. Takođe, primenjujemo i obnovljive izvore energije, postavljanje zelenog krova – kao veoma dobrog termičkog izolatora, koji ujedno i povećava zelenu površinu. Prilikom izbora zelenila u našim objektima i na parcelama koriste se autohtone vrste, čime se utrošak vode na održavanju smanjuje na najmanju meru, a ujedno se vrši očuvanje i opstanak biodiverziteta.\nIstakla bih posebno i našu poslovnu zgradu UŠĆE Tower Two kao jedinu „zgradu koja diše”, sa sistemom prirodne ventilacije integrisanim u fasadu, koji je novina na domaćem tržištu, a koji omogućava dotok svežeg vazduha u celom prostoru, kako bi se zaposlenima obezbedio novi nivo udobnog i zdravog radnog okruženja.\nSvaki naš sledeći projekat se dodatno unapređuje i pomera granice tržišta, pa je naš naredni korak uvođenje Well sertifikata Health and Safety za ceo portfolio MPC Properties, i to UŠĆE SC, BEO SC, Mercator, IOC, Ušće Towers 1, 2 i Navigator Business Complex. Ovaj sertifikat je za nas od posebnog značaja, imajući u vidu aktuelnu situaciju sa pandemijom kovida 19, kao i način da najbolju svetsku praksu integrišemo u naš sistem i naše poslovanje i da time doprinesemo boljitku čitave zajednice.\nTrenutno smo u fazi razvoja sveobuhvatne društveno odgovorne strategije u skladu sa ESG (Environmental, social and governance) faktorima na nivou čitavog MPC sistema, koja će biti primenjena na našim objektima.\nJovana Cvetković/mpc properties


RS DOBIJA NAJSKUPLJI AUTOPUT U EVROPI: Milijardu maraka za 42 kilometra | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti RS DOBIJA NAJSKUPLJI AUTOPUT U EVROPI: Milijardu maraka za 42 kilometra\nRS DOBIJA NAJSKUPLJI AUTOPUT U EVROPI: Milijardu maraka za 42 kilometra\nRepublika Srpska će u narednih 30 godina plaćati najskuplji autoput u Evropi koji će građane ovog entiteta koštati više od milijardu KM.\nYang Su, generalni direktor kompanije “SDHS CSI BH” (privredno društvo koje je “Shandong internacional” registrovao kao predstavništvo u RS) i Neđo Trninić, ministar saobraćaja i veza Republike Srpske, juče su u Banjaluci potpisali Ugovor o koncesiji za izgradnju autoputa Banjaluka – Prijedor – Novi Grad, odnosno dionicu Banjaluka – Prijedor.\n“Potpisivanje ugovora je rezultat trogodišnjih razgovora i dogovora”, rekao je Trninić napominjući da postoji perpektiva nastavka projekta prema Novom Gradu.\nKoncesija se dodjeljuje se na period od 33 godine, uključujući i period izgradnje. Autoput Banjaluka – Prijedor imaće po dvije trake u oba smjera, a očekuje se da će na toj dionici biti izgrađeno sedam tunela i 35 mostova, sa tri petlje i tri stanice za naplatu putarine.\nProjektom je predviđeno da se godišnji iznos naknade obezbjedi od putarine te dionice, te da se prihodi od putarina sa drugih autoputeva u RS deponuju na poseban račun sa kojeg će se plaćati naknada ukoliko dionica Banjaluka – Prijedor ne bude donosila dovoljno sredstava. Ukoliko ni to ne bude dovoljno naknada će biti plaćena iz budžeta RS.\nPrema mišljenju stručnjaka i opozicije, najvjerovatnije je da će većina ovog iznosa biti isplaćivana upravo iz budžeta, jer na osnovu raspoloživih podataka predviđena zarada od autoputa Banjaluka – Prijedor ne pokriva ni petinu garantovanih sredstava.\n“Prema onom što je ministar Trninić izjavio, građani Republike Srpske će za 33 godine, na koliko je koncesija zaključena, morati da izdvoje više od milijardu i sto miliona evra za 42 kilometra autoputa, čime su oboreni svi svjetski rekordi po cijeni koštanja kilometra autoputa. Ovo je duplo skuplje od autoputa Bar – Boljare, koji u Crnoj Gori gradi druga kineska kompanija, a koji ima 42 tunela i 92 mosta i vijadukta”, naveli su u SDS-u.\nDa će se RS naći u problemu dobro su uočili i stručnjaci iz Pokreta “Bolje” iz Banjaluke koji navode da na bazi postojećih cijena putarine, postojećeg broja vozila koji saobraća na relaciji Banjaluka – Prijedor, kao i očekivanog broja vozila koji će koristiti najavljeni auto – put, dolazimo do očekivanog (prosječnog) godišnjeg prihoda od putarine u visini od oko 7,7 miliona KM.\n“S obzirom da Vlada doplaćuje nedostajući iznos do 30 miliona evra (uz kurs 1,95583), to znači da će Vlada prosječno godišnje doplaćivati iznos od 51 milion KM u periodu od 30 godina”, navode iz ovog Pokreta.\n“Ova plaćanja su potpuno jednaka izdacima na ime otplate kredita od milijardu KM, uz prosječnu kamatnu stopu po kojoj se zadužuje Vlada Republike Srpske. To znači da je preuzimanje ovih obaveza isto što i povećavanje javnog duga sa pet na šest milijardi KM!”, navode iz Stručnog savjeta Pokreta “Bolje”.\nNaravno, ovdje niko ne spori da su Republici Srpskoj potrebno podizanje kvaliteta infrastrukturne povezanosti na viši nivo, ali, kao što navode iz Pokreta “Bolje” građenje infrastrukture treba biti praćeno kvalitetnim studijama opravdanosti.\n“Imajući sve gore navedeno na umu smatramo da bi vlada Republike Srpske trebala prvo da ulaže napore i sredstva kako bi oživjela željeznički saobraćaj (koji je najznačajniji pokretač industrije), te sanirala kolovozne zastore na postojećim magistralnim, regionalnim i lokalnim saobraćajnicma. Nakon vraćanja postojećih saobraćajnica na prvobitni nivo kvaliteta i zaključka da su pojedine saobraćajnice preopterećene potrebno je redom analizirati i realizovati: proširenje traka dvosmjernih saobraćajnica, potom gradnju puteva rezervisanih za saobraćaj motornih vozila, a tek nakon što se iscrpe prethodne mjere treba se pristupiti analiziranju i gradnji auto-puteva”, navode iz ovog Pokreta.


Održana konferencija „Iskustva balkanskih država u mirnom rješavanju konflikata“\nFriday, 18 May 2018 18:06\nPoslanik Skupštine Crne Gore i predsjednik Ustavnog odbora, prof. dr Miodrag Vuković učestvovao je na konferenciji „Iskustva balkanskih država u mirnom rješavanju konflikata“, koja je održana danas u Zagrebu.\nU fokusu konferencije bile su teme koje se bave iskustvom balkanskih zemalja u rješavanju konflikata i sličnostima sa ukrajinskim modelom, pitanje izgradnje povjerenja, mirovni sporazumi, teritorijalne reintegracije- zakonodavni modeli i implementacija, uloga međunarodnih posrednika u rješavanju konflikata, kao i na koji način država može pomoći izbjeglicama i raseljenim licima.\nU okviru panela „Normalizacija i pomirenje u bivšoj Jugoslaviji“, poslanik Skupštine Crne Gore, prof.dr Miodrag Vuković govorio je o Balkanu između evropskih integracija i velikih i srednjih sila, sa posebnim akcentom na iskustvo Crne Gore.\nTokom izlaganja on se osvrnuo na period obnove nezavisnosti 2006. godine i istakao da je prioritet crnogorske politike nakon ulaska u NATO, nastavak reformi kako bi se ispunili neophodni uslovi za članstvo u EU. U svom obraćanju, prof. dr Miodrag Vuković, naglasio je da je Crna Gora prepoznata kao država multietničkog i multikulturalnog sklada, u kojoj pripadnici svih religija afirmišu suživot i toleranciju. Ovom prilikom, on je upoznao učesnike sastanka sa bogatim kulturnim nasljeđem i pravnom istorijom Crne Gore, ističući značaj očuvanja tradicionalnih vrijednosti.\nU istom panelu, uslijedila su obraćanja bivše predsjednice Vlade Republike Hrvatske Jadranke Kosor, potpredsjednika Vlade Republike Kosovo Fatmira Limaja, bivšeg ministra vanjskih poslova Republike Makedonije i bivšeg predsjednika GS UN dr Srđana Kerima, kao i predsjednika Foruma za etničke odnose dr Dušana Janjića.\nUčesnici konferencije saglasili su se da su pitanje mira i stabilnosti u Ukrajini od velikog značaja za cijelu Evropu. Na sastanku je zaključeno da iskustva balkanskih zemalja u mirnom rješavanju kriznih pitanja ne moraju da budu lekcije kako riješiti probleme u Ukrajini, ali svakako mogu poslužiti kao okvir za razmišljanje kako riješiti sporna pitanja u budućnosti.\nKonferenciju je organizovala Politička fondacija Ukrajine.


Funkcioner NATO: Niko ne želi rat sa Rusijom - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Svet Funkcioner NATO: Niko ne želi rat sa Rusijom\npetak, 13 april 2018 07:48\tBETA, OMEGA\nŠef Vojnog komiteta NATO češki general Petr Pavel upozorio je da niko ne želi otvoreni vojni sukob sa Rusijom. On je istakao i da bi Zapad i NATO u nastojanju da ga izbegnu trebalo da u određenim fazama idu na ustupke. "Ukoliko bi u teoriji razmišljali o sukobu sa zemljom kao što je Rusija, posledice bi bile višestruko teže a mnogo komplikovanije da se izađe iz tog sukoba.\nTako da, šta god možemo da uradimo da izbegnemo sukob, uključujući i to što može u nekim fazama da izgleda kao ustupanje jačem, učinimo to", kazao je Pavel u intervjuu koji u novom broju objavljuje češki nedeljnik Refleks. Po rečima visokog zvaničnika NATO Rusija je zemlja koja je vrlo asertivna u nametanju svoje spoljne politike i njenih ciljeva a sa Zapadom je u novim oblicima strateškog rivaliteta, iako to nije nekadašnji hladni rat. "To što to ne nazivam hladnim ratom, već novim oblikom rivaliteta ne isključuje da sa Rusijom moramo da imamo neke odnose.\nNiko ne želi otvoreni oružani sukob sa Rusijom", kazao je general. Petr Pavel naglasio je da zbog velikog vojnog potencijala Rusije i vanredne sposobnosti kada je u pitanju nukelarno oružje Zapad ne sme da diže barijeru između sebe i Rusije. "Jedini put kako da izbegnemo sukob i eskalaciju tenzija jeste da sa Rusijom razgovaramo", rekao je Petr Pavel.\nČeh je šef Vojnog komiteta NATO, nekadašnji načelnik Generalštaba Češke armije, upozorio da su povremeni glasovi da Češka izađe iz NATO neodgovorni i riskantni po suverenitet zemlje. "U slučaju EU svako ume da izračuna kako skupo bi platili nastojanje da iz nje izađemo i koliko mnogo bi pao naš životni standard i perspektiva budućeg prosperiteta. Kada je u pitanju bezbednost, teško da neko može da ospori da je NATO najviša garancije naše bezbednosti kakvu smo ikad imali. Zato sam apsolutno uveren da je budućnost Češke u EU i u NATO", kazao je nedeljniku Refleks general Petr Pavel.


Najbolje sa Sajma građevinarstva 2013.\nIgor Conić, 16.04.2013. 0 2 min za čitanje\nPod sloganom „Oduvek i zauvek graditi“ na Beogradskom sajmu od 16. do 20. aprila održan je 39. MEĐUNARODNI SAJAM GRAĐEVINARSTVA – SEEBBE.\nNa ovoj prestižnoj manifestaciji, koja je od 1998. godine član Unije međunarodnih sajmova – UFI, učestvovalo je 833 izlagača, od kojih 254 dolazi iz 22 zemlje Evrope i Azije. Pročitajte izveštaj sa sajma građevinarstva 2013 i pogledajte šta je to što nam je najviše privuklo pažnju.\nI pored krize, na Sajmu građevinarstva okupiće se više od 70 odsto tradicionalnih izlagača, koji će svoj nastup iskoristiti za prezentaciju noviteta i ostvarivanje poslovnih kontakata. Zastupljene su sve oblasti građevinarstva, od najsavremenijih materijala, opreme, alata, mašina, inovacija u projektovanju i upravljanju projektima, do novih sistema za gradnju, uređenje i održavanje objekata, adaptacije, rekonstrukcije i opremanje enterijera.\nUz napomenu da je motiv većine izlagača predstavljanje inovacija, Mirjana Jovanović, šef poslovnice Sajma građevinarstva, rekla je da će i ove godine izlagači sa najuspešnijim novim tehničko-tehnološkim rešenjima biti nagrađeni „Novom vizurom“ i diplomama „Posebno priznanje“.\nKroz tradicionalne nacionalne izložbe ove godine će se predstaviti građevinari iz Češke, Slovenije i Turske.\nOvogodišnja novina na Sajmu građevinarstva je unapređen sistem registrovanja poslovnih posetilaca preko registracionog portala, kao i mogućnost zakazivanja B2B sastanaka sa izlagačima. Prema procenama organizatora, Sajam će posetiti više od 50 hiljada ljudi, među kojima će biti stručni posetioci, ali i brojna široka publika.\nI na 39. smotri građevinarstva nastavlja se akcija „Obojimo zeleno“, u kojoj će vidno biti označeni proizvođači i neimari koji posebnu pažnju poklanjaju načinu ponašanja objekata u eksploataciji, koji koriste obnovljive izvore energije i brinu o energetskoj efikasnosti.\nNacionalno udruženje „SRPSKE KUĆE“\n– Nacionalno udruženje „SRPSKE KUĆE“ osnovano je zbog očuvanja srpske graditeljske tradicije i veoma smo zadovoljni što je Beogradski sajam prepoznao značaj naših aktivnosti, rekao je na konferenciji za novinare Slavoljub Zakić, generalni sekretar Udruženja. – Bavimo se očuvanjem i unapređenjem obrazovne i kulturne baštine srpskih domaćinstava i kuća, kroz upoznavanje, proučavanje i primenu iskustava narodnog graditeljstva u savremenom projektovanju i izgradnji. Na Sajmu ćemo predstaviti radove najznačajnijih autora koji su obeležili srpsko graditeljstvo.\nIzložba „DIZAJN U KAMENU“\nPrivredna komora Srbije će u saradnji sa Fakultetom primenjenih umetnosti, a pod pokroviteljstvom Beogradskog sajma, predstaviti izložbu studenata ovog fakulteta. Na izložbi će biti prikazane dekorativne zidne obloge od mermera.\nPrema rečima Ljiljane Miletić, iz PKS, „Dizajn u kamenu“ je novi projekat, a Komora ima svoju sekciju „Od ideje do plasmana“, čiji je cilj stvaranje i plasman novih proizvoda. Studenti FPU će na Sajmu građevinarstva imati šansu da svoje ideje pretvore u dela, što je veoma značajno ako se zna da je kamen veoma tražen materijal na izbirljivim stranim tržištima.\nSvečano otvaranje Međunarodnog sajma građevinarstva je u utorak, 16. aprila u 11 časova. Sajam će otvoriti Velimir Ilić, ministar građevine i urbanizma u Vladi Srbije.\nRadno vreme Sajma je od 10 do 19 časova, izuzev poslednjeg dana, u subotu 20. aprila, kada se Sajam zatvara u 17 časova.\nPojedinačne ulaznice koštaju 500 dinara, a cena ulaznica za grupne posete je 350 dinara. Poslednjeg dana ulaz je besplatan za sve posetioce. Ulaznica koja važi za sve dane košta 900 dinara. Parking se plaća 200 dinara na sat.\nPredstojeći izveštaj sa sajma možete pratiti preko ključne reči Sajam 2013.\n#dizajn u kamenu #sajam 2013 #sajam gradjevinarstva #sajam gradjevinarstva 2013 #seebee 2013 #srpska kuca


Smrtonosni azijski stršljen stigao u Sloveniju : Nadlanu.com\nSmrtonosni azijski stršljen stigao u Sloveniju\nObjavljeno 22. jun 2014. / 08:50:20\nSlovenski pčelarski savez potvrdio je da je u toj zemlji prvi put zabeležio prisutnost azijskog stršljena, neautohtone vrste koja je poslednjih godina u više evropskih zemalja izazvala velike štete u košnicama, a u nekim je situacijama opasna i za ljude.\nPrisutnost azijskog stršljena nedavno je opazio i prijavio pčelar iz Pivke u zapadnom delu zemlje, gde je, kako se pretpostavlja, došao iz Italije. Pčelar je u svojim košnicama zabeležio veću štetu, a stručnjaci pozivaju i ostale uzgajivače da budu pažljivi i da razmenjuju informacije o mogućem daljnjem razmnožavanju.\nAzijski stršljen, protiv kojega evropske pčele nemaju prirodnih obrambenih mehanizama, prvi put se u Evropi pojavio 2005. u južnoj Francuskoj, a otad se proširio u Španiju, Veliku Britaniju i Italiju.\nEMA JE HTELA NA PUT OKO SVETA: Mia Borisavljević podelila…\nPORODIČNA AVANTURA: Mia Borisavljević i Bojan Grujić uživaju…\nREKORDER: Slovenac primio 23 doze vakcine protiv…\nUMORNA SAM OD STALNE BORBE: Nađa Higl se sa porodicom…\nVeći je od običnog evropskog stršljena i može da naraste do 6 centimetara dužine. Leti brzinom do 60 kilometara na sat, a pčele ne napada samo u letu nego ulazi i u košnice. U minuti može ubiti 40 pčela koje protiv njega, za razliku od azijskih, nemaju metode zaštite.\nU nekim situacijama može biti opasan i za ljude, i to ne samo one koji su alergični na ubode, pa je nedavno u Francuskoj od uboda azijskog stršljena umrlo šestoro ljudi, upozoravaju stručnjaci.\nHOROSKOP ZA 30. JUN: Device, u zajedničkom je interesu da se…


Potvrđeno – dvije Njemice ubijene u Hurgadi – BiGportal.ba\nPotvrđeno – dvije Njemice ubijene u Hurgadi\nDve žene, koje su ubijene u napadu nožem na plaži u Hurgadi su državljanke Nemačke, potvrdilo je nemačko Ministarstvo inostranih poslova.\nMožemo sa tugom da potvrdimo da su dve nemačke turistkinje poginule u napadu u Hurgadi, navedeno je u saopštenju nemačkog Ministarstva inostranih poslova, preneo je AFP.\nU napadu nožem na plaži u Hurgadi u petak ubijene su dve nemačke turistkinje, a četvoro stranaca je ranjeno, saopštile su lokalne egipatske vlasti.\nŠef za bezbednost provincije Crveno more, general Mohamed el-Hamzavi je naveo da su među povređenima dve osobe češke nacionalnosti, prenosi Rojters.\nKako navodi Rojters, napadač je preplivao sa javne plaže do plaže hotela “Zahabija”, gde je usmrtio dvoje i ranivši dvoje, napao još dvoje na obližnjoj plaži odmarališta “Sani dejz el Palasio”, saopštili su bezbednosni zvaničnici.\nKako je AP prethodno preneo, na društvenim mrežama pojavile su se fotografije i snimci posle napada, a na jednoj od fotografija na Tviteru, čija autentičnost nije potvrđena, vidi se kako je napadač, koji je uhapšen, stavljen u improvizovani kavez na kolicima.\nNapadač je, prema njegovim rečima, mladić u dvadesetim godinama koji je na arapskom tokom napada vikao – “Sklonite se, ne želim Egipćane!”.


Mekalister: Teško da je bojkot održivo demokratsko rešenje - European Western Balkans\nMekalister: Teško da je bojkot održivo demokratsko rešenje\nAutor Tanjug 08. 10. 2019.\nBEOGRAD – Uoči razgovora vlasti i opozicije u Srbiji kojima posreduje Evropski parlament (EP), predsednik Odbora za spoljne poslove EP Dejvid Mekalister kaže da se nada da će politički akteri hitno naći zajedničko rešenje, a bojkoti se, napominje, teško kvalifikuju kao održivo demokratsko rešenje.\n“Naš predlog je da olakšamo proces međustranačkog dijaloga, stranke će morati da postignu konsenzus o koracima koje žele da preduzmu kako bi se poboljšali uslovi za rad u parlamentu i za održavanje izbora”, rekao je Mekalister za današnji “Blic”.\nOn je podsetio da je, kada su se bivši evroparlamentarci Eduard Kukan i Knut Flekenštajn sreli s predstavnicima opozicije i vlasti u avgustu, velika većina njih izrazila iskrenu volju da učestvuje u dijalogu koji pomaže EP.\n“To je osnova mog poziva, a očekujem da će političke snage učestvovati u otvorenom i konstruktivnom dijalogu sa ciljem poboljšanja uslova za dijalog u Skupštini i dolazećim izborima”, naveo je Mekalister.\nPredsednik Odbora za spoljne poslove EP dodao je da se nada da uspostavljanjem procesa međustranačkog dijaloga mogu da pomognu da se napravi prostor za iskrenu međupartijsku debatu, koja je od vitalne važnosti za pravnilno funkcionisanje zakonodavne vlasti, kao i za napredak Srbije na njenom putu ka EU.\nUpitan da li će posle razgovora biti usvojene neke mere, Mekalister je rekao da EP samo olakšava dijalog, a da su obaveze donošenja i sprovođenja mera odluka učesnika, kako vlasti tako i opozicije.\nOn je dodao da se planiraju tri runde dijaloga do kraja godine i da će nakon svake od njih biti rezimirane teme “po kojima smo čuli da politički akteri postižu konsenzus i podsticaćemo ih da razmotre primenu i idu dalje tražeći povratne informacije o napretku do naredne runde dijaloga”.\n“Dogovorene mere doći će od samih učesnika, tako da možemo očekivati da će ispoštovati sopstvene obaveze”, rekao je Mekalister.\nOn je dodao da su pozvane sve političke grupe i stranke koje su pristale da se sastanu sa njima na pripremnim konsultacijama, sugrešući da ih pođednako zastupa lider grupe, jedan političar i jedan politički savetnik (fakultativno).\nRazgovori će se održati u Narodnoj skupštini, a Mekalister kaže da je to prirodno mesto za početak, jer je sveobuhvatni cilj dijaloga da se stvori prostor za istinski međustranački dijalog.\n“Za razliku od redovnog parlamentarnog procesa donošenja odluka, dijalog predviđa da svi učesnici, bez obzira na veličinu, razgovaraju na ravnopravnim osnovama sa svim ostalilm učesnicima, a metodologija dijaloga će biti postizanje konsenzusa”, rekao je Mekalister.\nOn je izrazio nadu da će prva serija dijaloga značajno doprineti poboljšanju uslova za predstojeće izbore predlaganjem konkretnih mera dogovorenih od političkih aktera, u skladu sa preporukama ODIHR-a i drugih izbornih stručnjaka.\nNa pitanje da li će biti prisutne neparlamentarne stranke, civilno društvo, Mekalister je rekao da je dijalog zamišljen kao međustranački i da je otvren za različite političke snage.\n“Kako bismo započeli svaku sesiju dijaloga, pozvaćemo stručnjake za izborne standarde da daju uvodne stručne napomene. Međutim, samo političke grupe i stranke učestvuju u dijalogu”, napomenuo je on.\nMekalister je rekao da “čvrsto veruje” da je parlament prirodno mesto za demokrastku raspravu, za donošenje zakona i usmeravanje zemlje ka EU, naglasivši da demokratski sistem ne može pravilno da funkcioniše bez jakog parlamenta.\n“Ovo nije samo moje mišljenje, to je jasno rečeno u Ustavu ove zemlje i njenoj dugoj parlamentarnoj tradiciji. Izlaz iz sadašnjeg zastoja može biti samo kroz novi parlament, a legitimitet i snaga ovog parlamenta zavisiće od napora svih političkih aktera da se stvore pravi uslovi za održavanje demokratskih izvora. Jaka većina sa jakom opozicijom”, poručio je Mekalister\nDejvid MekalisterEduard KukanEvropski parlamentKnut Flekenštajn\nRičard Grenel u četvrtak u poseti Srbiji i Kosovu


Zakon o radiodifuziji | Medija centar Beograd\nPočetna > MC za medije > Medijska politika > zakon_o_radiodifuziji_deo2\nUstanove javnog radiodifuznog servisa Republike Srbije ili autonomnih pokrajina kao emiteri stiču pravo na proizvodnju i emitovanje programa neposredno na osnovu ovog zakona.\nEmiterima iz stava 1. ovog člana izdaje se samo dozvola za radio stanicu, u skladu sa Planom raspodele radio frekvencija i ovim zakonom.\nOdredbe ovog zakona, osim odredaba koje se odnose na pribavljanje dozvole za emitovanje programa, kao i odgovarajuće odredbe posebnog zakona kojim se uređuje oblast telekomunikacija, primenjuju se i na emitere iz stava 1. ovog člana.\nVrste emitera prema sadržaju radio i televizijskog programa\nPrema sadržaju radio i televizijskog programa koji proizvode i emituju, emiteri mogu biti:\n1) emiteri celokupnih programa, koji obuhvataju informativne, obrazovne, kulturne, naučne, sportske i zabavne sadržaje, kao pretežni deo svojih aktivnosti;\n2) emiteri specijalizovanih programa, čiji je sadržaj u osnovi tematski iste vrste (sportski, kulturni, muzički, obrazovni ili dr.);\n3) emiteri čiji se program u celini bavi reklamiranjem i prodajom roba i usluga.\nNeprenosivost i neotuđivost dozvole\nDozvola za emitovanje programa, kao i dozvola za radio stanicu ne može se ustupati, iznajmljivati ili na drugi način preneti ili otuđiti.\nDozvole iz stava 1. ovog člana ne mogu se preneti ni u slučaju kad emiter proda opremu za emitovanje programa.\nU slučaju iz stava 2. ovog člana, novi vlasnik opreme ne može početi sa emitovanjem programa pre nego što pribavi dozvolu, u skladu sa odredbama ovog zakona.\nželjena zona servisa (opsluživanja)\nželjena zona servisa može da obuhvati područje Republike Srbije, autonomne pokrajine, regiona ili lokalno područje.\nJavni radiodifuzni servis mora da obezbedi kvalitetan prijem radijskog, odnosno televizijskog signala za najmanje 90% stanovništva u željenoj zoni servisa.\nKomercijalni radiodifuzni servis mora da obezbedi kvalitetan prijem radijskog, odnosno televizijskog signala za najmanje 60% stanovništva u željenoj zoni servisa.\nZajedničko korišćenje radio frekvencije\nAko su ispunjeni uslovi iz Plana raspodele radio frekvencija, može se odobriti da najviše tri emitera emituju radio, odnosno televizijski program na istoj radio frekvenciji i u istoj željenoj zoni servisa.\nZajedničko korišćenje radio frekvencije može da se odobri samo na osnovu prethodno pribavljenog pozitivnog mišljenja regulatornog tela nadležnog za oblast telekomunikacija.\nZa dobijanje dozvole za emitovanje programa iz stava 1. ovog člana emiteri podnose i ugovor kojim se reguliše vreme emitovanja programa svakog od emitera koji namerava zajednički da koristi radio frekvenciju u istoj željenoj zoni servisa.\nAgencija svakom emiteru iz stava 3. ovog člana izdaje posebnu dozvolu za emitovanje programa u kojoj se posebno navodi zajedničko korišćenje radio frekvencije, emiter/i koji koriste istu radio frekvenciju i uslovi zajedničkog korišćenja.\nJavni konkurs se obavezno raspisuje kada na osnovu Plana raspodele radio frekvencija postoje mogućnosti za izdavanje novih dozvola za emitovanje programa.\nNa javnom konkursu objavljuju se željene zone servisa radi čijeg se pokrivanja raspisuje konkurs, u skladu sa Planom raspodele radio frekvencija.\nOglas kojim se raspisuje javni konkurs za izdavanje dozvola za emitovanje programa sadrži:\n1) područje željene zone servisa sa pripadajućim radio frekvencijama/lokacijama;\n2) tehničke, organizacione i programske uslove za proizvodnju i emitovanje programa koje podnosilac prijave treba da ispunjava;\n3) uslove utvrđene posebnim zakonom kojim se uređuje oblast telekomunikacija i propisima donetim na osnovu njega, koje podnosilac prijave treba da ispunjava za dobijanje dozvole za radiodifuznu stanicu;\n4) visinu godišnje naknade za dobijeno pravo na emitovanje programa i visinu naknade koja se plaća za korišćenje radio frekvencija na osnovu izdate dozvole za radiodifuznu stanicu;\n5) rok za podnošenje prijave na javni konkurs zajedno sa propisanom dokumentacijom;\n6) rok za donošenje odluke po raspisanom javnom konkursu.\nRadi obezbeđivanja uslova da javni konkurs bude dostupan svim zainteresovanim licima pod ravnopravnim uslovima, oglas se objavljuje u `Službenom glasniku Republike Srbije` i u najmanje jednom široko dostupnom dnevnom listu. Ako se javni konkurs raspisuje za izdavanje dozvola za emitovanje programa radio i/ili televizijskih stanica lokalnih ili regionalnih zajednica, oglas se mora objaviti i u najmanje jednom lokalnom, odnosno regionalnom listu na području za koje se raspisuje javni konkurs.\nRok za podnošenje prijava na javni konkurs ne može da bude kraći od 60 dana od dana objavljivanja oglasa.\nAgencija može svojom odlukom utvrditi obavezu podnosilaca prijava na javni konkurs da prilikom podnošenja prijave uplate depozit.\nOdlukom iz stava 1. ovog člana utvrđuje se i visina depozita, koja ne može biti veća od punog iznosa tromesečne naknade za emitovanje programa.\nPrijava na javni konkurs podnosi se na obrascu čiju sadržinu propisuje i objavljuje Agencija.\nPodnosilac prijave je obavezan da uz prijavu dostavi sledeću dokumentaciju:\n2) dokaze o ispunjenosti uslova iz člana 50. stav 1. tač. 2) i 3) ovog zakona;\n4) organizaciono-tehničku koncepciju i strukturu kadrova;\n5) projekciju planiranih godišnjih prihoda i rashoda (sa njihovom specifikacijom) i podatke o finansijskom potencijalu podnosioca prijave, a ako podnosilac prijave i u vreme podnošenja prijave emituje radio i/ili televizijski program, i finansijski izveštaj zajedno sa bilansima stanja i bilansima uspeha za poslednju poslovnu godinu pre godine u kojoj se podnosi prijava na javni konkurs;\n6) izjavu da ne postoje smetnje u smislu odredaba ovog zakona o nedozvoljenoj medijskoj koncentraciji;\n7) dokaze o izvršenoj uplati depozita i administrativnih taksi za podnošenje prijave.\nPodnosilac prijave može da dostavi i drugu dokumentaciju za koju smatra da je od značaja za dobijanje dozvole za emitovanje programa.\nAgencija je dužna da:\n1) prijavu koja sadrži nepotpune ili netačne podatke, odnosno nepotpunu dokumentaciju odbaci, ako podnosilac prijave i u naknadno određenom roku od sedam dana ne dopuni prijavu, odnosno ne dostavi tačne podatke ili potpunu dokumentaciju;\n2) u roku od sedam dana od dana isteka roka za podnošenje prijava, javno objavi, na način na koji je objavljen oglas, listu svih podnosilaca prijava, čije su prijave potpune i podnete u predviđenom roku;\n4) utvrdi i objavi nediskriminatorske, objektivne i merljive kriterijume odlučivanja, koji odgovaraju aktivnostima za čije se obavljanje izdaje dozvola;\n5) odluku donese u skladu sa utvrđenim kriterijumima i propisanim uslovima i standardima za proizvodnju i emitovanje programa, a u slučaju da se za korišćenje iste radio frekvencije prijavilo više lica koja ispunjavaju uslove, da prednost da onome koji, na osnovu podnete dokumentacije, pruža veću garanciju da će doprinositi većem kvalitetu i većoj raznovrsnosti programa, odnosno programskih sadržaja, na određenom području na kome program treba da bude emitovan. Ako podnosilac prijave i u vreme raspisivanja javnog konkursa emituje radio i/ili televizijski program, Savet će, prilikom donošenja odluke o izdavanju dozvole za emitovanje programa, uzeti u obzir i doprinos tog podnosioca prijave ostvarivanju načela uređenja odnosa u oblasti radiodifuzije, utvrđenih članom 3. ovog zakona, u prethodnom periodu emitovanja;\n6) obezbedi koordinaciju rada sa regulatornim telom nadležnim za oblast telekomunikacija i blagovremeno dostavljanje zahteva za izdavanje dozvole za radiodifuznu stanicu, kako bi se odluka o celovitoj dozvoli za emitovanje programa donela najkasnije u roku od devedeset dana od dana objavljivanja liste prijavljenih na javni konkurs;\n7) javno objavi, na način na koji je objavljen oglas, listu lica kojima je izdata dozvola za emitovanje programa;\n8) podnosiocima prijave čije su prijave odbijene dostavi obrazloženo rešenje o odbijanju prijave, u roku od osam dana od dana donošenja odluke po raspisanom javnom konkursu;\n9) jedan primerak izdate dozvole dostavi regulatornom telu nadležnom za oblast telekomunikacija.\nPodnosilac prijave na javnom konkursu koji je nezadovoljan odlukom Saveta ima pravo da, u roku od 15 dana od dostavljanja rešenja o odbijanju prijave, podnese prigovor Savetu.\nSavet je dužan da odluku o prigovoru donese u roku od 30 dana od dana njegovog podnošenja.\nProtiv odluke donete po prigovoru može se pokrenuti upravni spor.\nAgencija formira i održava bazu podataka o registru koji vodi.\nPočetak emitovanja programa\nEmiter je dužan da počne sa emitovanjem programa najkasnije u roku od 60 dana od dana prijema dozvole za emitovanje programa, s tim što ne može da počne sa emitovanjem programa pre nego što ispuni uslove za početak rada radiodifuzne stanice propisane posebnim zakonom kojim se uređuje oblast telekomunikacija.\nU slučaju nepostupanja u skladu sa stavom 1. ovog člana emiteru se oduzima dozvola za emitovanje programa.\nLicu kome nije izdata dozvola za emitovanje programa uplaćeni depozit se vraća u roku od sedam dana od dana donošenja odluke po raspisanom javnom konkursu, a licu kome je izdata dozvola uplaćeni depozit se uračunava u iznos naknade za emitovanje programa.\nDepozit se ne vraća imaocu dozvole za emitovanje programa koji:\n1) pre isteka roka za početak emitovanja programa u pisanoj formi obavesti Savet da odustaje od korišćenja izdate dozvole za emitovanje programa, odnosno korišćenja radio frekvencije koja mu je po ovom osnovu dodeljena;\n2) ne započne emitovanje programa u propisanom roku.\nIzuzetno od odredbi ovog zakona, emiteri čija željena zona servisa zbog konfiguracije terena nije pokrivena u celini, mogu bez javnog konkursa podneti zahtev Agenciji radi izdavanja dozvole za emitovanje programa radi dopunskog pokrivanja.\nAgencija donosi odluku o podnetom zahtevu u koordinaciji sa regulatornim telom nadležnim za oblast telekomunikacija, u skladu sa Planom raspodele radio frekvencija.\nVaženje i produženje važenja dozvole za emitovanje programa\nDozvola za emitovanje radio i/ili televizijskog programa se izdaje na period od osam godina.\nNa zahtev podnosioca prijave dozvola za emitovanje programa može se izdati i na kraći period.\nVažnost dozvole za emitovanje programa može se produžiti na zahtev imaoca dozvole, koji je dužan da zahtev podnese Agenciji najkasnije šest meseci pre isteka važeće dozvole.\nDozvola za emitovanje programa sa kraćim rokom važenja\nAgencija može izdati dozvolu za emitovanje programa sa kraćim rokom važenja povodom održavanja određenih manifestacija.\nDozvola iz stava 1. ovog člana izdaje se na zahtev pravnog ili fizičkog lica koje namerava da emituje program koji je isključivo vezan za održavanje određene manifestacije.\nDozvola iz stava 1. ovog člana ima privremeni karakter i važi samo dok traje manifestacija povodom čijeg održavanja je izdata.\nDozvolu sa ograničenim rokom važenja za radiodifuznu stanicu, koja je sastavni deo dozvole iz stava 1. ovog člana, izdaje regulatorno telo nadležno za oblast telekomunikacija, u skladu sa odredbama posebnog zakona kojim se uređuje oblast telekomunikacija.\nPrestanak važenja dozvole za emitovanje programa pre isteka vremena na koje je izdata\nDozvola za emitovanje programa prestaje da važi i pre isteka vremena na koje je izdata u sledećim slučajevima:\n1) ako emiter u pisanoj formi obavesti Agenciju da više ne namerava da emituje program;\n2) ako se utvrdi da je emiter prilikom podnošenja prijave na javni konkurs u prijavi ili u dokumentaciji podnetoj uz prijavu naveo netačne podatke ili je propustio da navede podatke koji su od značaja za odlučivanje po prijavi;\n3) ako regulatorno telo nadležno za oblast telekomunikacija, u skladu sa odredbama posebnog zakona kojim se uređuje oblast telekomunikacija, poništi izdatu dozvolu za radiodifuznu stanicu zbog nastupanja nekog od razloga predviđenih tim zakonom;\n4) ako emiter nije započeo emitovanje programa u propisanom roku;\n5) ako emiter nije izvršio tehnički pregled radiodifuzne stanice u propisanom roku;\n6) ako je emiter, bez opravdanog razloga, prekinuo emitovanje programa u trajanju dužem od 30 dana neprekidno ili 60 dana sa prekidima u toku kalendarske godine;\n7) ako emiter prekrši odredbe o nedozvoljenoj medijskoj koncentraciji predviđene ovim zakonom;\n8) ako Agencija, nakon sprovedenog postupka u skladu sa ovim zakonom i propisima donetim na osnovu njega, emiteru izrekne meru oduzimanja dozvole za emitovanje programa zbog povrede obaveza emitera ili zbog nepoštovanja uslova predviđenih dozvolom za emitovanje programa;\n9) ako emiter, i pored izrečene opomene u pisanoj formi, ne izmiri obavezu plaćanja naknade za dozvolu za emitovanje programa;\n10) ako se kao jedan od osnivača emitera kome je izdata dozvola za emitovanje programa, posle izdavanja dozvole pojavi strano pravno lice registrovano u zemlji u kojoj prema unutrašnjim propisima te zemlje nije dozvoljeno ili nije moguće utvrditi poreklo osnivačkog kapitala.\nU slučaju nastupanja nekog od razloga iz člana 61. ovog zakona, dozvola za emitovanje programa prestaje da važi donošenjem odluke Agencije o oduzimanju dozvole.\nAgencija bliže uređuje postupak donošenja odluke iz stava 1. ovog člana, pri čemu postupak mora biti zasnovan na principima objektivnosti i nepristrasnosti, a u toku sprovođenja postupka emiteru mora biti omogućeno da se izjasni o činjenicama koje su povod za sprovođenje postupka. Predstavnik emitera ima pravo da prisustvuje sednici Saveta na kojoj se raspravlja o oduzimanju dozvole i da i tom prilikom usmeno iznese odbranu emitera.\nOdluka Saveta o oduzimanju dozvole za emitovanje programa donosi se dvotrećinskom većinom glasova ukupnog broja članova Saveta.\nOdluka iz stava 3. ovog člana mora biti obrazložena.\nPrigovor odlaže izvršenje odluke.\nProtiv odluke Saveta donete po prigovoru može se pokrenuti upravni spor.\nEmiter je dužan da bez odlaganja izvrši konačnu odluku Saveta o oduzimanju dozvole, a ukoliko to ne učini sprovešće se postupak prinudnog izvršenja, u skladu sa pravilima opšteg upravnog postupka, izuzev ako sud u postupku po podnetoj tužbi u upravnom sporu privremeno ne obustavi izvršenje odluke.\nEmiteru koji, i pored izrečenog upozorenja u smislu člana 18. ovog zakona, nastavi da ne izvršava odredbe ovog zakona ili propisa donetih na osnovu njega ili ne poštuje uslove predviđene dozvolom za emitovanje programa, ili koji ne postupi po merama za otklanjanje učinjenih povreda koje je Savet utvrdio u izrečenom upozorenju, Savet izriče privremeno oduzimanje dozvole za emitovanje programa, u trajanju do 30 dana.\nEmiteru koji ne izvršava svoje obaveze, a kome je prethodno najmanje tri puta bila izrečena mera privremenog oduzimanja dozvole za emitovanje, izriče se trajno oduzimanje dozvole za emitovanje programa.\nPrestanak važenja dozvole za emitovanje programa protekom roka na koji je izdata\nProtekom roka na koji je dozvola za emitovanje programa izdata, dozvola prestaje da važi, osim ako Agencija nije donela odluku o njenom produženju u skladu s članom 59. ovog zakona.\nIzmena uslova utvrđenih u dozvoli za radiodifuznu stanicu\nUslove utvrđene u dozvoli za radiodifuznu stanicu regulatorno telo nadležno za oblast telekomunikacija može izmeniti u toku rada te radiodifuzne stanice, samo u skladu sa posebnim zakonom kojim se uređuje oblast telekomunikacija i propisima donetim na osnovu tog zakona.\nEmiter za dobijeno pravo na emitovanje programa plaća odgovarajuću naknadu (u daljem tekstu: naknada za emitovanje programa).\nPored naknade iz stava 1. ovog člana emiter plaća i naknadu za korišćenje radiofrekvencije (naknada za dozvolu za radiodifuznu stanicu). Visina i način plaćanja naknade za dozvolu za radiodifuznu stanicu utvrđuju se u skladu sa posebnim zakonom kojim se uređuje oblast telekomunikacija i propisima donetim na osnovu tog zakona. Naknada za radiodifuznu stanicu plaća se u korist računa regulatornog tela nadležnog za oblast telekomunikacija.\nNaknada za emitovanje programa uplaćuje se na račun Agencije.\nVisina naknade za emitovanje programa utvrđuje se na osnovu sledećih kriterijuma:\n1) broja stanovnika na području na kome se emituje program, na osnovu zvaničnih podataka organa nadležnog za poslove statistike, i\na) udela naučno-obrazovnih, kulturno-umetničkih, dečjih ili sopstvenih informativnih programa, u ukupnom programu koji se emituje;\nb) udela programa sopstvene produkcije ili programa nezavisnih produkcija sa sadržajima iz podtačke a) ove tačke, preko kvote utvrđene ovim zakonom;\nv) udela programa drugih domaćih emitera ili prevedenih stranih programa.\nVisinu naknade za emitovanje programa utvrđuje Agencija, uz saglasnost Vlade Republike Srbije, pri čemu visina naknade za emitovanje radio programa iznosi 20% visine naknade utvrđene za emitovanje televizijskog programa.\nVisina naknade za emitovanje programa utvrđuje se na godišnjem nivou, a emiter plaća mesečno Agenciji 1/12 utvrđene godišnje naknade, osim prilikom izdavanja dozvole.\nAgencija donosi bliža merila za utvrđivanje visine naknade za emitovanje programa na osnovu kriterijuma iz stava 4. ovog člana.\nAgencija može u toku važenja izdate dozvole za emitovanje programa da izmeni visinu naknade u zavisnosti od izmena u programu koji se emituje. Odluka Agencije o izmeni visine naknade mora biti obrazložena.\nZa prvih šest meseci korišćenja prava na emitovanje programa emiter plaća ukupnu šestomesečnu naknadu iz stava 5. ovog člana u roku od sedam dana od dana prijema obaveštenja o dodeli prava. U narednom periodu korišćenja prava emiter je dužan da svoju mesečnu obavezu plaćanja naknade plaća do petog u mesecu za tekući mesec.\nIzuzetak od obaveze plaćanja naknade za emitovanje programa\nUstanove javnog radiodifuznog servisa Republike Srbije i autonomnih pokrajina, radio i televizijske stanice lokalnih i regionalnih zajednica koje su u celini u državnoj svojini i radio i televizijske stanice civilnog sektora, plaćaju samo naknadu za dozvolu za radiodifuznu stanicu (naknadu za korišćenje radio frekvencije), a oslobođene su plaćanja naknade za emitovanje programa.\nRadio i televizijske stanice lokalnih i regionalnih zajednica sa učešćem privatnog kapitala, plaćaju naknadu za emitovanje programa srazmerno procentu tog učešća.\nRadio i televizijske stanice crkava i verskih zajednica ne plaćaju naknadu za emitovanje programa do okončanja postupka povraćaja imovine tim crkvama i verskim zajednicama oduzete posle Drugog svetskog rata u postupku nacionalizacije, konfiskacije, eksproprijacije i dr.\nIV. OPŠTI PROGRAMSKI STANDARDI\nOpšte obaveze emitera u odnosu na programske sadržaje\n1) primenjujući svetske i nacionalne standarde, obezbede proizvodnju i emitovanje kvalitetnog programa, kako sa tehničkog stanovišta, tako i sa stanovišta sadržaja programa;\n2) obezbede slobodno, potpuno i blagovremeno informisanje građana;\n3) prenesu važna saopštenja hitne prirode koja se odnose na ugroženost života, zdravlja, bezbednosti ili imovine;\n7) strane programe namenjene deci predškolskog uzrasta emituju sinhronizovane na srpski jezik ili jezike nacionalnih i etničkih zajednica.\nSvi emiteri su obavezni da emitovane programske sadržaje čuvaju u skladu sa propisima kojima se uređuje oblast javnog informisanja, odnosno u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita kulturnih dobara.\nNaziv, oznaka, odnosno skraćeni identifikacioni znak emitera mora biti kontinuirano označen za sve vreme emitovanja televizijskog programa, a za vreme emitovanja radio programa mora biti označen na odgovarajući način.\nZabranjeno je korišćenje naziva, oznake ili skraćenog identifikacionog znaka koji ne odgovara registrovanom nazivu emitera.\nNa obavezu identifikacije emitera primenjuju se odredbe posebnog zakona kojim se uređuje oblast javnog informisanja.\nNaziv, oznaka, odnosno skraćeni identifikacioni znak emitera mora biti označen i u slučaju preuzimanja programa drugih emitera, a pri emitovanju programa nezavisne produkcije naziv se navodi u najavi i/ili odjavi programa.\nDozvoljeno je umrežavanje dva ili više emitera radi istovremenog emitovanja programa bez upotrebe dodatnih radio frekvencija ili radio-relejnih veza, u trajanju do tri sata dnevno u kontinuitetu ili zbirno. Izuzetno, Agencija može doneti odluku kojom dozvoljava umrežavanje u dužem trajanju, ukoliko utvrdi da bi takva odluka bila u interesu javnosti. Odluka Agencije mora biti obrazložena.\nUmrežavanje uz uspostavljanje radio-relejnih veza ili repetitora za vezu može imati samo privremeni karakter, a odobrava ga regulatorno telo nadležno za oblast telekomunikacija, ako ovo umrežavanje ne ometa emitovanje programa drugih emitera.\nZabranjeno je umrežavanje radi emitovanja istog programa, ako se programom povređuju odredbe o medijskoj koncentraciji predviđene ovim zakonom ili antimonopolske odredbe predviđene posebnim propisima.\nAgencija će odrediti listu događaja koji su od interesa za sve građane u Republici Srbiji, na koje isključivo pravo prenosa može ostvariti samo emiter čija zona opsluživanja, u smislu člana 47. ovog zakona, obuhvata celokupno područje Republike Srbije.\nEmiter koji ima isključivo pravo prenosa događaja koji su obuhvaćeni listom iz stava 1. ovog člana, dužan je da svim drugim zainteresovanim emiterima dozvoli i omogući da snime i emituju kratke izveštaje sa tog događaja u trajanju do devedeset sekundi koji će sadržati i autentičnu sliku i ton sa takvog događaja.\nEmiter je obavezan da proizvodi i emituje program na srpskom jeziku, ili da obezbedi da programi koji su proizvedeni na stranim jezicima budu emitovani prevedeni na srpski jezik.\nObaveza iz stava 1. ovog člana ne odnosi se na emitere koji proizvode i emituju program namenjen nacionalnim manjinama, kao i na delove programa ustanova javnog radiodifuznog servisa, kojima se zadovoljavaju potrebe nacionalnih manjina u informisanju na sopstvenom jeziku.\nObaveza iz stava 1. ovog člana ne odnosi se ni na emitovanje stranih muzičkih programa, osim televizijskog emitovanja muzičko-scenskih dela.\nSavet može, izuzetno, da odobri emiteru da delove programa emituje i na drugim jezicima.\nEmiter je obavezan da od ukupnog godišnjeg vremena emitovanja programa, emituje najmanje 50% programa proizvedenog na srpskom jeziku, od čega najmanje 50% programa sopstvene produkcije.\nEmiteri koji proizvode i emituju program namenjen nacionalnim manjinama obavezni su da od ukupnog godišnjeg vremena emitovanja programa na jeziku nacionalne manjine, emituju najmanje 50% programa sopstvene produkcije.\nU ukupno godišnje vreme emitovanog programa ne računaju se reprize, sportski prenosi, igre, reklame, tv-kupovina, kao ni program vesti, izuzev ako se radi o sopstvenoj produkciji vesti.\nPod sopstvenom produkcijom podrazumevaju se programi ili emisije u kojima je izvorni audio ili video materijal i/ili autorski deo sadržan u emisiji ili programu veći od 50% u televizijskom, odnosno 20% u radio programu, odnosno emisiji.\nUstanove javnog radiodifuznog servisa Republike Srbije i autonomnih pokrajina, kao i emiteri lokalnih i regionalnih zajednica koji su pretežno u državnoj svojini dužni su da nezavisnim radio i televizijskim produkcijama stave na raspolaganje najmanje 10% ukupnog godišnjeg vremena emitovanja programa.\nProgrami stariji od pet godina mogu činiti najviše polovinu kvote iz stava 1. ovog člana.\nU ukupno godišnje vreme emitovanja programa ne računaju se reprize, sportski prenosi, igre, reklame i tv-kupovina, kao ni program vesti, osim ako se radi o sopstvenoj produkciji vesti.\nNa odgovornost emitera za sadržinu programa koji emituje primenjuju se odredbe posebnog zakona kojim se uređuje oblast javnog informisanja.\nNosioci javnog radiodifuznog servisa u Republici Srbiji su republička i pokrajinske radiodifuzne ustanove.\nRadiodifuzne ustanove iz stava 1. ovog člana obavljaju delatnost proizvodnje i emitovanja radio i televizijskog programa i imaju posebne obaveze u ostvarivanju opšteg interesa u oblasti javnog radiodifuznog servisa, utvrđene ovim zakonom.\nRadiodifuzne ustanove iz stava 1. ovog člana imaju svojstvo pravnog lica.\nOstvarivanje opšteg interesa u oblasti javnog radiodifuznog servisa\nProgrami koji se proizvode i emituju u okviru javnog radiodifuznog servisa od opšteg su interesa.\nProgrami iz stava 1. ovog člana obuhvataju programe informativnog, kulturnog, umetničkog, obrazovnog, verskog, naučnog, dečjeg, zabavnog, sportskog i drugih sadržaja, kojima se obezbeđuje zadovoljavanje potreba građana i drugih subjekata i ostarivanje njihovih prava u oblasti radiodifuzije.\nProgramima koji se proizvode i emituju u okviru javnog radiodifuznog servisa mora da se obezbedi raznovrsnost i izbalansiranost (međusobna usklađenost ili usaglašenost) sadržaja kojima se podržavaju demokratske vrednosti savremenog društva, a naročito poštovanje ljudskih prava i kulturnog, nacionalnog, etničkog i političkog pluralizma ideja i mišljenja.\nObaveze nosilaca javnog radiodifuznog servisa u ostvarivanju opšteg interesa\nU cilju ostvarivanja opšteg interesa u oblasti javnog radiodifuznog servisa, utvrđenog ovim zakonom, pored opštih obaveza emitera u odnosu na programske sadržaje iz člana 68. ovog zakona, nosioci javnog radiodifuznog servisa dužni su da:\n1) obezbede da programi koji se proizvode i emituju, a posebno programi informativnog sadržaja, budu zaštićeni od bilo kakvog uticaja vlasti, političkih organizacija ili centara ekonomske moći;\n2) proizvode i emituju programe namenjene svim segmentima društva, bez diskriminacije, vodeći pri tom računa naročito o specifičnim društvenim grupama kao što su deca i omladina, manjinske i etničke grupe, hendikepirani, socijalno i zdravstveno ugroženi, gluvonemi (sa obavezom paralelnog emitovanja ispisanog teksta opisa zvučnog segmenta radnje i dijaloga), i dr.;\n3) uvažavaju jezičke i govorne standarde, kako većinskog stanovništva, tako, u odgovarajućoj srazmeri, i nacionalnih manjina, odnosno etničkih grupa, na području na kome se program emituje;\n4) obezbede zadovoljavanje potreba građana za programskim sadržajima koji izražavaju kulturni identitet, kako naroda, tako i nacionalnih manjina, odnosno etničkih grupa, kroz mogućnost da određene programe ili programske celine, na područjima na kojima žive i rade, prate i na svom maternjem jeziku i pismu;\n5) obezbede odgovarajuće vreme za emitovanje sadržaja vezanih za delovanje udruženja građana i nevladinih organizacija, kao i verskih zajednica na području na kome se program emituje;\n6) u vreme predizborne kampanje, obezbede besplatno i ravnomerno emitovanje promocije političkih stranaka, koalicija i kandidata koji imaju prihvaćene izborne liste za savezne, republičke, pokrajinske ili lokalne izbore, pri čemu ne mogu emitovati plaćenu predizbornu promociju i, u skladu sa svojim opštim aktima, mogu odbiti emitovanje programa i reklamnih spotova ako oni ne služe predizbornoj kampanji;\n7) godišnjim planovima, predvide emitovanje programa nezavisnih produkcija, čiji se izbor vrši na osnovu sprovedenog javnog konkursa i uz zaključenje ugovora u pisanoj formi sa nezavisnim producentom pod uobičajenim tržišnim uslovima;\n8) po preporuci Agencije, omoguće korišćenje teleteksta, u sopstvenoj ili nezavisnoj produkciji trećih lica;\n9) obezbede korišćenje i razvoj savremenih tehničko-tehnoloških standarda u proizvodnji i emitovanju programa i pripreme i, u predviđenom vremenu, realizuju planove prelaska na nove digitalne tehnologije;\n10) uvažavaju tradicionalni duhovni, istorijski, kulturni, humanitarni i prosvetni značaj i ulogu crkava i verskih zajednica u društvu;\n11) međusobno sarađuju i razmenjuju programske sadržaje koji su od interesa za građane Republike Srbije.\nNosioci javnog radiodifuznog servisa su dužni da pri proizvodnji i emitovanju informativnih programa poštuju princip nepristrasnosti i objektivnosti u tretiranju različitih političkih interesa i različitih subjekata, da se zalažu za slobodu i pluralizam izražavanja javnog mišljenja, kao i da spreče bilo kakav oblik rasne, verske, nacionalne, etničke ili druge netrpeljivosti ili mržnje, ili netrpeljivosti u pogledu seksualne opredeljenosti.\nZa finansiranje delatnosti ustanova javnog radiodifuznog servisa koje se odnose na ostvarivanje opšteg interesa utvrđenog ovim zakonom, plaća se radio-televizijska pretplata.\nZa obavljanje drugih poslova iz okvira svoje delatnosti ustanove javnog radiodifuznog servisa stiču sredstva od:\n2) proizvodnje i prodaje audiovizuelnih programa (emisija, filmova, serija, nosača zvuka i dr.);\nVlasnici radio i TV prijemnika imaju obavezu plaćanja radio--televizijske pretplate javnim radiodifuznim servisima, u skladu sa ovim zakonom.\nVlasnici radio i TV prijemnika plaćaju jedinstvenu radio-te-levizijsku pretplatu u istom iznosu na celoj teritoriji Republike Srbije.\nRadio-televizijska pretplata (u daljem tekstu: pretplata) se plaća na radio i televizijske prijemnike (u daljem tekstu: prijemnik) po domaćinstvu i na prijemnike koji su povezani sa kolektivnim antenama ili priključeni na kablovski sistem.\nDomaćinstvo, vlasnik dva ili više prijemnika, izuzev prijemnika u motornom vozilu, plaća pretplatu samo za jedan radio ili televizijski prijemnik na istoj adresi.\nHoteli i moteli plaćaju pretplatu na svakih deset soba opremljenih televizijskim ili radio prijemnikom, a svako drugo pravno lice, vlasnik televizijskog prijemnika, plaća pretplatu na svakih 20 zaposlenih koji su u stanju da primaju program.\nObaveza plaćanja pretplate nastaje od prvog dana narednog meseca od dana nabavke prijemnika.\nSva fizička i pravna lica koja su vlasnici prijemnika dužni su da prijave nabavku prijemnika republičkoj ustanovi javnog radiodifuznog servisa, a sa teritorije Autonomne pokrajine Vojvodine i pokrajinskoj ustanovi javnog radiodifuznog servisa.\nObaveza prijavljivanja prijemnika ili prijavljivanja promene adrese ili sedišta vlasnika prijemnika, nastaje u roku od 15 dana od dana pribavljanja, odnosno nastanka promene.\nU slučaju otuđenja prijemnika, raniji vlasnik prijemnika je obavezan da plaća pretplatu za sve vreme dok taj prijemnik ne odjavi, uz izjavu da ne poseduje drugi prijemnik.\nRepublička ustanova javnog radiodifuznog servisa vodi evidenciju pretplatnika, sa svim ličnim i drugim potrebnim podacima. Za teritoriju Autonomne pokrajine Vojvodine ove poslove obavlja i pokrajinska ustanova javnog radiodifuznog servisa.\nUstanova javnog radiodifuznog servisa ne može da vrši kontrolu posedovanja prijemnika na način kojim bi se ugrozila ustavna prava građana.\nOslobađanje od obaveze plaćanja pretplate\nOd obaveze plaćanja pretplate oslobađaju se domaćinstva-vla- snici prijemnika čiji je najmanje jedan član domaćinstva:\n2) invalid sa manje od 100% telesnog oštećenja, ako mu je, u skladu sa odredbama posebnih propisa, priznato pravo na dodatak za tuđu negu i pomoć;\nPravo na oslobađanje od obaveze plaćanja pretplate iz stava 1. ovog člana ostvaruje se na osnovu potvrde ustanove nadležne za poslove penzijskog i invalidskog osiguranja, odnosno druge ustanove i organa, ako je to predviđeno posebnim zakonom.\nOd obaveze plaćanja pretplate oslobađaju se pravna lica:\n1) ustanove koje se u smislu člana 79. Zakona o socijalnoj zaštiti i obezbeđivanju socijalne sigurnosti građana (`Službeni glasnik Republike Srbije`, br. 36/91, 33/93, 53/93, 67/93, 46/94, 48/94, 52/96 i 29/2001) smatraju ustanovama za smeštaj korisnika, škole, zdravstvene ustanove i invalidske organizacije i preduzeća za radno osposobljavanje i zapošljavanje invalida;\nVisina mesečne pretplate za prijemnike koji se koriste u domaćinstvu i za prijemnike koje poseduju pravna lica, iznosi 210 dinara.\nVisina godišnje pretplate za prijemnik u motornom vozilu iznosi 440 dinara.\nPretplata iz stava 1. ovog člana plaća se mesečno, najkasnije do 15-og u mesecu, za prethodni mesec.\nPretplata iz stava 2. ovog člana plaća se godišnje, posebnom uplatnicom, prilikom registracije motornog vozila.\nUstanovi javnog radiodifuznog servisa autonomne pokrajine pripada 70% prihoda ostvarenog naplatom pretplate na području autonomne pokrajine. Ova sredstva Radiodifuzna ustanova Srbije dužna je da prenese ustanovi javnog radiodifuznog servisa autonomne pokrajine u roku od tri dana od dana izvršene naplate.\nDeo sredstava u iznosu od 1,5% od ukupno ostvarene mesečne pretplate Radiodifuzna ustanova Srbije uplaćuje na račun buxeta Republike Srbije za razvoj domaće kinematografije.\nNaplata mesečne pretplate vrši se preko javnog preduzeća koje ponudi najpovoljnije uslove za prikupljanje mesečne pretplate sa određenog područja, na način utvrđen ugovorom koji Radiodifuzna ustanova Srbije zaključuje sa tim javnim preduzećem.\nVisina pretplate iz st. 1 i 2. ovog člana, za 2003. godinu i svaku narednu godinu, usklađuje se sa indeksom rasta cena na malo u Republici Srbiji u prethodnoj kalendarskoj godini, prema zvanično objavljenim podacima organa nadležnog za poslove statistike, uvećanim za 5%.\nObaveze u odnosu na željenu zonu servisa (opsluživanja)\nRadiodifuzna ustanova Srbije emituje program na celoj teritoriji Republike Srbije i to u MF, VHF i UHF frekvencijskim područjima koji su namenjeni radiodifuznoj službi. Radiodifuzna ustanova Srbije emituje program van područja Republike na HF frekvencijskim područjima.\nUstanova javnog radiodifuznog servisa autonomne pokrajine emituje program na području autonomne pokrajine i to u MF, VHF i UHF frekvencijskim područjima koji su namenjeni radiodifuznoj službi.\nRadiodifuzna ustanova Srbije emituje radio program na tri mreže u MF opsegu i na tri mreže u VHF opsegu, a televizijski program na dve mreže u VHF/UHF opsegu.\nUstanova javnog radiodifuznog servisa autonomne pokrajine emituje radio program na dve mreže u MF opsegu i tri mreže u VHF opsegu, a televizijski program na dve mreže u VHF/UHF opsegu.\nUstanove iz st. 1. i 2. ovog člana dužne su da pre početka emitovanja programa pribave dozvolu za radiodifuznu stanicu koju, na zahtev Agencije, izdaje regulatorno telo nadležno za oblast telekomunikacija, u skladu sa Planom raspodele radio frekvencija.\nRadi obavljanja delatnosti javnog radiodifuznog servisa za teritoriju Republike Srbije, osniva se Radiodifuzna ustanova Srbije, sa sedištem u Beogradu.\nSredstva za osnivanje i rad Radiodifuzne ustanove Srbije čine nepokretnosti i druga sredstva kojima posluje JP ²Radio-televizija Srbije², utvrđena deobnim bilansom kojim se vrši razgraničenje sredstava, prava i obaveza JP ²Radio-televizija Srbije²između Radiodifuzne ustanove Srbije i Radiodifuzne ustanove Vojvodine.\nNepokretnosti i sredstva emisione infrastrukture iz stava 2. ovog člana (zgrade, antenski sistemi, radiorelejni sistemi i dr.), Radiodifuzna ustanova Srbije koristi u skladu sa ugovorom koji zaključuju ovlašćena lica Radiodifuzne ustanove Srbije i Republičke direkcije za imovinu Republike Srbije.\nOrgan upravljanja Radiodifuzne ustanove Srbije je Upravni odbor koji ima devet članova.\nČlanove Upravnog odbora imenuje i razrešava Agencija.\nČlanovi Upravnog odbora imenuju se iz reda novinara i afirmisanih stručnjaka za medije, menaxment, pravo i finansije, kao i drugih uglednih ličnosti.\nČlanovi Upravnog odbora ne mogu biti savezni poslanici, narodni poslanici, poslanici u skupštini autonomne pokrajine, članovi Saveta Agencije, članovi Vlade, odnosno organa izvršne vlasti autonomne pokrajine, niti imenovana ili postavljena lica u Vladi, organu izvršne vlasti autonomne pokrajine ili republičkim, odnosno pokrajinskim organima, kao i funkcioneri političkih stranaka (predsednici stranaka, njihovi zamenici, članovi predsedništva, članovi glavnih i izvršnih odbora, kao i drugi funkcioneri stranaka).\nMandat članova Upravnog odbora je pet godina i jedno lice može biti imenovano za člana Upravnog odbora najviše dva puta uzastopno.\nU svom radu članovi Upravnog odbora su samostalni i staraju se o doslednoj primeni odredaba ovog zakona koje se odnose na javni radiodifuzni servis.


Naisa krenula sa pripremama za novu sezonu - Sportske vesti\nVisoke temperature i velika „zaparina“ prouzrokovale su da rukometašice Naise prvi trening za nastupajuću sezonu odrade-na otvorenom. Predvodjene kapitenkom Marijom Filipović, izabranice trenera Svetislava Jovanovića „ubijale su krugove“ po Čairskom parku.\nOd prošlogodišnjeg sastava na „startu“ priprema, od nosilaca igre, pored kapitenke Marije Filipović pojavile su se još Katarina Radović i Katarina Tanasković.\nTrener Svetislav Jovanović imaće tako puno prostora da šansu ukaže mladjim igračicama iz Naisine škole, mada se očekuju i određena pojačanja.\n-Imamo tri nove igračice. Stigla je golmanka Anastasija Čogurić iz Budućnosti iz Podgorice, kružni napadač Katarina Bojičić iz Juniora iz Beograda, kao i povratnica iz Belorusije Teodora Zdravković. Očekujem pojačanja i na bekovskoj poziciji – kratko raportira Svetislav Beli Jovanović, strateg Nišlijki.\nPopularni „Beli“ na raspolaganju će imati i Oliveru Nikolić, Teodoru Petković, Nikoliju Karalić i ostale igračice koje su u prethodnoj sezoni dobijale šansu da pokažu šta znaju, a jedan broj igračica iz Naise „B“ mogao bi da bude priključen prvom timu.\nPripreme za narednu sezonu Naisa će kompletno realizovati u Nišu.


23.02.2018 22:37 | Srna\nBanjaluka - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je da BiH nije potreban nikakav okupator, već da sama funkcioniše, te da je neprihvatljivo miješanje u unutrašnje stvari visokog predstavnika u BiH Valentina Incka.\nKomentarišući izjavu visokog predstavnika u BiH Valentina Incka da u BiH treba težiti ka jednom predsjedniku i dva zamjenika, Dodik je za Radio-televiziju Republike Srpske /RTRS/ rekao da je Incko recikliran i da mu je, objektivno, najbolje da ćuti, da ima dobru platu i neka uživa u tome.\nDodik je napomenuo da takav stav nije novost i da je on takav prijedlog imao prije 10-15 godina od /bivšeg američkog državnog podsekretara Nikolasa/ Brnsa, koji je odbio.\n"Obavještavam ga /Incka/ da se svijet promijenio, da je bolje da se njeguje unutrašnji dijalog u BiH, nego da se pokušava nametnuti šta on misli. Baš me briga šta on misli", rekao je Dodik.\nDodik je ocijenio da je nakaradna izjava Incka - da je OHR smanjio svoju snagu u BiH, ali treba da je preuzme Evropa da se ne bi umiješao neko treći.\n"Problem je u tome da neko ulazi ovdje i drži patronat nad ovim /BiH/, a ne da se osposobi BiH da živi sama u konsenzusu tri naroda i dva entiteta, to je problem, to je ta njihova imperijalna svijest o tome da oni vladaju. Ne treba nama Evropa ovdje koja će nas preuzeti, nama trebamo mi koji ćemo se u dogovoru približiti i učlaniti u EU i samo na taj način to može ići", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da je uloga međunarodne zajednice da onemogući bilo kakvo nasilje ili sukob, a omogući razvoj političkog dogovora i konsenzusa faktora koji su u tome važni, a ne da daje lekcije o tome šta je važno.\n"Nama ne treba ni prvi, ni drugi, ni treći okupator, nama trebamo ovdje mi sami. Ako BiH može da funkcioniše, pustite nas da to napravimo, ako ne može, pustite nas da uradimo nešto drugo na miru", dodao je Dodik.\nDodik je podsjetio da međunarodni faktor sa nekoliko veoma ostrašćenih visokih predstavnika nije uspio da napravi to što hoće, a da sada Incko, koji je na zalasku i nema nikakve snage, predlaže da se uvede jedan predsjednik.\n"Neće se nikada uvesti jedan predsjednik, prije neće biti BiH nego što će biti jedan predsjednik, to ne dolazi u obzir, to mogu da objese mačku o rep", poručio je Dodik. /kraj/mđ\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik istakao je da je Forum dijaspore koji se organizuje ovih dana u Banjaluci veoma značajan, jer će okupiti predstavnike srpskih udruženja ih svijeta i pojedince koji će formulisati zajedničke politike, a ne kao što je do sada to bila stvar pojedinaca, njihove energije i volje.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je Republici Srpskoj veoma važno to što je Rusija poručila da je i u ekstremnim situacijama spremna da stane iza Srpske i Srbije.


Vučić sa finskim državnim sekretarom o evropskom putu Srbije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić sa finskim državnim sekretarom o evropskom putu Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa stalnim državnim sekretarom Ministarstva spoljnih poslova Finske Matijem Antonenom, kojem je zahvalio na podršci Srbiji na evropskom putu, kao i ekspertskoj pomoći u procesu reformi u oblasti vladavine prava i zaštite životne sredine.\n0Piše: FoNet 19. oktobra 2018. 12.41\nVučić je istakao da je neophodno raditi na jačanju trgovinske razmene i privlačenju finskih kompanija.\nOn je naglasio da je u Srbiji došlo do promene poslovne klime i da je povećanje broja stranih kompanija dokaz da je Srbija na dobrom putu, saopštila je Press služba predsednika Srbije.\nAntonen je istakao da trgovinski sporazumi koje Srbija ima sa državama Evropske unije, kao i sa Rusijom, Turskom i drugim zemljama, predstavlja dobru polaznu osnovu za jačanje interesa finskih kompanija da ulažu u Srbiju, jer se na taj način otvara i veće tržište. Finski zvaničnik pozdravio je reformske procese u Srbiji, dodaje se u saopštenju.\nAleksandar Vučić, drzavni sekterat, Finska, SastanakBeograd\nTramp čestitao Dan državnosti Srbije, Vučić i Godfri o Trampovom planu za Bliski istok


ALARMANTNO STANJE U VELIKOM GRADIŠTU: Zbog povećanog broja obolelih od korone zasedao krizni štab! — TPKNEWS\n15:26 - 05/07/2020\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/DRUŠTVO/ALARMANTNO STANJE U VELIKOM GRADIŠTU: Zbog povećanog broja obolelih od korone zasedao krizni štab!\nALARMANTNO STANJE U VELIKOM GRADIŠTU: Zbog povećanog broja obolelih od korone zasedao krizni štab!\nNa sednici Opštinskog Kriznog štaba za suzbijanje i sprečavanje širenja virusa COVID-19 u Velikom Gradištu, kojom je predsedavao komandant štaba Dragan Milić, razmatrana je trenutna epidemiološka situacije u gradu.\nZbog povećanja broja obolelih od virusa COVID-19 na sednici Opštinskog Kriznog štaba za vanredne situacije usvojene su dve tačke i u zaključku se navodi sledeće:\n“Preporučuje se svim privatnim subjektima i javnim službama da pojačaju preventivne mere koje se odnose na sprečavanje širenja zarazne bolesti COVID-19 kojim se osigurava bezbednost zaposlenih i korisnika usluga, kupaca i drugih lica koja ulaze u poslovne prostorije.”\nPreventivne mere podrazumevaju organizaciju posla, radnih aktivnosti i radnog prostora na taj način da se osigura bezbednost zaposlenih i korisnika usluga, kupaca i drugih lica koja ulaze u poslovne prostorije tako što će se obezbediti fizički razmak između lica, tačnije organizacija radnog prostora i aktivnosti na način da se izbegne direktan kontakt između lica.\nObavezna je dezinfekcija prostorija, podova, mobilijara kao i postavljanje dezobarijera. Takođe i često provetravanje prostorija, korišćenje ličnih zaštitnih sredstava – maski i rukavica, kao i dezinfekcija ruku pre ulaska u poslovni prostor, ali i svih zajedničkih i higijenskih prostorija.\nPodsetimo, od ponedeljka 22. juna do petka 26. juna, prema nezvaničnim informacijama našeg portala, u Velikom Gradištu od virusa COVID-19 obolelo je šest osoba, zvanično dve osobe, dok, kako naš portal nezvanično saznaje, sa današnjim danom 27. jun, cifra obolelih popela se na 20 pozitivnih slučaja virusa COVID-19.\nU LOŠEM STANJU: Maja preletačica testirana na koronu, ima tešku upalu pluća!\nPOTVRĐENO: Maja preletačica, Vulin i Marko Đurić pozitivni na koronu! (VIDEO)


Business Support Nework - Jesenji sajmovi u Nemačkoj prilika za poslovno povezivanje\nJesenji sajmovi u Nemačkoj prilika za poslovno povezivanje\nMreža za poslovnu podršku (BSN) će tokom jeseni aktivno raditi na traženju poslovnih partnera za domaće firme u zemljama nemačkog govornog područja. Od kraja septembra, pa sve do decembarskih božićnih praznika predstavnici tima Mreže za poslovnu podršku posetiće brojne sajmove u nemačkim, austrijskim i švajcarskim gradovima.\nCilj ovih poseta je promocija proizvoda i usluga više desetina kompanija iz Srbije i zemalja regiona i uspostavljanje poslovnih kontakata koji treba da imaju za cilj pronalaženje novih inokupaca. Među sajmovima koji će biti posećeni izdvajaju se veliki sajmovi u metalskoj i građevinskoj branši, industriji informacionih tehnologija i industriji hrane i pića.\nBSN će se u ovim aktivnostima osloniti ne samo na iskustvo članova svoga tima koji poznaju tržište nemačkog govornog područja od 97 miliona stanovnika, već i na profesionalno znanje i iskustvo naših iseljenika u Dijaspori koji su i sami preduzetnici ili se nalaze na značajnim menadžerskim pozicijama u uglednim nemačkim, austrijskim i švajcarskim kompanijama. Oni će takođe obilaziti sajmove i predstavljati proizvode i usluge domaćih firmi.\nCilj ovih aktivnosti je postepeno promeniti imidž Srbije i njene privrede na vodećim evropskim tržištima i pokazati da, uprkos teškoćama, kod nas postoje kompanije koje su sposobne da izvoze u zemlje nemačkog govornog područja i zadovolje tamošnje zahteve u pogledu kvaliteta i kontinuiteta.\nUkoliko i Vaša kompanija razmatra mogućnost da se predstavi potencijalnim partnerima u Nemačkoj, javite se, možda mi možemo da pomognemo. Kontakt mail za osnovne informacije je info@bsn.rs.


FBI tvrdi da se Iran i Rusija mešaju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » FBI tvrdi da se Iran i Rusija mešaju\nBirači naklonjeni demokratama dobijaju preteće mejlove\nZvaničnici američke nacionalne bezbednosti tvrde da je Iran odgovoran za slanje pretećih mejlova biračima koji su naklonjeni Demokratskoj stranci uoči predsedničkih izbora sledećeg meseca.\n0Piše: M. K. 22. oktobra 2020. 20.23 Izmenjeno: 20.24\nFoto: EPA-EFE/ DAVID MAXWELL\nIspostavilo se da su mejlovi potekli od ultradesničarske grupe čija je namera bila „podsticanje nereda“, rekao je direktor Nacionalne obaveštajne službe Džon Retklif.\nOn je, takođe, naglasio da su američki zvaničnici otkrili da su Iran i Rusija došli do „nekih informacija o registraciji birača“.\nI Iran i Rusija negiraju optužbe da se mešaju u izbore u SAD.\n„Da Iran snažno odbacuje neosnovane i netačne tvrdnje koje ponavljaju američki zvaničnici je preneto švajcarskom ambasadoru (koji zastupa američke interese u Teheranu). Kao što smo i ranije rekli, Iranu je svejedno ko će pobediti na izborima u Sjedinjenim Državama“, rekao je portparol iranskog ministarstva spoljnih poslova Said Katibzadeh za državnu televiziju.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je rekao za Bi-Bi-Si da su optužbe „jadne“.\n„Ove optužbe stižu svakog dana, potpuno su neosnovane, ni na čemu se ne zasnivaju. Najverovatnije su deo neke vrste unutrašnjeg političkog procesa koji je povezan s predstojećim izborima“, rekao je Peskov.\nOdluka Retklifa da održi brifing tako blizu predsedničkih izbora ocenjena je kao dokaz zabrinutosti Vlade da se spoljni akteri mešaju u izbore i sprovode kampanje dezinformacija.\nŠef obaveštajne službe je rekao da se tvrdi da je „obmanjujuće mejlove“ Irana poslala ultradesničarska grupa Ponosni dečaci da bi se „zastrašili birači, podstakli neredi i nanela šteta“ predsedniku Donaldu Trampu.\nOn je dodao da podaci o biračima mogu da se iskoriste u nastojanjima da se „prenesu pogrešne informacije registrovanim biračima za koje postoji nada da će stvoriti konfuziju i haos i potkopati poverenje u američku demokratiju“.\nRetklif je rekao da zvaničnici „nisu primetili iste manevre kod Rusije“, ali su „svesni“ da i Rusi imaju neke informacije o biračima.\nPodaci o biračima se u mnogim državama mogu dobiti na zahtev, mada svaka država ima različite zahteve u vezi s tim ko može da traži informacije o biračima, koji su podaci dostupni i kako se ti podaci smeju koristiti, navodi Nacionalna konferencija državnih legislatura.\n„Ako dobijete preteći ili manipulativni mejl u inboks, ne uzbuđujte se i nemojte ga širiti“, rekao je Retklif, nazvavši postupke koji za cilj imaju uticanje na američke birače „očajnim pokušajima očajnih neprijatelja“.\nDirektor Federalnog istražnog biroa (FBI) Kristofer Rej se pridružio Retklifovoj konferenciji za novinare i rekao da su američki izborni sistemi još uvek bezbedni i „otporni“.\n„Budite uvereni da se vaši glasovi broje. Na preuranjene, neproverene suprotne tvrdnje treba gledati sa zdravom dozom skepse.“\nAmeričke obaveštajne službe su zaključile 2016. da su hakeri koji uživaju podršku Kremlja stajali iza napora da se na izborima umanje šanse Hilari Klinton.\nOni su, kako se navodi, koristili i sajber napade i lažne vesti koje su se širile društvenim medijima.\nMejlovi o kojima je reč poslati su adresirani na registrovane birače naklonjene Demokratskoj stranci u nekoliko država, uključujući Floridu, koja je od ključnog značaja, a u njima se zahteva da se glasa za Trampa.\n„Na izborni dan ćete glasati za Trampa ili ćemo vas naći i kazniti. Promenite partijsku opredeljenost i okrenite se republikancima da bismo znali da ste dobili našu poruku i da ćete postupiti po uputstvima“, navodi se u mejlovima, preneli su američki mediji.\nOd srede je u okviru ranog glasanja na birališta izašlo više od četrdeset miliona Amerikanaca.\nfbi, Iran, Izbori, mesanje, Rusija, Sjedinjene Američke DržaveVašington


JUBILEJ AUTOKEFALNOSTI CRKVE: U znak jubileja Pošta Srbije izdaje prigodno filatelističko izdanje! • HAPPYTV.RS\nJUBILEJ AUTOKEFALNOSTI CRKVE: U znak jubileja Pošta Srbije izdaje prigodno filatelističko izdanje!\nPošta Srbije izdaje danas prigodno filatelističko izdanje pridružujući se obeležavanju 800 godina autokefalnosti srpske crkve, stečene 1219. godine u Nikeji.\nMotiv na poštanskom bloku je manastir Žiča i Sveti Sava, detalj freske iz manastira Mileševa, a umetničku obradu obezbedila je akademski slikar "Srbijamarke" Anamari Banjac, navedeno je u saopštenju.\nPrigodno izdanje "800 godina autokefalnosti srpske crkve" sadrži poštanski blok sa perforiranom markom, koverat prvog dana (FDC) i prigodan žig.\nMarkica je izdata u saradnji sa Muzejom SPC u Beogradu.\nAutokefalnost crkve je stečena kada je Sveti Sava, tada jeromonah u činu arhimandrita kao raniji iguman studenički, posvećen za prvog arhiepiskopa svih srpskih i pomorskih zemalja, po odluci vizantijskog cara Teodora Prvog Laskarisa i blagoslovom patrijarha Manojla Haritopula Sarantena.\nTaj događaj predstavlja prekretnicu u istoriji srpskog naroda od presudnog značaja za dalje prosvećenje, uređenje društva i izgrađivanje kulturnog i duhovnog života Srba.\nStekavši pravo da samostalno posvećuje arhijereje i sveštenstvo, pod Savinom upravom, crkva osniva nove eparhije.\nU manastiru Žiči, sedištu arhi-episkopije, Sava kruniše svog brata Stefana Prvovenčanog za kralja i posvećuje episkope Huma, Zete, Hvosna, Budimlja, Dabra, Moravice, Toplice, Raške, Prizrena i Lipljana.\nNomokanononom Svetog Save, prvim pravnim kodeksom Srpske crkve i vrhovnim zakonom Države, napisanim oko 1220. godine, Srbija postaje pravna država vođena načelom saglasja svetovne i duhovne vlasti, navedeno je u saopštenju.\nFoto: Twitter/ Optimista Iskusni


f AC SU Tačka saradnje – zaštita i unapređenje životne sredine - Arhus Centar Subotica\nAC SU Tačka saradnje – zaštita i unapređenje životne sredine\nZahvaljujući, Nikoli Repcu, načelniku Severnobačkog upravnog okruga, Snježani Mitrović, je pružena prilika da predstavi Regionalni Arhus centar Subotica, na redovnoj sednici Saveta okruga održanoj u četvrtak, 25. jula 2013. godine.\nČlanove Saveta: predsednike opština Bačka Topola i Mali Iđoš, Melindu Kokaji Mernjak i Marka Rovčanina, kao i pomoćnika gradonačelnika, Blaška Stantića, je informisala da je Arhus centar formiran uz podršku OEBS-a, potpisivanjem Memoranduma o saradnji između resornog ministarstva, Grada Subotica i Otvorenog univerziteta 2011. godine. Navela je da je osnovni cilj osnivanja, sada već četiri centra u Srbiji, primena Zakona o Arhuskoj konvenciji koji im je ukratko prezentovala i dodala da je značaj ovih centara spoznala i nova Vlada. Dokaz tome je da je kao članica tima resornog ministarstva, angažovana na izradi izveštaja o implementaciji konvencije u našoj zemlji. Ovaj izveštaj se dostavlja Evropskoj uniji svake tri godine.\nNastavljajući izleganje, Snježana Mitrović, je naglasila da je Arhus centar svoje angažovanje usmerilo na Severnobački, a potom i na Severnobanatski okrug. Skrenula je pažnju da su Bačka Topola i Mali Iđoš od Subotice „tako blizu, a tako daleko“ i da bi bez obzira na političko opredeljenje, u zaštiti životne sredine trebali pronaći polaznu tačku za uspostavljanje saradnje.\nPredložila je da se pod okriljem Severnobačkog upravnog okruga formira jedno neformalno operativno telo sa po dva prestavnika lokalnih samouprava, Arhus centra i SBO, koji bi se sastojao jednom u dva meseca i svoje predloge i planove prosleđivao donosiocima odluka. Ono što bi kao prvi korak trebalo da se preduzme, jeste da službe, odnosno organizacione jedinice za životnu sredinu, sačine izveštaj sa pregledom stanja, probleme na koje nailaze i predlozima šta treba da se uraditi da bi se adekvatno primenjivali zakonski akti. Ovo će biti i tema razgovora u upravama 20 gradova Srbije kroz koji će proći „Arhus karavan“, a realizuje se preko projekta podržanog od strane OEBS-a i nemačke ambasade u Beogradu.\nSnježana Mitrović, je mišljenja da se sve tri lokalne samouprave, posebno trebaju angažovati na još dve oblasti, a to je upravljanje otpadom, a spaja ih buduća Regionalna deponija, te organskom proizvodnjom, koja jeste razvojna šansa Severnobačkog okruga.\nZahvaljujući im se na kraju na pruženoj mogućnosti da im se obrati, obavestila ih je da se privodi kraju publikacija “Kvalitet životne sredine Severnovačkog okruga”.


Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta\nSocijalna inkluzija dece sa razvojnim smetnjama i problemima u ponašanju: Zbornik radova, 2016, 217-226\nUR  - http://rfasper.fasper.bg.ac.rs/handle/123456789/2472\nT1  - Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta\nUR  - S_1175\ntitle = "Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta",\nurl = "S_1175"\nKovačević, T., Isaković, L.,& Dimić, N.. (2016). Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta. in Socijalna inkluzija dece sa razvojnim smetnjama i problemima u ponašanju: Zbornik radova, 217-226.\nKovačević T, Isaković L, Dimić N. Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta. in Socijalna inkluzija dece sa razvojnim smetnjama i problemima u ponašanju: Zbornik radova. 2016;:217-226.\nKovačević, Tamara, Isaković, Ljubica, Dimić, Nadežda, "Socijalna inkluzija i komunikacija gluve i nagluve dece predškolskog uzrasta" in Socijalna inkluzija dece sa razvojnim smetnjama i problemima u ponašanju: Zbornik radova (2016):217-226,


Novačana pomoć za turističke vodiče - 381 vesti\nNovačana pomoć za turističke vodiče\nBy RedakcijaPosted on June 2, 2021 June 2, 2021\nMinistarstvo turizma raspisalo je javni poziv za dodelu subvencija turističkim vodičima i turističkim pratiocima.\nSvakom od njih subvencije će biti isplaćene u periodu od dva uzastopna meseca, za svaki mesec u visini od 30.900,24 dinara.\nZahteve za dobijanje bespovratnih sredstava državne podrške turistički vodiči i pratioci podnose Ministarstvu od 2. do 16. juna.\nUslovi za dobijanje državne novčane podrške su da imaju položen stručni ispit za turističkog vodiča ili turističkog pratioca, kao i da su do marta 2021. godine zamenili legitimacije, odnosno da poseduje odgovarajuće i važeće legitimacije.\nPomoć će dobiti oni koji nisu u radnom odnosu, uključujući i u privrednom društvu čiji su osnivač ili član, kao i da nisu radno angažovani po osnovu rada van radnog odnosa.\nUslov je i da ne obavljaju samostalno preduzetničku delatnost, odnosno da nisu penzioneri, a državna podrška biće odobrena samo državljanima Srbije.\nJavni poziv je raspisan na osnovu Uredbe vlade Srbije, a podrška turističkim vodičima i turističkim pratiocima dodeljuje se zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti kovid 19.\nOdobrena sredstva subvencija uplaćivaće se na dinarske tekuće račune lica iz tih zanimanja.\nTag: pomoć države turistički pratioci turistički vodiči turizam\nPrevious post: Popuštanje zabrana od danas na snazi\nNext post: Zajedno je i lakše i lepše


Radno mesto - Blic Online\nAmerički onlajn trgovac, Amazon, saopštio je danas da će otvoriti novih 7.000 stalnih radnih mesta širom Ujedinjenog Kraljevstva ove godine.\nMeđunarodna organizacija rada (ILO) očekuje da će radni sati globalno pasti za 14 odsto u drugom kvartalu 2020, kao rezultat pandemije Covid-19.\nBroj novoprijavljenih ljudi na biro rada, koji su zbog posledica uticaja korona izgubili posao, porastao je u poslednja dva meseca. Tako, posmatrajući region, Hrvatska beleži najveći broj novoprijavljenih nezaposlenih - više od 20.400. Taj broj u Crnoj Gori iznosi nešto više od 4.000, a u Bosni i Hercegovini 18.063. Prema zvaničnim informacijama bez posla je u Srbiji, zbog posledica pandemije, ostalo više od 11.000 ljudi.\nNAJKOBNIJE GRAĐEVINARSTVO U BiH poginulo 28 radnika\nUkupan broj smanjenja radnih mesta koje su najavile evropske banke u 2019. godini porastao je na skoro 60.000, objavio je Blumberg.\nNeke od najvećih svetskih investicionih banaka od aprila ove godine krenule su s najavama o smanjenju više desetina hiljada radnih mesta zbog pada kamatnih stopa, ali i sve lošijih trgovinskih rezultata.\nTempo rasta otvaranja novih radnih mesta u SAD usporio je u julu, a proizvođači su smanjili broj radnih sati, prema danas objavljenim zvaničnim podacima.


Škoda do kraja novembra mora pronaći alternativni model za TE Pljevlja\nPODGORICA - Češka eksportna banka i zvanično je odustala od finansiranja gradnje drugog bloka Termoelektrane, saopšteno je iz Elektroprivrede Crne Gore.\nČesi ne mogu da nađu novac za drugi blok TE Pljevlja\nPODGORICA - Češka eksportna banka informisala je Elektroprivredu i kompaniju Škoda Praha da imaju problema u pronalaženju sredstava za finansiranje drugog bloka TE Pljevlja.\nPotpisan ugovor o izgradnji Drugog bloka TE Pljevlja\nPODGORICA - Današnje potpisivanje je rezultat dvije godine intenzivnih pregovora a ovo će biti prvi veliki energetski objekat koji će se graditi u Crnoj Gori nakon 35 godina.\nEPCG donijela odluku o gradnji drugog bloka TE Pljevlja\nPODGORICA - Skupština akcionara Elektroprivrede usvojila je u petak odluku o izgradnji i odobrila ugovore za drugi blok Termoelektrane Pljevlja, a ukupna vrijednost te investicije iznosi 324,5 miliona eura.\nEPCG: Sjednica akcionara odložena za 9. septembar\nPODGORICA - Sjednica je prvobitno bila zakazana za 31. avgust, a dioničari će razmatrati i odluke o knjiženju u EPCG i potvrđivanju ugovora za izgradnju drugog bloka TE Pljevlja.\nAkcionari EPCG o drugom bloku TE raspravljaju krajem avgusta\nPODGORICA - Usvajanjem te odluke na Skupštini dioničara će se i formalno-pravno steći svi uslovi za potpisivanje ugovora i početak radova na implementaciji projekta.


ITES sektor broji 1.739 kompanija i 13.600 uposlenih, dijaspora želi investirati - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n09. avg. 2018. 07:45 Objavljeno u TELEKOMUNIKACIJE i IT\n– Oko 94,26 odsto kompanija u ITES sektoru čine mala i srednja preduzeća, a činjenica da su dvije trećine firmi u sektoru starije od 10 godina, pokazuje i njihovu stabilnost. Pored ove analize koja je realizovana u saradnji s našim partnerom kompanijom ‘Bisnode BH’, odlučili smo ove godine uključiti diskusiju o potencijalima ovog sektora i u program konferencije ‘Reconnect’ koja okuplja bosanskohercegovačku poslovnu dijasporu. Izuzetno je važno da pokrenemo diskusiju – kazala je predstavnica konferencije Aiša Telalović.\n– Dijaspora želi investirati u ITES sektor. Imamo niz primjera ITES kompanija s kojima sarađujemo i pružamo im podršku. Na skupu u Vijećnici ćemo imati priliku razgovarati o načinima još boljeg povezivanja ovih kompanija, te kako zajednički raditi na rješavanju problema i izazova pred ovim sektorom u našoj zemlji – zaključila je Telalović, saopšteno je iz Projekta “Diaspora Invest”. Fena\nKljučne riječi: Aiša Telalović, bih, it kompanije, ITES sektor, Reconnect, usaid