Fregzit ili jača EU – Šta će doneti rezultati predsedničkih izbora u Francuskoj? - European Western Balkans\nAutor Marina Zec 21. 04. 2017.\nBEOGRAD – Da li Francuskoj posle izbora predsednika sleduje „fregzit“ ili će doći do stvaranja Šeste republike i zbog čega u kampanji nisu pokretana evropska pitanja, samo su neka od pitanja koja su pokrenuta na okruglom stolu pod nazivom „Predsednički izbori u Francuskoj – koja budućnost za Evropu?“ koji je održan danas u Medija centru u Beogradu. O izborima za predsednika Francuske, govorili su urednik srpskog izdanja Le Monde diplomatique Ivica Mladenović, Sentator Francuza u inostrantvu Žan Iv Lekont i dekanka Fakulteta za medije i komunikaciju Univerziteta Singidunum i bivša ambasadorka Srbije pri UNESCU u Parizu Nada Popović Perišić.\nPosle pet godina ističe mandat francuskog predsednika Fransoa Olanda, prvog predsednika u istoriji ove države koji nije zatražio da se kandiduje za drugi mandat. Osim toga, u skladu sa promenama u čitavom svetu gde je čitav politički spektar pomeren udesno, u Francuskoj se prvi put dešava da se ne dovodi u pitanje da li će kandidat ekstremne desnice ući u drugi krug predsedničkih izbora, dok se procenjuje da kandidati umerenih opcija i levice i desnice, neće ući u drugi krug. Najveće pitanje možda jeste to da li će novoizabrani predsednik moći da obezbedi parlamentarnu većinu na izborima koji će se održati u junu, što u velikoj meri dovodi pitanje funkcionisanja Francuske republike.\nPrema rečima Žan Iv Lekonta, Francuska se trenutno nalazi u jako teškoj ekonomskoj situaciji koja je nastala tokom prethodnih pet godina predsedništva Sarkozija i Fijona kao premijera. To je dovelo do situacije u kojoj se prirodno biračko telo vladajućih levih stranaka opredeljuje za podršku Nacionalnom frontu, koji predvodi Le Penova. Lekont smatra da je govor Le Penove populistički, da seje strah i može da se poredi sa Trampovim govorom tokom kampanje u SAD-u. Prema njegovom mišljenju neophodno je boriti se protiv ideja Nacionalnog fronta, čija je prednost pojednostavanje kompleksnih političkih pitanja poput odnosa sa EU, tako što se je jednostavno odbacuju i traži izlazak Francuske iz EU. Prema njegovom mišljenju to je koračanje unazad, koje je suprotno suštinskim pitanjima EU koja zahtevaju kretanje unapred.\n„Izgradnja Evropske unije je jako komplikovan proces. Mislim da bismo trebali da odemo korak dalje, ali nijedan političar neće preuzeti tu odgovornost. Svesni smo da pitanja o EU imaju uticaja na nacionalnu kampanju, ali nijedan političar ne može da odbrani stav da se zapravo zalaže za širu i ambiciozniju Evropu. Bilo bi potrebno da zemlje podele suverenitet sa stanovništvom i da se formira federalna Evropa“ predlaže Lekont, koji smatra da Le Penova neće pobediti na izborima.\nIako nijedan kandidat ne javno zagovara ovako ozbiljne promene koje podrazumevaju veće integracije u okviru EU, svi kandidati koji su favoriti u trci za predsednika sem Le Penove imaju jasnu želju za saradnjom sa EU.\n„Makron i Fijon su kandidati kontinuiteta u smislu evropske politike i ukoliko jedan od njih bude izabran neće biti nikakvih promena u odnosima Francuske prema EU. Nešto drugačiji od njih je Žan Luk Melanšon koji predviđa koncept Plana B. On se zalaže za Evropu kao socijalnu tvrđavu i smatra da su aktuelne politike nepravedne, te predlaže promene i pregovore sa partnerima, pre svega Nemačkom, ali ukoliko do toga ne dođe on predlaže referendum i izlazak iz EU“, objašnjava urednik srpskog izdanja Le Monde diplomatique, koji dodaje da EU ne sme da se javno izjašnjava o svojim favoritima na predstojećim izborima u Francuskoj, jer to znači mešanje u unutrašnju politiku jedne države, ali da su čelnici Eu nedavno primili Makrona, što je jasna poruka da je on njihov izbor.\nIpak Žan Iv Lekont smatra da je za politiku važan kolektiv, a ne pojedinačni predstavnici, zbog čega će on glasati za kandidata socijalista, Benoa Amona, podsećajući da onaj ko pobedi na izborima mora sebi da obezbedi i većinu u parlamentu, što Amon može. Lekont takođe govori i o nastanku novih problema odnosu javnosti prema politici, a to je promena odnosa Francuza prema političkom pozicioniranju na levicu i desnicu, što je najplodniji pokretač diskusija u parlamentu. Ova situacija istovremeno negativno utiče na debatu o članstvu u EU.\n„Ukoliko napuštamo jasnu podelu na levicu i desnicu i ne uzimamo u obzir socijalna i ekonomska pitanja i borbru za jednakost, doći će do toga da će se stvoriti nova podela – javiće se ljudi koji su naiconalistički orijentisani, koji smatraju da je važno očuvanje granica države i na one koji su internacionalisti“, kaže Iv Lekont koji smatra da je važno da Francuska podržava stvaranje Evropske unije, a ne da postane destruktivna i zatvara svoje granice.\nNastavivši svoju misao, Iv Lekont se osvrnuo na proširenje Evropske unije na Zapadni balkan i rekao da završavanje procesa izgradnje Evropske unije predstavlja evropsku snagu.\n„Ne možemo biti ubeđeni Evropljani i da ne govorimo o proširenju. Svi predsednički kandidati su rekli da Evropa još uvek nije spremna za proširenje i da ćemo je kasnije proširivati. To je greška sa njihove strane jer nam je zaista potrebno da stvorimo evropski duh, što znači da uključimo sve zemlje koje su na njenim granicama. A svako napuštanje Evrope će nas puno koštati“, govori Žan Iv Lekont i podseća da će ovi izbori imati ozbiljne posledice i uticati na EU, kao što će promene situacije u EU uticati na Francusku.\nIpak Lekont smatra da će se debata o EU verovatno pokrenuti pred parlamentarne izbore, kada će Francuska birati tačno kakvu politiku želi.\nPrvi krug predsedničkih izbora u Francuskoj biće održan u nedelju 23. aprila, a drugi 7. maja. Od 11 kandidata, od kojih ni jedan zapravo ne predstavlja kontinuitet politike trenutnog predsednika Olanda, donedavno je njih pet bilo proglašeno za favorite. U poslednjih nekoliko nedelja, iz grupe favorizovanih kandidata izuzima se kandidat francuskih socijalista Benoa Amon zbog pada popularnosti zabeleženog prema istraživanjima javnog mnjenja. Trenutno se u najužem izboru za predsednika Francuske ističu se kandidat centra Emanuel Makron, predstavnik lilberalne struje u okviru konzervativne desnice i desne struje koje pripadaju socijalističkoj levici, koji je ujedino prema istraživanjima glavni kandidat u drugom, Marin Le Pen, predstavnica radikalne desnice koja se već neko vreme se vodi kao glavna kandidatkinja za prvo mesto u prvom krugu. Nešto manje popularnosti u Francuskoj uživaju kandidat desnice Fransoa Fijon, klasičan primer „čoveka države“, koji od 1993. godine obavlja najviše državne funkcije i utopistički kandidat levice Žan Luk Melanšon, koji nastupa sa tradicionalnim socijaldemokratskim programom i predviđa stvaranje Šeste francuske republike. Ipak, zbog nepoverenja prema istraživanjima javnog mnjenja koja su povodom nedavnih događaja poput Bregzita ili predsedničkih izbora u Americi, pokazala suprotne rezultate od stvarnih ishoda, do objavljivanja samih rezultata izbora u Francuskoj ostaće neizvesno ko će se useliti u Jelisejsku palatu.\nEvropska unijaFransuskaPredsednički izbori


Uticaj francuskog zamka na nemacku marku u Jugoslaviji\nLos start 1999.\nPre Rambujea, u januaru, inflacija je bila sest puta veca od planirane,\nu nelikvidnim firmama radila je trecina zaposlenih,\nu onim u tranziciji samo tri odsto\nU januaru je inflacija dostigla gotovo polugodisnju kvotu iz plana saveznih kreatora ekonomske politike. Merena prodajnim cenama (u januaru su, u odnosu na decembar, povecane za 2,9 odsto, plan je bio pola procenta mesecno), inflacija se isturila kao najopipljiviji znak loseg starta 1999. Ne toliko zbog udara na porodicni budzet, koliko zbog jasnog signala da ce godisnji ekonomski plan pasti za ciglo dva meseca.\nKontranagovestaj cak ni zvanicna statistika nije ponudila, buduci da je podatak o rastu industrijske proizvodnje previse tvrd, u januaru je dostigla tek trecinu decembarske. Odnosno, bila je za 9,6 odsto niza nego u januaru 1998. ili 56,3 odsto niza nego u prvom mesecu 1991. U januaru su, prema podacima ZOP, bili blokirani racuni 31 000 firmi sa 626 550 radnika, dakle gotovo trecinom zaposlenih.\nKao opsti primer kraha drzavne price o »kontinutitetu reforme« nametnuo se Kragujevac. Lane je ovaj grad doziveo industrijsku katastrofu, radilo je samo 3,6 odsto od kapaciteta koji su bili u pogonu 1991. Zbog upadljive drzavne pomoci »Zastavi«, Kragujevac je i paradigma o izdrzavanju posrnulih giganata. Takodje i eksperiment za otimanje vlasti od koalicije Zajedno, najpre brzom voznjom srpskog premijera i ministara kroz odabrane pogone, a u februaru susretima radnika »Crveni barjak«. Sve, dabome, pod maskom zainteresovanosti za ekonomski oporavak. Zastava je pala upravo na »Barjaku«, kada je, ni manje ni vise nego predsednik prodrzavnog Saveza samostalnih sindikata Jugoslavije Radoslav Ilic izjavio da sindikat nije spreman za promene.\nS obzirom na bezlicna saopstenja sa sednice Savezne vlade, konstatacija od 12. februara da su trendovi u proizvodnji, spoljnotrgovinskoj razmeni i kretanju cena zabrinjavajuci, delovala je kao panican urlik. U zakljucak da to zahteva hitno preduzimanje mera vremenski se uklopilo pripajanje vecinskog dela ICN »Jugoslavija« drzavi Srbiji, odnosno oduzimanje novca i ukidanje deviznog depozita u vrednosti 50 odsto planiranog uvoza, odnosno odricanje NBJ od novca. Oba poteza povucena su bez najave.\nSrpska vlada je od pocetka godine samo jednom olabavila stege oko privrede. Visoke doprinose na plate, koji se od januara uplacuju pre zarada, spustila je na polovinu samo u 437 firmi u kojima su lane radnici primali manje od 50 odsto republickog proseka. Crnogorska Vlada, pak, toliko je smanjila poreze na plate da one od februara samo po tom osnovu mogu da se povecaju za 30 odsto. Zbog razlicitih smerova reformi u dve republike, narocito pocetkom godine, ojacale su ekonomske granice unutar SRJ. Srpski mediji Danas i Dnevni telegraf pustili su korene u Crnoj Gori, ICN ih hvata, kao i na hiljade menadzera koji po uzoru na Slovence u nekadasnjoj SFRJ, na Srbiju, sada iz crnogorske daljine, gledaju samo kao na isplativo trziste. Za cigarete ili banane, svejedno, biznis se meri profitom, a njega kao opstu stvar srpski mocnici jos vide kao posast »novog svetskog poretka«. Sve deblja bodljikava zica oko srpskog trzista pokazuje oklevanje vlasti da promeni smer svog »nastavka reformi«.\nKao i uvek sa najavom i poduzim objasnjenjem, crnogorske vlasti pocetkom godine odgovorile su na srpski izolacionizam grabeci svoje iz saveznog budzeta. Po osnovu odluke Vlade Crne Gore o preusmeravanju saveznih prihoda od akciza, carina i dela poreza prikupljeno je 39,7 miliona dinara, sto je trecina januarskih prihoda tamosnjeg Fonda za penziono i invalidsko osiguranje. Strpljenje su izgubili i radnici RK »Beograd« u Podgorici, kako javlja »Montena-fax«, posle pet godina bez plata prisvojili su robnu kucu i registrovali je pod nazivom »Podgoricanka«.\nKad je Republika Srpska prvi put devalvirala dinar, novembra prosle godine, izbio je najzesci srpsko-srpski ekonomski spor. Zavrsio se tako sto je SRJ prekinula platni promet sa RS, a sve veze koje su postojale uputila na prilicno nedefinisan model spoljnotrgovinske razmene. Za sada su uputstva o tome dobile samo carinske sluzbe, pa su improvizacije u uvozno-izvoznim aranzmanima veoma popularne, ali krajnje nepovoljne za ovdasnje privrednike. Godinama je SRJ imala najveci suficit u robnoj razmeni sa RS, u januaru, medjutim, jugoslovenski izvoz opao je gotovo za trecinu. RS je izgleda definitivno postala ekonomsko inostranstvo, koje sve agresivnije preuzimaju Hrvatska, Slovenija i Nemacka. Mozda zbog toga ovdasnje vlasti nisu ni trepnule kad su prekodrinski Srbi, pre nepunih mesec dana, po drugi put devalvirali dinar, takodje na 8,5 za jednu konvertibilnu, odnosno nemacku marku.\nTeren za rebalans floskula o mocnicima koji unistavaju nasu ekonomiju preselio se u Rambuje. Cak su i neki nezavisni ekonomisti priznali uticaj francuskog dvorca na nemacku marku u Jugoslaviji. Pred kraj februara i albansko-srpskih pregovora o Kosovu u Rambujeu, marka je na crnom trzistu skocila na 9,5 dinara, sto je gotovo 60 odsto vise od zvanicnog kursa. Ekonomski strucnjaci najavili su neminovnost devalvacije.\nKontinuitet cutanja i ekonomske camotinje pod izgovorom »samo da ne bude rata« postoji, pa postoji.


Zajednički projekt Memorijalnog centra Srebrenica i Muzeja ratnog djetinjstva (video) - BH Glas\nNaslovnica Vijesti BiH Zajednički projekt Memorijalnog centra Srebrenica i Muzeja ratnog djetinjstva (video)\nJavnosti su zvanično predstavljeni rezultati prve faze dokumentacije iskustva djece tokom opsade i genocida u Srebrenici, projektu realiziranom kroz saradnju Memorijalnog centra Srebrenica i Muzeja ratnog djetinjstva.\nFormirana je zajednička kolekcija ove dvije institucije, kao prva kolekcija o djetinjstvima koje su obilježili opsada i genocid u Srebrenici, te će ona predstavljati važan doprinos dokumentaciji genocida iz ugla djece, saopćeno je iz Memorijalnog centra Srebrenica.\nMultidisciplinarni projektni tim uključivao je antropologe, psihologe, historičare, te je bio sastavljen od predstavnika obje institucije.\nRad na projektu predvodila je Lejla Hairlahović uime Muzeja ratnog djetinjstva, odnosno Hasan Hasanović uime Memorijalnog centra Srebrenica.\nDirektor Memorijalnog centra Srebrenica Emir Suljagić zahvalio je Muzeju ratnog djetinjstva što je otvorio svoja vrata ovoj saradnji.\nKustos Memorijalnog centra Srebrenica Hasan Hasanović istakao je da više od 100 ljudi koji danas imaju svoje porodice i od kojih mnogi i sada žive u Srebrenici ili okolini iskazalo je želju da njihova sjećanja i uspomene postanu dio ove kolekcije, ali i hrabrost da dođu i da o svojim iskustvima govore pred kamerom.\nU videu koji je pripremio Memorijalni centar Srebrenica, pogledajte inserte snimljenih video svjedočenja.\nPrethodni članakKanton Sarajevo: U maju 574 turista, 99 posto manje nego prošle godine\nNaredni članakMajke Srebrenice uputile zahvalnost gradonačelniku Novog Pazara


Ministrica Pendeš s ambasadorima NATO zemalja u BiH – Napredak na putu aktivacije MAP-a\nU Domu OS BiH u Sarajevu je 4. decembra 2017. godine, po treći put, održana prezentacija o trenutnom statusu i ostvarenom napretku u oblasti odbrane, u okviru NATO integracijskog procesa Bosne i Hercegovine, a koju je za ambasadore zemalja NATO-a u Bosni i Hercegovini pripremilo Ministarstvo odbrane BiH.\nMinistrica odbrane BiH Marina Pendeš sa saradnicima, prisutne ambasadore iz više od 20 zemalja NATO-a izvijestila je o aktuelnostima procesa knjiženja perspektivnih vojnih lokacija, kao preduslova za prijem BiH u Akcioni plan za članstvo (MAP) u Sjevernoatlantskom savezu.\n„Od ukupno 63 lokacije koje je svojom odlukom prepoznalo Predsjedništvo BiH, do sada smo uknjižili vlasništvo na 30. Do kraja godine očekujemo da će biti uknjižene još tri lokacije“, kazala je ministrica Pendeš. „Sve 63 lokacije koristimo bez ikakvih problema te je samo pitanje kompliciranosti knjiženja, koje moraju provesti nadležne institucije. S naše strane, Ministarstvo odbrane čini maksimum te vjerujemo da će to pozitivno prepoznati i predstavnici zemalja članica u Glavnom sjedištu NATO-a u Bruxellesu“, zaključila je Pendeš.\nUz ministricu odbrane, na prezentaciji su o knjiženju vojnih lokacija, ali i o izradi nove strukture kadrova u Ministarstvu i Oružanim snagama BiH govorili i sekretar MO BiH Muhamed Smajić, te brigadni generali Ivica Jerkić i Mirsad Ahmić iz Operativne komande OS BiH.\nU ime NATO kontakt ambasade za BiH, ambasador Republike Slovačke u BiH Nj. E. Martin Kačo, ocijenio je da je sastanak prošao u otvorenoj analizi onoga što se učinilo u procesu ispunjavanja uslova za aktivaciju MAP-a. Zaključio je kako će dobijene informacije biti vrlo korisne za ministre inostranih poslova zemalja NATO-a, koji u utorak počinju sastanak u Bruxellesu.\nNačelnik ZŠ OS BiH generalpukovnik Senad Mašović na Konferenciji o borbi protiv nasilnog ekstremizma i terorizma u Washingtonu\nSastanak ministrice Pendeš sa rukovodstvom Sindikalne organizacije MO i OS BiH


Poreski raj u panici zbog zahtjeva za većom javnošću podataka – The PRESTIGE\nBritanska Djevičanska Ostrva (BVI) su jedan od najpopularnijih „poreskih rajeva“, sa 400.000 registrovanih kompanija vrijednih 1,5 hiljada milijardi američkih dolara, i snažno se bore protiv zahtjeva da postanu transparentni, piše Blumberg.\nMeđutim lokalno stanovništvo je snažno protiv toga da se uvede transparentan registar kompanija, sa ciljem da se smanje zloupotrebe sistema koji bogatim pojedincima omogućava da izbjegnu plaćanje poreza ili sakriju poreklo novca.\nPoreski rajevi su izašli na posebno loš glas nakon afera „Panamski papiri“ i „Rajski papiri“, koje je razotkrio Međunarodni konzorcijum istraživačkih novinara u saradnji sa njemačkim Zidojče cajtungom.\nProšle godine u maju više od 1.000 ljudi protestovalo je u Roud Taunu, noseći transparente „Nećemo imperijalističke zakone“ i „Okončajte kolonijalnu vlast“. Tadašnji zamjenik premijera BVI proglasio je „otvoreni rat“ protiv Ujedinjenog Kraljevstva.\nMMF procjenjuje da države širom svijeta gube oko 600 milijardi nenaplaćenog poreza godišnje zbog prakse korporacija da izbjegavaju porez preko poreskih rajeva.


Na dan inauguracije predsjednika u Keniji troje mrtvih\nInauguracije Kenyatte obilježena je i sukobima sa tri žrtve\nPredsjednik Kenije Uhuru Kenyatta položio je zakletvu za drugi mandat pred desetinama hiljada ljudi koji su se okupili na najvećem stadionu u toj zemlji, dok je u sukobima policije i njegovih protivnika poginulo troje ljudi.\nCeremonija inauguracije Kenyatte, koji je 26. oktobra osvojio drugi mandat, održana je dok je policija istovremeno ispaljivala suzavac na više lokacija u Najrobiju pokušavajući da spriječi njegove protivnike da održe mirne proteste u znak sjećanja na desetine ubijenih tokom izbornog procesa.\nNa snimcima agencije Associated Pressa (AP) čuju se hici i vidi se kako masa bježi, a potom i bezbjednosne snage koje upadaju među nenaoružane demonstrante.\nSedmogodišnji dečak je poginuo kada ga je pogodio zalutali metak dok se igrao u siromašnom dijelu Najrobija.\nKako navodi agencija AP, izborna drama u Keniji donijela je mjesece nesigurnosti.\nVrhovni sud je 1. septembra zbog neregularnosti u objavljivanju rezultata poništio predsjedničke izbore od 8. avgusta na kojima je za šefa države bio ponovo izabran Uhuru Kenyatta. Izbori su poništeni poslije duge pravne borbe lidera opozicije Raila Odinge i raspisani su novi.


Opravdana i racionalna upotreba antibiotika - Poliklinika Human\n08/05/2020 by Poliklinika Human\nPreduslovi za uspešnu antibiotsku terapiju su pored tačne dijagnoze, poznavanje bolesnika i farmakoloških karakteristika lekova. Optimalna primena antibiotika podrazumeva predhodnu bakteriološku verifikaciju. Uvek kada postoji mogućnost treba uzeti uzorke za bakteriološku identifikaciju (bris, sputum, urin, gnoj, sekrete, ekskrete), kako bi se korigovala terapija ukoliko klinički odgovor nije zadovoljavajući.\nsmanjena efikasnost zbog razvoja otpornosti i neosetljivosti bakterija\nkomplikovanje primarne bolesti i produzeno vreme lečenja\nProblem samomedikacije je jedan od glavnih uzroka nedakvatne upotrebe antibiotika i nastanka rezistencije.Rezistencija bakterija na više antibiotika nije retka pojava, tako da nije neobično da se nađu bakterije rezistentne na 10 i više antibiotika. Najveći broj tih bakterija je vezan za bolničke infekcije.\nAntibiotici se ne preporučuju u cilju prevencije i terapije virusnih infekcija poput COVID-19, ali ne treba zaboraviti da je moguć razvoj bakterijske koinfekcije, kada je neophodna primena antibiotika. Zato je obavezno praćenje pacijenata sa dokazanom virusnom infekcijom i blagovremeno ukljucivanje antibiotske terapije, ukoliko se virusna infekcija komplikuje bakterijskom. U zadnjih par meseci najčešće propisivani antibiotici su Azitromicin i Levofloksacin, pa se stiče utisak da isti, zbog svoje zastupljenosti u terapiji kod Koronavirus pozitivnih pacijenata, leče COVID-19. Ovakva uverenja dovode do samoinicijativnog odabira i uzimanja antibiotika, koje je u većini slučajeva neopravdano.\nZato molim pacijente da ne pribegavaju uzimanju terapije na svoju ruku, već da se jave lekaru, a lekare da antibiotike propisuju isključivo kada je njihova primena opravdana.\nPrethodna stranicaGDC - Globalna digitalna klinika\nSledeća stranicaKada treba posumnjati da dete ima dijabetes?


NKD: Nišlije će plaćati 200.000 evra mesečnu kamatu za zemljište poklonjenog aerodroma\nIzvor: JužneVesti.com, 29.Maj.2020, 11:59\nIako je niški aerodrom poklonjen državi, za tačno 2 meseca Grad Niš počeće sa isplatom dnevne kamate od 6.313 evra Ministarstvu odbrane zbog dugovanja za zemljište aerodroma, navode iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju. Traže da se taj dug oprosti pre izbora 21. juna i da se tako “makar malo umanji šteta nastala neopravdanom i očigledno nepromišljenom centralizacijom aerodroma”.\nReč je o zemljištu koje su Vlada Srbije i Ministarstvo građevinarstva i saobraćaja oduzeli Nišu pre dve godine zajedno sa niškim aerodromom, pitanje dugovanja do danas nije rešeno, pa će građani Niša od 29. jula plaćati 200.000 evra mesečno samo za kamatu Ministarstvu odbrane.\nGrađani Niša počev od avgusta plaćaće samo za kamatu (bez otplate glavnice duga) skoro 200.000 evra mesečno Ministarstvu odbrane. Još jednom podsećamo, to je isplata duga za zemljište koje su odbornici Grada Niša besplatno poklonili Ministarstvu građevinarstva i saobraćaja, prateći uputstva iz Zaključka Vlade Srbije (29. mart 2018. godine) - objašnjavaju iz NKD.\nReč je o iznosu koji na je na godišnjem nivou jednak izdvajanju Grada Niša za razvoj turizma i zaštitu životne sredine zajedno, a skoro 4 puta veći od godišnjeg izdvajanja Grada za poljoprivredu i ruralni razvoj.\nDve godine nakon oduzimanja niškog aerodroma, nije se uradilo ništa od onoga što je obećano i što je bilo opravdanje za ovaj čin rušenja sistema lokalne samouprave u Srbiji - navode iz NKD-a.\nZato pozivaju rukovodstvo Grada Niša i predstavnike Ministarstva građevinarstva i saobraćaja, kao i Ministarstva odbrane, da u najkraćem roku i bez odlaganja oproste dug gradu za oduzeto zemljište.\nNKD zahteva da se to učini pre održavanja izbora, 21. juna, i tako makar malo umanji šteta nastala neopravdanom i očigledno nepromišljenom centralizacijom aerodroma. Imajući u vidu da će u postizbornom periodu institucije biti blokirane formiranjem Vlade Srbije i lokalnih vlasti u Nišu, opasnost ulaska u isplatu ovako velike kamate, koju je definisala prethodna struktura vlasti u 2009. godini, može ozbiljno da ugrozi funkcionisanje Grada Niša - zaključuju iz NKD.\nPodsetimo, izbori su 21. juna, a postizborne kombinatorike i formiranje vlasti nekad može da potraje i mesecima.\nJUGpress.com: NKD: Grad Niš za dva meseca počinje da plaća dug Republici za oduzeto zemljište aerodroma


‘Povratak otpisanog’ – Muslin daje novu šansu Ljajiću? – SPORT\nNakon odličnog starta „Orlova“ u kvalifikacijama za Mundijal u Rusiji selektor Slaboljub Muslin izgleda je spreman da dodatno pojača nacionalni tim „zaboravljenim“ asom Torina.\nDeset godina je Srbija čekala da fudbalska reprezentacija otvori jedan kvalifikacioni ciklus onako kako su to učinili Klementeovi „Orlovi“, a sada je najveći izazov održati kontinuitet.\nNacionalni tim za mesec dana očekuje poslednja takmičarska utakmica u kalendarskoj godini i ukoliko Srbija ostane neporažena u Kardifu imaćemo odličnu startnu poziciju pred najvažnije mečeve koji mogu da odluče o tome ko će direktno u Rusiju.\nZbog toga ne treba da čudi što selektor Slaboljub Muslin pred gostovanje Velsu želi dodatno da pojača konkurenciju pa se vođen tom mišlju sprema na put u Torino.\nDanašnji „Blic“ piše da je selektor reprezentacije Srbije odlučio da pruži još jednu šansu Ademu Ljajiću i da će u tu svrhu otputovati u Italiju kako bi sa bivšim igračem Partizana razgovarao u četiri oka.\nFudbaler Torina još uvek nije dao reprezentaciji ono što se od njega očekivalo, a ime Adema Ljajića češće je pominjano u negativnom nego u pozitivnom kontekstu kada je nacionalni tim u pitanju.\nSećamo se i „slučaja himna“ kada je Ljajić kršio kodeks Siniše Mihajlovića pa tadašnji selektor više nije želeo da ga zove u reprezentaciju. Poslednju utakmicu u dresu sa državnim grbom Adem Ljajić je odigrao 25. maja kada su „Orlovi“ ugostili Kipar u Užicu.\nEvidentno je da selektor želi da obavi razgovor sa Ademom Ljajićem i da mu predoči svoje ideje vezane na njegovo participiranje u nacionalnom timu. Muslin je prethodnog leta napomenuo da Adema Ljajića ne može da koristi na poziciji pleja, pa ostaje da se vidi koju ulogu selektor želi da ponudi fudbaleru Torina.\nBivši fudbaler Partizana Adem Ljajić rođen je 29. septembra 1991. godine u Novom Pazaru, a do sada je odigrao 20 mečeva u dresu sa državnim i postigao 3 gola\nTags: fudbal, Ljajic, Muslin, sansa\nPrevious PUBLIKA SKANDIRALA MAJSTORU: Tadić: Umalo da zaplačem\nNext Vranjanci apeluju na FSS: Sprečite Radomanovu diktaturu


- Želim da čestitam specijalnom tužilaštvu i svima koji su radili na pisanju optužnice za Belivuka, svim pripadnicima policije i BIA. Sve što smo radili, gotovo sve sa izuzetkom podrške i pomoći kod dokaza, FBI nije radio ništa, to su bile evropske službe. FBI nas je obavestio za aplikaciju Anon, koju kontroliše CIA. Ne postoji učešće FBI u slučaju Belivuk. Ja sam razumeo Stefanovića da FBI nije radio na slučaju Belivuk, moguće da je pogrešio i da su novine pogrešile.\n"Podneću prijavu sam protiv sebe za slučaj 'Blivuk"'


Ovaj višegodišnji dokument sadrži sve kapitalne projekte koje realizuje Grad Beograd. Projekti su iskazani po sektorima (urbanizam, obrazovanje, saobraćaj, stanovanje...), rokovima realizacije sa periodom početka i završetka, ukupnim troškovima, statusu (projekti u toku, novi projekti) i rangu projekta koji je utvrdjen u skladu sa kriterijumima koje je usvojio Grad Beograd, rekao je zamenik gradonačelnika Beograda.\nOn je naveo, preneo je Beoinfo, da su investicije razvrstane u tri kategorije i to "male vrednosti" od 100.000 do 500.000 evra, "srednje vrednosti" izmedju 500.000 i pet miliona evra i "velike vrednosti" preko pet miliona evra.\nPlan javnih investicija Grada Beograda ne obuhvata investicije koje realizujemo kroz podršku Vlade Republike Srbije, kao što je projekat Beogradski metro, čija realizacija će koštati oko četiri milijarde evra, i obilaznice oko Beograda jer su to projekti od nacionalnog značaja, pojasnio je Vesić.\nPrema njegovim rečima, najkasnije do 1. oktobra Gradsko veće će doneti revidirani Plan javnih investicija Grada Beograda, što omogućava da svi projekti za koje se u medjuvremenu pribavi investiciona dokumentacija mogu da budu rangirani i uvršteni u Plan javnih investicija, a time i u budžet Grada Beograda za 2020. godinu.\nVlasnik Delta Holdinga Miroslav Mišković izjavio je da je ta kompanija ove godine, prateći svetske trendove, ušla u još jedan veliki biznis - onlajn trgovinu.


U ovoj godini počinje proces informatizacije sistema zdravstva na području BPK Goražde\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo U ovoj godini počinje proces informatizacije sistema zdravstva na području BPK Goražde\nGoražde – Predstavnici Federalnog ministarstva zdravstva posjetili su danas Bosansko-podrinjski kanton Goražde. Sa predstavnicima kantonalnog Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice razgovarali su o Projektu jačanja zdravstvenog sektora u FBiH i planiranim projektnim aktivnostima u 2014. godini.\nUz premijera BPK Goražde Emira Frašta i resornu ministricu Nelu Čarapić, sastanku sa članovima Projektnog tima Federalnog ministarstva zdravstva prisustvovali su i direktori Kantonalne bolnice Goražde, domova zdravlja u Goraždu i Palama (Federacija), te Zavoda zdravstvenog osiguranja i Zavoda za javno zdravstvo BPK Goražde.\nU okviru Projekta jačanja zdravstvenog sektora na području BPK Goražde do sada je izvršena rekonstrukcija primarne zdravstvene zaštite kroz izgradnju, odnosno opremanje ambulanti porodične medicine u sve tri općine na prostoru BPK Goražde.\n– Federalno ministarstvo zdravstva započelo je ovaj projekat na području našeg kantona 2005. godine. Projekat je finansirala Svjetska banka, a Ministarstvo za zdravstvo, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice u projektu je učestvovalo sa sredstvima u iznosu od 30 posto – kazala je resorna ministrica Nela Čarapić.\nNaredni korak u okviru ovog projekta jeste informatizacija sistema primarne zdravstvene zaštite, a BPK Goražde jedan je od kantona u FBiH koji će učestvovati u njegovoj prvoj fazi.\n– Ono što je planirano za ovaj kanton jeste nabavka nedostajuće informatičke opreme i mrežne prateće strukture za sve domove zdravlja u ovom kantonu, koje podrazumijeva i službe porodične medicine, Službu za majku i dijete i Centar za mentalnu i fizikalnu rehabilitaciju – pojasnila je Vildana Doder, pomoćnica federalnog ministra zdravstva i dodala da, nakon instalacije informatičke opreme, naredni korak uključuje nabavku i implementaciju softverskih rješenja.\nPredstavnici zdravstvenih ustanova BPK Goražde iskazali su zadovoljstvo onim što je do sada postignuto u okviru Projekta jačanja sektora zdravstva na prostoru našeg kantona.\n– Postignut je iskorak u smislu rekonstrukcije prostora za potrebe primarne zdravstvene zaštite, nabavke potrebne opreme i inventara, a informatizacija će značiti jedan značajan iskorak koji će omogućiti svim profesionalcima u zdravstvu razmjenu podataka i određene statističke parmetre koje ćemo imati dostupne u svakom trenutku – kazala je direktorica Doma zdravlja u Goraždu Sabina Gušo.\nKako ističu predstavnici Federalnog ministarstva zdravstva, daljnje projektne aktivnosti predviđaju i uspostavljanje sistema monitoringa i evaluacije s ciljem da se na području cijele Federacije počnu primjenjivati savremeni standardi u oblasti zdravstva, a kvalitet pružanja zdravstvenih usluga podigne na viši nivo.


Upozorenje za turiste koji autobusima idu za Grčku 03/05/2018\nNedavno je u medijima objavljena vest da će ovog leta autobusi turističkih agencija polaziti za Grčku sa parkinga Laste koji se nalazi na autoputu Beograd-Niš.\nDo ovog terminala trenutno postoje dve gradske linije 70 i 38, a postoje planovi i za organizaciju privremenih linija sa dve gradske lokacije.\nApropo ove vesti koristimo priliku da skrenemo pažnju turistima na nešto o čemu se nije mnogo pisalo ranije.\nPoznato je da su džeparoši uvek najaktivniji na mestima gde je frekventnost ljudi velika, a u ta mesta spadaju i ovi terminali sa kojih turistički autobusi kreću za grčka letovališta.\nU Beogradu se prethodnih godina (kada su autobusi polazili sa parkinga u bloku 42 na Novom Beogradu) dogodilo više krađa mobilnih telefona, novčanika i većih iznosa novca iz džepa, ranaca i tašni turista koji su polazili na letovanje u Grčku.\nMeđu oštećenima je bilo dosta srednjoškolaca i mladih koji su prvi put polazili na more bez roditelja.\nKada krećemo na more uzbuđenje je veliko i često zaboravimo da obratimo pažnju na takve detalje, a neretko se pogrešno veruje da se džeparenja dešavaju samo unutar gradskih autobusa i da je manja verovatnoća da će nas neko pokrasti na većem otvorenom prostoru.\nUkoliko novac i ostale dragocenosti držite u rancu ili tašni, potrudite se da oni uvek budu ispred vas, a nikako na leđima, i pazite na svoje torbe i kofere. Takođe nemojte držati novac i dokumenta u zadnjim džepovima pantalona.\nTOP 5 najboljih plaža…\nŠta nas novo čeka…\nAtlas24h pomoć na putu…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Medalje pripadnicima 9. kontigenta\nSAMARDŽIĆ URUČIO 26. 07. 2014. 14:09 >> 14:08 0\nMedalje pripadnicima 9. kontigenta\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore (VCG) admiral Dragan Samardžić, uručio je pripadnicima Devetog kontingenta Vojske medalje za uspješno učešće u misiji ISAF u Avganistanu u bazi Marmal u Mazar-e Sharifu.\nIz Ministarstva odbrane saopšteno da se NATO medalje dodjeljuju od 2003. godine pripadnicima NATO i partnerskih država, za profesionalno izvršavanje zadataka u štabovima, komandama i jedinicama u NATO misiji ISAF u Avganistanu.\nKomandant baze, njemački brigadni general Olaf Van Raider, uručio je sertifikate petorici pripadnika Devetog kontingenta, koji se po drugi put nalaze u misiji ISAF u Avganistanu.\nIz Monistarstva ocjenjuju da dodjela medalja, pored lične i profesionalne satisfakcije za pripadnike kontingenta, predstavlja i priznanje svim pripadnicima VCG za doprinos izgradnji i očuvanju mira u Avganistanu.\n"Dodjela medalja predstavlja i krunu angažovanja jednog kontingenta VCG u misiji ISAF i najavu priprema za skori povratak u Crnu Goru", kazali su iz Ministarstva odbrane.\nVojska Crne Gore Dragan Samardžić


08:00 Četiri znaka slabog imuniteta\n07:00 Trešnje su mnogo više od ukusnog voća\n31. Mar 2020 9679\nFoto: eTrafika, arhiva\n-Vlada RS je usvojila zaključak uz preporuku da se izvrši anketa u okviru organa uprave i javnih službi i fondova da li su radnici raspoloženi da se na bazi dobrovoljnosti odreknu dijela plate. Prema našim saznanjima, anketa se na terenu pretvara u "naredbodavnu izjavu" o dobrovoljnom odricanju dijela plate – naveli su iz ovog Sindikata.\n- Rukovodioci koji su danas počeli prikupljati izjave o dobrovoljnom odricanju dijela plate radnika, uz "prijeteće i naredbodavne opaske" da je bolje da radnici sami potpišu odricanje 10 odsto od neto plate zaposlenog, od sutra će se naći na “crnoj listi” Sindikata, kažu u ovoj organizacji.\n- Naučite da radnici nisu vaše vlasništvo i vaše igračke. Sve dok se ne odreknete svih političkih benefita nauštrb radnika, nemate moralno pravo da to tražite od radnika. Biće vas sramota izaći na ulicu - poruka je predsjednika Sindikata uprave RS Bože Marića.\n- Ovo što se pokušava, neće vam to tako proći – kažu u ovom strukovnom sindikatu radnika organa uprave i javnih službi.


Društvo i ekonomija: Mihajlović ponovo imala prijem za građane - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nMihajlović ponovo imala prijem za građane\nMinistarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović danas je ponovo, po drugi put u poslednje dve sedmice, organizovala prijem za građane\nGrađani su se i ovaj put najviše interesovali za otplatu dugova za struju na više rata.\nNajčešća pitanja 65 građana koji su razgovarali s ministarkom Mihajlović, odnosila su se na dugovanja za električnu energiju i najavljenu inicijativu ministarstva da se broj rata za reprogram duga poveća, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nIz razgovora sa građanima primećuje se, kako se navodi, da se u lokalnim distribucijama ne vodi računa o odluci Upravnog odbora EPS o broju rata, da se njihov broj proizvoljno predlaže građanima, kao i iznos koji moraju da plate na ime prve rate. Tako je, primera radi, beogradska distribucija predvidela da jedan građani vrati dug od 274.000 dinara tako sto će platiti prvu ratu 150.000 dinara, a ostatak duga u tri jednake mesečne rate, iako po odluci UO EPS-a, građani imaju pravo da izmire svoj dug na 24 rate.\nMinistarstvo će, dodaje se dalje, pokrenuti i inicijativu ka lokalnim samoupravama, posebno prema gradu Beogradu, da se omogući reprogram dugova za komunalne usluge, kao što su infostan, grejanje i slično.\nKao i tokom prošlog prijema građana, pre 15 dana, i sada je veliki broj građana dolazio sa molbom da se zaposli. U saopštenju se konstatuje da mnoga javna preduzeća sklapaju ugovore sa agencijama za zapošljavanje i na taj način angažuju radnike za određene usluge, pri čemu su ugovori ti ugovori na velike iznose, dok angažovane radnike plaćaju minimalno.\nMihajlović je ponovila da će ovakav vid direktne komunikacije s građanima ubuduće biti praksa u tom ministarstvu. Ocenila je, takođe, da bi ova akcija trebalo da bude poziv i drugim ministarstvima, kao i čelnicima lokalnih samouprava da pronađu vreme i saslušaju probleme građana.


(VIDEO) Veličanstven koncert ozbiljne muzike održan u Somboru - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / (VIDEO) Veličanstven koncert ozbiljne muzike održan u Somboru\nPred preko hiljadu posetilaca u Gradskoj hali „Mostonga“ u Somboru, Simfonijski orkestar i Hor RTS-a pod upravom maestra Bojana Suđića, povodom 95. rođendana Radio Beograda, izveli su dvočasovni program pod nazivom „Klasiku, molim!“.\nNa programu koncerta bila su najpoznatija dela domaćih i inostranih autora umetničke muzike, kao što su Hristić, Bize, Konjović, Verdi, Borodin, Vagner i drugi u izvođenju članova Simfonijskog orkestra i Hora RTS našli su put do publike.\n„Simfonijski orkestar nastupa po prvi put u Somboru, a povod je zaista veliki, obeležavanje 95 godina Radio Beograda. Mi smo prosto morali da se uključimo u ovu proslavu i da je učinimo što veličanstvenijom“, rekao je maestro Bojan Suđić.\nVoditelji programa Aleksandra Paladin i Ranko Stoilović prigodnom i sadržajnom pričom su proveli su prisutne kroz najznačajnije trenutke u 95 godina dugoj istoriji jednog od najstarijih radija u Evropi, Radio Beograda.\nRođendanski concert Radio Beograda pod nazivom “Klasiku molim” organizovan je u saradnji i uz veliku pomoć gradske uprave grada Sombora, a svoje veliko zadovoljstvo somborska publika je pokazivali dugotrajnim ovacijama svim učesnicima koncerta.\nTags: grad Sombor, Maestro Bojan Suđić, Simfonijski orkestar i hor RTS-a\nOdržana vojna vežba “BEGEJ 2019”: U prisustvu predsednika potpisan sporazum Kine i Vojske Srbije


Evropska unija i Vijeće Evrope u BiH obilježavaju Svjetski dan borbe protiv smrtne kazne\nPovodom Evropskog i Svjetskog dana borbe protiv smrtne kazne, ambasador EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark, i šef ureda Vijeća Evrope u Sarajevu, ambasador Drahoslav Štefánek, izrazili su nedvosmisleno protivljenje upotrebi smrtne kazne u svim slučajevima i okolnostima.\nAmbasador Wigemark i ambasador Štefánek također su istakli da se Bosna i Hercegovina, kao punopravna članica Vijeća Evrope i potencijalna zemlja kandidatkinja za članstvo u EU, treba u potpunosti povinovati zabrani smrtne kazne kao ključnoj evropskoj vrijednosti u polju ljudskih prava. U tom pogledu, podsjetili su na obavezu vlasti u Republici Srpskoj da zvanično ukinu Član 11 Ustava Republike Srpske čime bi se osigurala potpuna zabrana izvršenja smrtne kazne, kao simbol snažne predanosti vlasti zajedničkim evropskim vrijednostima.\nU ponedjeljak, visoka predstavnica EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Federica Mogherini, i generalni sekretar Vijeća Europe, Thorbjørn Jagland, objavili su zajedničku izjavu pozdravljajući globalni trend ukidanja smrtne kazne. Također su se obavezali da će nastaviti koristiti sva sredstva na raspolaganju kako bi se borili protiv mučenja i drugih teških kršenja ljudskih prava u vezi s primjenom i izvršenjem smrtne kazne.\nEvropska unija i Vijeće Evrope pozdravljaju odluku Ustavnog suda BiH o ukidanju odredbe o smrtnoj kazni u Ustavu Republike Srpske\nZajednička izjava visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavne tajnice Vijeća Europe povodom Europskog i Svjetskog dana borbe protiv smrtne kazne


Naslovna Bački Petrovac Bezbednost traktorista u saobraćaju\nKampanja namenjena bezbednosti traktorista u saobraćaju održana je u sredu, 29. januara u Klubu poljoprivrednika Bački Petrovac.\nKampanju su organizovali Savet za bezbednost saobraćaja na čelu sa predsednikom opštine, Srđanom Simićem, koji je ujedno i predsednik Saveta i njegovi saradnici zajedno sa predstavnicima Agencije za bezbednost saobraćaja Duškom Pešićem, načelnikom odeljenja za prevenciju i Tomislavom Petrovićem, glavnim koordinatorom za lokalne samouprave.\nU kampanji su učestvovali i predstavnici PS Bački Petrovac.\nOvom prilikom su održana edukativna predavanja na temu bezbednosti u saobraćaju traktorista i drugih radnih mašina. Na kraju predavanja, svim učesnicima je podeljeno oko sto oznaka za označavanje sporih vozila, reflektujući prsluci i 24 rotacije sa edukativnim brošurama.\nIZVOR Opština Bački Petrovac - Obec Báčsky Petrovec\nKlub poljoprivrednika Bački Petrovac\nPrethodni tekstOsuđenik za ubistvo u Bačkoj Palanci teško bolestan, traži kućni pritvor\nSledeći tekstPreporuke knjiga iz Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ (47)


Tanjug 15. marta 2019. 09:15\nBEOGRAD – Australijski dolar je oslabio u četvrtak nakon izveštaja da je sastanak između Kine i SAD-a o okončanju trgovinskog rata odložen.\nSastanak američkog i kineskog predsednika Donalda Trampa i Si Đinpinga se neće održati ovog meseca, već je verovatnije da će se desiti najranije u aprilu.\nAmerički dolar je prvi put u toku nedelje ojačao pošto je funta oslabila nakon glasanja o Bregzitu, koje nije uspelo da razbistri sliku o tome u kom pravcu će se kretati odnos Britanije i Evropske unije.\nFunta je skočila skoro 2,0 procenta u sredu popodne, nakon što su britanski poslanici glasali protiv potencijalnog neuređenog izlaska iz Evropske unije.\nDolarski indeks, pokazatelj njegove snage u odnosu na šest glavnih valuta, porastao je za 0,2 procenta na 96,769 poena. Dolarski indeks je tokom noći pao za 0,4 procenta u jednom momentu, na devetodnevni minimum od 96,385 poena.\nDomaće međubankarsko devizno tržište otvorilo se u četvrtak na nivou od 118,00/30. Tokom prepodnevnog dela trgovanja dinar je bio stabilan.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12,30 časova iznosio je 10,5 miliona evra po prosečnom kursu od 118,1570. Tokom popodnevnog dela trgovanja dinar je ojačao na 117,95/118,25. Tržište se zatvorilo na nivou od 117,95/118,25. Obim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) iznosio je 7.731 miliona dinara na nivou od 1,85 do 1,90.


Rezultati govore koliko smo uspešni - Miroslav Mišković\n„Rezultati poslovanja najbolje govore koliko uspešno se kao kompanija nosimo sa odsustvom predsednika kompanije Miroslava Miškovića. I ti rezultati su vrlo uspešni“, izjavio je za dnevni list „Blic“ izvršni potpredsednik Delte i predsedavajući Borda direktora Dejan Jeremić.\n„Na drugoj strani, nijednoj kompaniji ne mogu biti prijatni konstantni napadi na njen ugled i reputaciju, a nama se upravo to događa. Posle više meseci kampanje, uvek sa istim optužbama, verujemo da to nije slučajno i da je upravo reputacija Delta Holdinga i Miroslava Miškovića, naravno, suštinska meta napada“.\nU nastavku možete pročitati ceo razgovor potpredsednika Dejana Jeremića za „Blic“.\nОзнаке: business, Delta\n← Prethodni članak Tužilaštvo se podsmeva zakonu\nSledeći članak → U Srbiji nema vladavine prava


Sedam decenija pozorišta, a vekovna tradicija pozorišne umetnosti - Radio televizija Bor\nSedam decenija pozorišta, a vekovna tradicija pozorišne umetnosti\n02. feb, 2017.\npozoriste timocke krajine\nZAJEČAR - Pozorište u Zaječaru zvanično je osnovano 2. februara 1947. godine kao Oblasno narodno pozorište. Pozorišna tradicija u gradu na Timoku, duga je, međutim, više od stotinu godina i vezuje se nastanak i rad prvog stalnog profesionalnog teatra - Povlašćenog timočkog pozorišta „Gundulić“.\n„Prvo profesionalno stalno pozorište u Zaječaru postojalo je još 1911. godine, brzo je zatvoreno, posle je otvoreno novo 1925., a zatim i ’47 godine kao i sva druga ili kao većina pozorišta u Srbiji, kao Šabačko, kao Pirotsko, formirana te godine, i tu zaječarsko pozorište baštini tih sedam decenija, ali mi ćemo pokušati u narednom periodu da baštinimo i ovih dodatnih 40 godina, kao što su to uradila i druga pozorišta u Srbiji“, kaže Davor Marušić, v.d. upravnika Pozorišta Timočke krajine "Zoran Radmilović".\nUprkos brojnim problemima sa kojima se susretalo kroz decenije postojanja, pozorište u Zaječaru i dalje nosi epitet jedne od naznačajnijih institucija kulture u ovom delu Srbije.\n„Prošle godine smo radili finansijsku konsolidaciju jer je pozorište bilo potpuno rastureno, po svim osnovama: repertoarskim, kadrovskim, finansijskim, međuljudskim. Mi smo sada negde oko nule i nastojaćemo to je sada imperativ svih imperativa, da u februaru krenemo da radimo novu predstavu“, kaže Davor Marušić v.d. upravnika Pozorišta Timočke krajine "Zoran Radmilović".\nOd prve odigrane predstave „Žita cvetaju“ Jurija Mokreva do danas, u život ove ustanove, koja je bila i sreska i opštinska i gradska, pod imenom Narodnog pozorišta Zaječar-Bor, Pozorišta Timočke krajine i „Zoran Radmilović“, dobar deo sebe utkali su brojni pozorišni umetnici iz zemlje i inostranstva.\n„Ja ću vam samo reći, da je za ovih sedam decenija urađeno preko 400 premijera, da je 1965. bilo jedno od osnivača i pokretača i prvi domaćin Susreta profesionalnih pozorišta Srbije „Joakim Vujić“, da ima dva festivala Dečiji festival „ZajeČar“ i Dane Zorana Radmilovića. Prošle godine obeležili smo 25. Zoranove dane, dakle puno premijera, događaja, puno značajnih predstava koje su zaječarsko pozorište postavile 80-tih godina na najznačajnije mesto u Srbiji. Ja ću vas podsetiti da je Zaječarsko pozorište pre 30 godina bilo najnagrađivanije pozorište van Beograda. To je velika stvar, to obavezuje, obavezuje ime Zorana Radmilovića, sama činjenica da ima toliku tradiciju, ima mnogo razloga da zaječarsko pozorište vratimo na mesto koje mu pripada“, ističe Davor Marušić v.d. upravnika Pozorišta Timočke krajine "Zoran Radmilović".\nSedam decenija bitisanja, ali i pozorišnu tradiciju dužu od veka, Zaječarski teatar, obeležiće izvođenjem jedne od najdugovečnijih predstava iz repertoara: „Bluz osmeh“ rađenu po tekstu i režiji Miroljuba Nedovića. Predstava će biti održana u petak u 20 časova, a ulaz je besplatan.\nSedam decenija pozorišta , 2. februar 2017. (RTV Bor)\n"Sačuvajmo gajde i stare igre od zaborava"\nOtkazane sve predstave pozorišta u septembru\nSutra je gradska slava opštine Boljevac\nPrekogranična saradnja pozorišta iz Zaječara i Bugarske\nViše iz ove kategorije Episkop timočki Ilarion služio liturgiju u borskom hramu »\nBudilica gostovanje (ŽKK...


Naslovna/Banjaluka/Grad obnavlja boračke zgrade u Kuljanima\nGrad će sanirati oštećene krovove na dvije stambene zgrade u XII kuljanskoj ulici u naselju Kuljani, čiji su korisnici porodice poginulih boraca i ratni vojni invalidi.\n-Krovovi na oba objekta su propali, te je na inicijativu gradonačelnika urađen projekat sanacije i obezbijeđena su sredstva u budžetu za ovaj posao – kazali su u Odjeljenju za boračko-invalidsku zaštitu.\nOve sedmice pokrenut je postupak javne nabavke za izbor izvođača radova, te ukoliko prođe bez žalbi – plan odjeljenja je da se do kraja godine rezervišu sredstva i da radovi započnu na proljeće.\nKako su pojasnili, riječ je o dva objekta u XII kuljanskoj ulici na brojevima 67 i 69, sa po 12 stambenih jednica.\n-S obzirom na to da još nije okončan postupak otkupa tih stanova i da je riječ o boračkim kategorijama, Grad je odlučio da pomogne ovoj populaciji i sanira oštećena krovišta – rekli su u resornom odjeljenju i dodali da je pri kraju i gradnja objekta za smještaj drveta kojeg korisnici ovih stambenih jednica koriste kao ogrev.\nTužilaštvo: Uskoro rezultati vještačenja u slučaju “Dragičević”\nBez struje devet naselja


Prevelika vlast da deset ljudi VSS odlučuje ko će biti sudija - SERBIAN NEWS CANADA Prevelika vlast da deset ljudi VSS odlučuje ko će biti sudija - SERBIAN NEWS CANADA\nPoslanici Socijalističke partije Srbije Toma Fila i Pokreta socijalista Đorđe Komlenski, članovi Odbora za pravosuđe i advokati, izjavili su danas Tanjugu da su protiv toga da sudije, koje se prvi put biraju na tu funkciju, bira isključivo Visoki savet sudstva, a ne Skupština Srbije.\nPitanje izbora sudija pokrenuto je u okviru promene Ustava. Polazna tačka za te izmene jesu amandmani Ministarstva pravde kojim je, između ostalog, predviđeno da će sudije ubuduće birati Visoki savet sudstva.\nVSS je i do sada predlagao kandidate za sudije, a Skupština ih je birala, međutim, bilo je situacija kada su poslanici pojedine kandidate osporavali.\nKomlenski ocenjuje da izmene u pravcu toga da sudije bira isključivo VSS nisu na korist građana, navodeći da to može dovesti do potpunog otuđenja pravosuđa od građana i do narušavanja principa ravnoteže vlasti.\n„Mi bismo time stvorili mogućnost da jedna vrlo ozbiljna grana vlasti sama sebe bira, sama odlučuje o sopstvenoj odgovornosti i sama odlučuje o karijernom napredovanju, praktično bez ikakvog uticaja građana Srbije”, rekao je Komlenski.\nPodsetio je da se presude donose „u ime naroda”, a kako kaže, poslednja kopča koja je ostala između pravosuđa i građana jeste Narodna skupština.\n„Od svih poslova koje skupština može da radi u ovom trenutku kada je u pitanju srpsko pravosuđe jeste prvi izbor sudija, izbor predsednika sudova, predsednika Vrhovnog kasacionog suda, mislim da je to minimum ispod kojeg se ne može ići, a da se ne ugrozi princip ravnoteže vlasti i da ne dovede do pojave jednog lažnog elitizma”, ocenio je Komlenski.\nOn podseća da Skupština Srbije i sada ne može da izabere za sudiju onog koga ona hoće, samo može da odluči o tome o tome da li prihvata predlog koji Visoki savet sudstva dostavi ili ne.\n„Ne možemo mimo predloga Visokog saveta sudstva izabrati nekog za sudiju”, istakao je Komlenski.\nNa konstataciju da mogu da ospore kandidate, Komlenski kaže da jeste bilo osporavanja i da pojedine kandidate Skupština nije izabrala, kao što je bilo osporavanja, pa su ipak bili izabrani.\nPrema njegovim rečima, to ukazuje na činjenicu da je Skupština svoj deo posla kada je u pitanju pravosuđe radila i radi još izuzetno pažljivo i odgovorno.\nKomlenski je skrenuo pažnju da Predlog Vlade ne sadrži takstativno šta se menja u Ustavu i objasnio da je u obrazloženju samo opisno dato šta je to što Vlada misli da bi trebalo menjati.\n„Lično sam na stanovištu da takav predlog treba da sadrži kao i svi drugi zakonski predlozi taksativno navedeno kakvi su predlozi i kako treba da glase amandmani, odnosno kako glasi tekst koji se usvaja”, rekao je Komlenski za Tanjug.\nJedna od retkih stvari vezano za moguću promenu Ustava koju Komlenski podržava jeste ograničenje da prvi izbor sudije važi tri godine.\nKaže da Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo sada treba da oceni da li predlog ispunjava uslove da uđe u proceduru ili ne i da sve dalje zavisi od takve odluke.\nToma Fila navodi da sve tri advokatske komore – Srbije, Vojvodine i Beograda smatraju da sudije treba birati u Skupštini.\n„Nijedan od advokata ne može da podrži stav da 10 ljudi (Visoki savet sudstva) dobije takvu vlast, jer je to nenormalna vlast da desetoro njih određuje ko će biti sudija. Onda to može da dovede da se biraju po partijskoj ili nekoj drugoj liniji, sada nas 250 bira sudije”, rekao je Fila za Tanjug.\nSmatra da bi Skupština trebalo da dobije predlog kandidata dva meseca unapred.\n„Juče su osporena dva kandidata iz Novog Pazara. Ne mogu ja da zovem Novi Pazar da pitam ko je, kako… Onda nam treba vremena. Lično mislim i tako misli ostatak advokature, a to je 10.000 ljudi, da ne treba iz Skupštine da se izdvoje prvobirani”, naveo je Fila.\nNa pitanje da li utiče na nezavisnost sudija to što ih bira parlament, Fila kaže da Skupština bira sudije na bazi toga kakvi su ljudi, uz ostale kvalifikacije, a nezavisni, dodaje, tek treba da postanu.\nFila smatra da VSS treba da preispituje kako su sudije radile, da ih unapređuje, razrešava, i da to rade nezavisno, ali će, ističe, biti velika greška ako se Skupštini oduzme da bira sudije koji prvu put dolaze na tu funkciju.\nPrethodni tekstU Beogradu vakcinacija i u tržnim centrima\nSledeći tekstĐoković eliminisan sa turnira u Monte Karlu


Rektorka Popović: Plagijati ne mogu da zastare | Novine Toronto\nRektorka Popović: Plagijati ne mogu da zastare\nRektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović izjavila je, komentarišući ocenu premijerke Ane Brnabić da ne bi trebalo da doktorat ministra finansija Siniše Malog bude analiziran retroaktivno, da plagijati ne mogu da zastare, te da nije reč o retroaktivnom procesu utvrđivanja autentičnosti te doktorske teze. "Teza koja je napisana pre 100 godina može da bude analizirana, kao što može da bude analizirana autentičnost slike nekog umetnika", izjavila je Popović tokom gostovanja u Utisku nedelje na televiziji Nova S.\nGovoreći o procesu utvrđivanja autentičnosti doktorske teze Malog koji traje pet godina, ona je kazala da je taj slučaj vremenom izašao iz akademskih granica i otišao u javni diskurs te da je postalo teže pronaći ljude koji bi činili stručnu komiisju.\nPopović je ocenila da to nije dobro, a da je jedini "dostojanstven način" da se reši pitanje tog rada jeste da struka kaže svoje.\nOna je kazala da je Univerzitet stao uz komisiju koja se bavi tim pitanjem čime je omogućen njen objektivan rad i istakla da će Univerzitet prihvatiti odluku koja bude doneta.\nGovoreći o navodima da su tokom blokade rada Rektorata od strane aktivista Udurženja "Jedan od pet miliona" u tu zgradu ulazili neki predstavnici opozicije, čime je ugrožena autonomija Univerziteta, Popović je kazala da su opozionari viđeni ispred zgrade ali ne i u njoj.\nRektorka Beogradskog univerziteta Ivanka Popović osudila je 22. septembra upad aktivista vladajuće stranke u zgradu Rektorata do kojeg je došlo 13. septembra, navodeći da je time narušena autonomija univerziteta.\nUz saopštenje priložene su i fotografije iz kojih je jasno da je reč o aktivistima SNS.\nAktivisti Udruženja "Jedan od pet miliona" blokirali su 12 dana rad Rektorata beogradskog univerziteta zbog spornog doktorata Siniše Malog.\nIvanka Popović zatražila je 24. septembra da Senat, Savet i Studentski parlament UB traže od Odbora za profesionalnu etiku da do 4. novembra donese "konačnu odluku o tom da li u izradi doktorske disertacije Siniše Malog postoje elementi neakademskog ponašanja plagiranja".


Dodik: Non-paper znači da je neobavezan, a svi su skočili da to komentarišu | Kakanj-X\nDodik: Non-paper znači da je neobavezan, a svi su skočili da to komentarišu\n“Non-paper znači da je neobavezan, a svi su skočili da to komentarišu. To neko čini iz različitih razloga i svi su uzeli ono što im odgovara”, rekao je Dodik za ATV.\n“Ali i evropske strukture funkcionišu na bazi neke vrste virtuelne stvarnosti ili nekog virtuelnog cilja po kome oni neće da shvate stanje u BiH”, rekao je Dodik.\n“Nikada nisam pozvao nekoga u rat, niti pokušao da nešto učinim sa tog stanovništva, ali sam uvjeren da će se BiH raspasti pošto u njoj neće više niko da radi”, rekao je Dodik i dodao da “nefunkcionalnost BiH dovodi do toga”.\nOn kaže da je uvjeren da “ovdje za srpski narod nema slobode dok Republika Srpska ne bude nezavisna”.\n“Natjerali su nas na taj program COVAX, pa gdje smo stigli i šta smo dobili? To su učinili isti oni koji nam sada govore da trebaju ustavne promjene ili spominju evropski put sa uslovima da treba sve oni što odgovara muslimanima, ali se ostavlja i dalje pitanje zatvaranja Kancelarije visokog predstavnika i pozicije stranih sudija”, rekao je Dodik.\nOn je istakao da će biti obezbijeđeno novih 1.300 doza vakcine “Sputnik V” kako bi se ovi ljudi vakcinisali.


Saobraćaj u Beogradu | Novosti.rs\nSAOBRAĆAJ U BEOGRADU: Sneg doneo gužve na mostovima prestonice (FOTO)\nPRVOG radnog jutra ove nedelje saobraćaj u većem delu Beograda je usporen.\n10. 01. 2022. u 08:10\nDOBRI VREMENSKI USLOVI: Umeren saobraćaj van gradova\nPREMA informacijama Uprave granične policije, nema zadržavanja vozila na graničnim prelazima.\n01. 01. 2022. u 19:20\nSKRAĆENO 45 LINIJA GSP: Nadležne službe na terenu, normalizacija javnog prevoza do večeras\nU OVOM trenutku u Beogradu je zbog snega skraćeno ili preusmereno 45 linija javnog prevoza, kao i 20 prigradskih i lokalnih linija.\n12. 12. 2021. u 14:29\nGUŽVE U BEOGRADU: Pogledajte koje delove grada da izbegavate (FOTO)\nPOSLEDNJEG dana avgusta u Beogradu su primećene gužve.\n31. 08. 2021. u 08:31\nDUGOOČEKIVANA arheološka istraživanja koja će prethoditi rekonstrukciji Studentskog trga trebalo bi da počnu za oko mesec i po dana.


Ovo se desi kad Audi dozvoli pripravnicima da samostalno naprave automobil - Auto Republika\nПочетна Hedonizam & Adrenalin Tjuning Ovo se desi kad Audi dozvoli pripravnicima da samostalno naprave automobil\nIzgleda da je veoma zabavno biti pripravnik u Audiju.\nNemačka marka dozvolila je svojim pripravnicima u razvojnom odeljenju da puste mašti na volju i poigraju se na osnovi aktuelnog TT-a. Ekipa se zdušno prihvatila posla i predstavila jedan krajnje interesantan automobil.\nSvoje delo odlučili su da nazovu Audi TT Safari, te sam naziv upućuje na izgled vozila. Očito inspirisani Safari trendom koji u poslednje dve, tri godine dominira na tjuning sceni pripravnici su odradili odličan posao!\nZa one koji nisu upućeni, Safari podrazumeva preradu automobila namenjenog za upotrebu na asfaltu za izazove na svim terenima, kakvi se recimo mogu sresti na Dakar reliju.\nKako bi njihov automobil bio kadar “stići i uteći”, pripravnici su se odlučili da mu podare značajno veći klirens, gume za terensku vožnju, kao i dodatna svetla za lakšu vožnju tokom noći. Mehanika je ostala ista, a zarad estetskog momenta dizajnirana je posebna kombinacija boja.\nNa automobilu dominira žuta boja, te su i stakla “požutela”, a slično se dogodilo i u unutrašnjosti vozila gde je ova boja prisutna gde god da se pogleda.\nNajveću promenu pripravnici su napravili na zadnjem delu automobila gde su izradili specijalno postolje gde su postavljene dve rezervne gume, preko potrebne za bilo kakav endurance automobilski izazov.\nSve u svemu, pripravnici, odlični ste!\ntagovi: audi Audi TT Audi TT Safari pripravnici\nprethodni Brabus 800 je najbrža verzija modela Mercedes-AMG GT\nsledeći ABT nabrijao Lamborghini Urus (GALERIJA)\nBrabus 800 je najbrža verzija modela Mercedes-AMG GT\nPorsche Panamera Techart GrandGT (Galerija)


Realizovan projekat virtuelne laboratorije za obnovljive izvore energije u Novom Sadu | Autonomija\nRealizovan projekat virtuelne laboratorije za obnovljive izvore energije u Novom Sadu\nLaboratorija zasnovana na vrhunskom hardveru i softveru koji će po prvi put omogućiti pristup sa udaljenih lokacija\nProjekat Virtuelne laboratorije za obnovljive izvore energije (REVLAB) realizovan je kroz saradnju između Fakulteta tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu i Departmana za tehničku informatiku Univerziteta u Segedinu, u okviru IPA programa prekogranične saradnje.\nREVLAB je realizovan tokom 16 meseci, a njegov ključni cilj je razvoj infrastrukturnih kapaciteta za istraživanje i prenos znanja u oblasti obnovljive energije, saopštili su danas realizatori projekta.\nNavodi se da je REVLAB jedinstvena laboratorija zasnovana na vrhunskom hardveru i softveru koji će po prvi put omogućiti pristup laboratoriji sa udaljenih lokacija, tešnju i efikasniju saradnju, bezbedno izvođenje eksperimenata i razvoj tehničkih rešenja koja najbolje odgovaraju potrebama regiona.\nOvakva infrastruktura predstavlja podlogu za naučno-istraživački rad u ovoj oblasti ali i izvanredno nastavno sredstvo koje je odmah našlo primenu u redovnoj nastavi na Fakultetu tehničkih nauka, piše u saopštenju.\nDodaje se da su kroz projekat razvijena i tehnička rešenja za unapređenje energetske efikasnosti u oblasti obnovljivih izvora energije, kao što su energija vetra i Sunca.


Obim trgovanja povećan za 38 odsto ali ne na račun famoznog bitkoina\nProfit američke berze kriptovaluta Koinbejz (Coinbase) nadmašio je tržišne procene u drugom kvartalu 2021, podstaknut skokom obima trgovanja od skoro 38 posto u odnosu na prethodna tri meseca\nU tromesečju završenom 30. juna, obim trgovanja na Koinbejzu je porastao na 462 milijarde dolara sa 335 milijardi dolara u prvom kvartalu.\nI platforma “leluja”\nKoinbejz, jedna od najvećih svetskih berzi kriptovaluta, debitovala je u aprilu na Njujorškoj berzi putem direktnog listiranja. Poput rednsoti kriptoivaluta, i njena vresnot na berzi je nestabilna i sa početnih 342 dolara po akciji, pala je na 220, da bi se ovih dana kretala na nivou od oko 280 dolara.\nNajpopularnija digitalna valuta, bitkoin, je u ukupnom obimu trgovanja kriptovalutama na ovoj platformi imala udeo od 24 posto u periodu april – jun, u poređenju sa 39 procenata zabeleženih u prva tri meseca ove godine, prenosi Rojters.\nNa prilagođenoj osnovi, ova kripto berza je zaradila 3,45 dolara po akciji, dok su analitičari očekivali profit od 2,33 dolara po akciji, prema podacima Sistema prognoza institucionalnih brokera (IBES) kompanije “Refinitiv”.\nOva berza planira da poveća broj kriptovaluta kojima se trguje na njenoj platformi, a glavni izvršni direktor Brajan Armstrong kaže da želi da Koinbejz postane “Amazon digitalne imovine” i da listira svaku legalnu digitalnu valutu.\nbitkoin kripto berza kriptovalute


Superboul u godini pandemije – marketing i advertajzing mašina | Restart Magazin\nOvogodišnje finale NFL, Nacionalne lige američkog fudbala, čuveni Superboul, održan je u gradu Tampi na Floridi u godini pandemije i oštrih restrikcija.\nSuperboul je najveći sportski događaj u Americi, praznik sporta koji privlači pažnju desetina miliona ljubitelja sporta.\nIsto važi i za zakup oglasnog prostora na samom stadionu – visoke cene za oglašavanje najuspešnijie kompanije.\nSmatra se da je Superboul najveći marketinški događaj u godini i jedini za koji su oglašivači spremni da plate i do 5,5 miliona dolara za jedno TV emitovanje reklamnog spota u trajanju od najviše 30 sekundi.\nOvogodišnji Superboul pružilo je priliku da se reklame “politički oboje da bi se poslala poruka o zajedništvu, hrabrostii istrajnosti američkog naroda suočenog sa pretnjama pandemije, prenosi CNN.\nTako se u reklami za vozila kompanije Džip, pojavljuje rok zvezda Brus Springstin koji poručuje odvažnim avanturistima da je baš Džipov terenac pravi izbor za njih i finišira rečenicom “Strah nikada nije bio najbolji deo nas”.\nOve godine, mreža CBS i Nacionalona fudbalska liga imali su potpuno drugačiji organizacioni pristup pre svega zbog toga što je utakmica trebalo da protekne u atmosferi naglašenog zajedništva i normalnosti, ali uz rizik od širenja korona virusa i uz ograničeni broj gledalaca na stadionu.\nTV auditorijum je navikao da na dan Superboula gleda višečasovni sportsko-zabavni program sa sportskim analitičarima, prigodnim muzičkim nastupima, dokumantarnim emisijama i intevjuima sa holivudskim zvezdama u umetničkom delu prenosa.\nGledaoci su u poluvremenu mogli da čuju bogat muzički program jer i muzička industrija vidi veliku priliku za promociju tokom Superboula.\nDo sada su nastupale najveće američke i internacionalne muzičke zvezde među kojima i Lejdi Gaga, Bijonse, Princ i Roling Stounsi, a nastupio je kanadski pevača Vikend i otpevao nekoliko numera sa svog novog albuma koji je moglo da čuje više od 100 miliona gledaoca ispred malih ekrana.\nBroj posetilaca na stadionu u Tampi ove godine je zbog panedmije bio ograničen na svega 25 hiljada ljudi, koiji su pre početka drugog polivremena mogli da čuju i kantautora H.E.R, kantri pevača Erika Čerča, bluz pevačicu Džezmajn Salivan i orkestar mornaričkih vetarana, prenosi Rojters.\n← Nagrada za životno delo Nišvila Jovi Radovanoviću i Sedmorici mladih\nPeskov: 60 odsto svetske populacije stećiće imunitet do leta →\nKina: Neophodan zakon o Hongkongu


Ledeni izazov: Milica Todorović se polila vodom i izazvala Bojana iz Lexingtona! (Video) - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nLedeni izazov: Milica Todorović se polila vodom i izazvala Bojana iz Lexingtona! (Video)\nMilica Todorović prihvatila je izazov koji joj je uputio bivši dečko Rade Kovačević i na taj način se priključila humanitarnoj akciji, a dalje je nominovala Slavicu Ćukteraš, Jadranku Barjaktarević i Bojana iz Lexington benda.\n20:27 26. AVG 2014.\nMilica je putem društvene mreže Fejsbuk objavila prvo fotografiju sa uplaćenom određenom sumom novca za obolele od teške i podmukle bolesti ALS - Amiotrofične lateralne skleroze, da bi se potom polila ledenom vodom.\n"Prihvatam izazov Radeta Kovačevića, a ja nominujem Jadranku Barjaktarović, Slavicu Ćukteraš i Bojana iz Leksingona. Sve vas pozivam i da donirate novac, da tako pomognemo svima koji pate od ALS bolesti", napisala je Milica na društvenoj mreži Fejsbuk uz priložen broj žiro računa.\nLedeni izazovMilica TodorovićBojan LexingtonMilica Todorovic


Suzuki Jimny odlazi iz Evrope, ali se vraća kao "komercijalno" vozilo - Auto Republika\nMali japanski SUV emituje previše ugljen-dioksida za stroge evropske ekološke „ukuse“.\nSuzuki Jimny nas definitivno ne asocira na modele koji imaju problem da se usklade s novim emisionim standardima. Međutim, Japanci će iz ponude u Evropi izbaciti mali SUV jer on neće biti u skladu s novom regulativom koja na snagu stupa sledeće godine. Međutim, zahvaljujući „rupama u zakonu“, neće u potpunosti nestati sa scene, jer bi revidirani model mogao da se vrati na puteve na Starom kontinentu.\nKao što znamo, proizvođači automobila su dužni da smanje prosečnu flotnu emisiju ugljen-dioksida, da bi se uskladili sa standardima koji na snagu stupaju 2021. Uprkos što poseduje mali 1,5-litarski motor, Jimny u atmosferu izbacuje popriličnu količinu omraženog gasa. Kada se uz to doda njegova popularnost (negde se čeka i po godinu dana na njega), jasno je da Suzukijeva flotna emisija trpi značajan udarac.\nKao takav, Jimny će se pozdraviti s evropskom publikom, ali… Standardna putnička verzija će biti izbačena iz ponude, ali ne i „komercijalna“, s malim izmenama u enterijeru, bez zadnjih sedišta. Ona će se pojaviti 2021. Naime, komercijalna vozila se ne podvrgavaju istim emisionim standardima, tako da bismo mogli reći da je Suzuki to pametno iskoristio. Pored toga, putnička varijanta bi mogla da se vrati s drugačijim motorom, ali još uvek nema detalja u vezi s tim.\ntags: co2 EU flotna emisija japanski automobili komercijalna vozila suv\nprevious Alfa Romeo Giulia GTA debituje u junu?\nnext Evropsko tržište automobila će oslabiti dva odsto u 2020.\nJimny već „odlazi“ iz Europe ? A da i nije još došao u Srbiju …\nsuti, neko ce zakljuciti da srbija nije u evropi 😀\nA, lep je meni to „đip“. No, sudeći po cenama „in Slovenio“, nije on naivne cene, i to bez razlike da li je AT4 ili 5MT.


Uručene kosačice fudbalskim klubovima sa teritorije opštine Lazarevac - GEM info\nUručene kosačice fudbalskim klubovima sa teritorije opštine Lazarevac\n12. aprila 2021. Redakcija 0 Comments Fudbalski savez, go lazarevac, Savez sportova\nNa inicijativu Fudbalskog saveza opštine Lazarevac, a uz podršku Saveza sportova i Gradske opštine Lazarevac, obezbeđene su tri nove kosačice za fudbalske klubove sa teritorije lazarevačke opštine. Opština Lazarevac nastaviće u narednom periodu da podržava razvoj sporta kada je u pitanju razvoj infrastrukture ali i organizovanje takmičenja, rekao je predsednik opštine Bojan Stević. Plan je da se u narednom periodu više radi na razvoju sporta u osnovnim školama i predškolskim ustanovama, dodao je Stević.\nU cilju razvoja sporta, uz podršku Saveza sportova i Gradske opštine Lazarevac, a na inicijativu Fudbalskog saveza Lazarevca, uručene su tri nove kosačice fudbalskim klubovima. Opština Lazarevac nastaviće i u narednom periodu da ulaže u razvoj sporta, rekao je predsednik opštine Bojan Stević i najavio intezivniju podršku u cilju razvoja školskog i predškolskog sporta.\nPredsednik Saveza sportova opštine Lazarevac Srđan Blagojević izrazio je zadovoljstvo nabavkom novih kosačica. Dodao je da Savez sportova u potpunosti podržava razvoj sporta u školama.\nSportski direktor Fudbalskog kluba Borac Slobodan Makić zahvalio se Savezu sportova, Fudbalskom savezu i opštini Lazarevac na donaciji. On kaže da je primetan razvoj sporta u Lazarevcu u poslednjih nekoliko godina.\nU narednom periodu planirano je da stignu još četiri nove kosačice za klubove opštinske lige, najavio je predsednik opštine Lazarevac Bojan Stević.\nShare the post "Uručene kosačice fudbalskim klubovima sa teritorije opštine Lazarevac"\n← Pokrenut postupak za javnu nabavku za reparaciju i regeneraciju postojećih pet bunara u JPKP „Lazarevac“\nJoš jedna uspešna akcija „Čep za hendikep“ udruženja „Ujedinjeni za Lazarevac“ →


Press Općina Maglaj / 02.11.2011\nPronađeno neeksplodirano ubojno sredstvo\nNa osnovu ukazane potrebe, dana 31.10.2011. godine u saradnji sa timom za uništavanje neeksplodiranih ubojnih sredstava i pripadnicima Policijske stanice Maglaj, izvršeno je uništavanje pronađene i obilježene kasetne bombe KB-1 “zvončić” koja je ostala nakon završetka aktivnih borbenih dejstava. Pomenuto ubojno sredstvo je pronađeno u rejonu Starog grada, lokalitet boričkog puta. Napominjemo da je na pomenuto područje djelovano kasetnom municijom “zvončićima” koji su po pronalasku odstranjivani i uništavani a oni koji nisu pronađeni i danas predstavljaju opasnost i mogu izazvati neželjene posljedice i stradavanja, kao što je i bio slučaj, pri čemu je jedna osoba ostala trajni invalid.\nS tim u vezi, služba Civilne zaštite Općine Maglaj je na osnovu primjene Konvencije o zabrani kasetne municije od januara 2011. godine izvršila prijavljivanje kontaminirane površine za čišćenje, nakon čega su uslijedile aktivnosti sa timovima Programa deminiranja Norvške narodne pomoći u BiH koji su izvršili izviđanje u cilju pripreme projekata deminiranja i ponude donatorima od kojih se očekuje financijska pomoć.\nSlužba Civilne zaštite Općine Maglaj je, iz svoje nadležnosti, odradila sve potrebne poslove kako bi se uspješno proveo i ovaj zadatak.\nNa kraju upozoravamo sve one koji imaju potrebu da koriste prostor na koji je djelovano kasetnim bombama, da se kreću oprezno i pažljivo a ukoliko primjete bilo šta sumnjivo da ništa ne diraju nego da dojave u službu Civilne zaštite nakon čega će opasnost biti otklonjena.


Takse za reklame na javnim površinama biće dosta jeftinije | Novosti.RS\n05. 12. 2019. u 11:06\nTAKSE za reklame istaknute na zgradama, montažnim objektima, ogradama, od 1. januara će biti jeftinije, pa će za ekstrazonu umesto dosadašnjih 35 dinara po kvadratu dnevno, vlasnici preduzetničkih radnji ili drugi oglašivači plaćati deset dinara manje. To znači da će za reklamu od, na primer, dva kvadrata, koju su do sada plaćali oko 25.000 dinara godišnje, ubuduće izdvajati oko 18.000 dinara.\nPo ugledu na Niš, gde su udruženim snagama privrednici izborili 95 odsto niže cene, pa plaćaju svega pet dinara po kvadratu, i Beograđani će osetiti umanjenje, ali neznatnije u odnosu na njih. Tako će, recimo, za drugu zonu umesto 33 dinara, postavljanje reklamnih panoa koštati 22 dinara, pa će za reklamu koja zauzima površinu od dva kvadrata u drugoj zoni, gde spada Čukarica, morati da se izdvoji oko 1.300 dinara mesečno, odnosno 15.000 godišnje, što je za oko 7.000 dinara manje u odnosu na cene pre pojeftinjenja.\nPanoi koji se kače u trećoj zoni koštaće 20,76 dinara dnevno po kvadratu, dok je pre izmene račun bio 31,04 dinara.\nPročitajte još: Kada se autobusi vraćaju na Zeleni venac?\nUmanjenje se odnosi i na postavljanje plakata, za koje su bile definisane najviše cene. Dosad je taksa iznosila 50 dinara u ekstrazoni, a od Nove godine će se plaćati 30 dinara. Za najjeftiniju zonu specifične namene od 38 dinara po kvadratu dnevno, taksa je snižena na 20 dinara.\nOve cene odnosiće se samo na reklame koje zauzimaju površinu od 12 kvadrata. Za one od 12 do 100 metara kvadratnih umanjenje će biti 40 odsto, dok će za objekte za oglašavanje veće od 100 kvadrata to umanjenje biti 50 odsto.\nS druge strane, u skladu sa izmenom odluke o korišćenju javnih površina neznatno, za oko dva odsto, poskupeće naknade za postavljanje kioska za prodaju, kao i bašta ugostiteljskih objekata.\nIAKO je plaćanje ovih taksa bilo neophodno i ranije, nedavno su inspektori sa Oštine Čukarica, o čemu su "Novosti" pisale, započeli pojačane kontrole, kako bi u potpunosti onemogućili reklamiranje na crno. Kako su ustanovili, veliki broj preduzetničkih radnji postavljao je reklame - panoe ispred lokala i na trotoarima bez saglasnosti i ikakve nadoknade.\n13:54 ZAPALIO SE AUTO NA PUTU: Četvoročlana porodica doživela pravi horor na putu sa Zlatibora\n13:53 STEFAN NEMANjA DOBIO MAČ DUŽINE PET METARA: Krajem decembra biće predat građanima Srbije (VIDEO)


Kada su sada već daleke 2011. godine građevinci sa sve nadležnima i predstavnicima vlasti zaboli prvi kamen temeljac na istočnom kraku Koridora 10 verovatno ni slutili nisu koliko će se graditi ovaj autoput dugačak 86,9 kilometara, a kamoli koliko će koštati.\nDoduše, ni dan danas pouzdano se ne zna konačna cena njegove izgradnje zbog čega je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je da će se u narednim mesecima izvršiti analize u vezi sa celokupnom gradnjom Koridora 10 “kako se nikada više ne bi ponovile situacije sa ovog gradilišta”. Do tada ostaju brojke sa kojima se do sada baratalo u javnosti.\nKada je reč o izgradnji istočnog kraka “Koridori Srbije” letos su objavili da su radovi ukupno koštali 485 miliona evra. Međutim, u septembru i oktobru Vlada je iz budžeta izdvojila još dodatnih 2,3 milijarde dinara ili 19,5 miliona evra od kojih 14,55 miliona evra za završetak radova na istočnom kraku i oko pet miliona evra za “trajnu stabilizaciju“ kosina na deonici kroz Grdeličku klisuru na južnom kraku.\nKonkretno, u septembru je iz budžeta uloženo oko 12 miliona evra za završetak deonice Bancarevo-Crvena reka, a u oktobru još 2,55 miliona evra za izgradnju galerije na problematičnoj kosini šest. To znači da je završetak istočnog kraka koštao ukupno 499,5 miliona evra.\nDanas će biti otvoreno još 22,5 kilometara što bi sa još 17,6 kilometara koji će 18. decembra biti otvoreni na deonici Koridora 11 od Surčina do Obrenovca značilo da će Srbija ove godine dobiti ukupno 128,4 kilometara novog autoputa.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "Milošević naložio ubistvo Ćuruvije"\nZAVRŠNA RIJEČ 24. 01. 2019. 20:03 >> 08:00 1\nAdvokat Slobodan Ružić rekao je danas, u završnoj riječi u Specijalnoj sudu u Beogradu, da činjenice ukazuju da je bivši predsjednik SRJ Slobodan Milošević nalogodavac ubistva novinara Slavka Ćuruvije 1999. i da je uvjeren da ga je supruga Mira Marković podstrekivala na taj zločin.\nRužić, punomoćnik djece novinara Slava Ćuruvije, rekao je da je Milošević jedini imao apsolutnu moć u državi i takvu mogućnost da iskoristi državne resurse ne samo u tom slučaju, već i kod pokušaja ubistva lidera Sprskog pokreta obnove Vuka Draškovića i nekadašnjeg predsjednika Srbije Ivana Stambolića.\n"Na kraju se prešlo na pravu rafalnu paljbu", ocijenio je Ružić.\nKako je rekao sve vrijeme dok je pisao završnu reč, osjećao je mučninu u stomaku zbog podsjećanja na "užasno vrijeme '90-tih godina" iz kojeg nismo izvukli pouke.\nAdvokat Rajko Danilović koji zastupa Branku Prpu u čijem je prisustvu njen suprug ubijen, rekao je da je tokom suđenja dokazana krivica ptuženih - bivših pripadnika Državne bezbjednosti Radomira Markovića, Milana Radonjića, Ratka Romića i Miroslava Kuraka.\n"Ćuruvijini mediji su bili izloženi progonu", rekao je Danilović podsjećajući da je Ćuruvija bio vlasnik i urednik Dnevnog telegrafa i lista Evropljanin.\nAdvokat Nikola Barović, punomoćnik Branke Prpe, rekao je Ćuruvija uprkos brojnim savjetima, nije ni po cijenu života otišao iz Beograda.\n"Ćuruvija je ubijen iz političkih razloga", ocijenio je Barović u završnoj riječi.\nSuđenje za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije nastavlja se sjutra u Specijalnom sudu, a završne riječi trebalo bi da iznese odbrana.\nPrije advokata, danas je iznošenje reči završio postupajući tužilac Milenko Mandić koji je predložio sudskom vijeću da na maksimalne kazne od 40 godina zatvora osudi optužene za ubistvo.\nOptuženi Romić i Radonjić uhapšeni su 13. januara 2014. i od tada su u pritvoru, Marković izdržava kaznu od 40 godina zatvora, a Kurak je u bjekstvu.\nSlobodan Milošević Slavko Ćuruvija\nJelena Ćuruvija: Miloševići ostali netaknuti


Klub Bošnjaka stavio veto na zakone o obrazovanju i Ustavnom sudu RS-a – Informer\nKlub Bošnjaka u Vijeću naroda Republike Srpske (RS) pokrenuo je pitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa na izmjene i dopune zakona o visokom, srednjem i osnovnom obrazovanju te na Zakon o Ustavnom sudu RS-a, koji su nedavno usvojeni u entitetskom parlamentu.\nPredsjedavajući ovog kluba Mujo Hadžiomerović pojašnjava da, kada su u pitanju zakoni o osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju Klub Bošnjaka insistira na potpunoj harmonizaciji ovih propisa na nivou Bosne i Hercegovine.\nNaglašava i da nije prošao amandman Kluba poslanika SDA-SDP u Narodnoj skupštini RS-a na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju o načinu upotrebe jezika konstitutivnih naroda kako je to regulirao član 156. Ustava RS-a.\n“Na osnovu analize provedbe kriterija za školske nazive i obilježja koju je uradila Fondacija lokalne demokratije u augustu 2008. godine, od 864 škole u Republici Srpskoj njih 220 ne zadovoljava kriterije za nazive škola, 351 ne zadovoljava kriterije za simbole škola, 1.407 ima upitnost kriterija za školske manifestacije, a osam škola ne zadovoljava kriterije obilježavanja školskih manifestacija”, naglasio je Hadžiomerović na pres-konferenciji u Banjoj Luci i zapitao gdje je tu ravnopravnost konstitutivnih naroda ili je na terenu stvarna diskriminacija?\nKlub Bošnjaka je prisiljen da, zbog činjenice da nije razmatrana inicijativa koja se odnosi na neusklađenost Poslovnika Ustavnog suda RS-a s ranijim Zakonom o Ustavnom sudu i s Ustavom RS-a i s obzirom na to da nisu prihvaćeni amandmani Kluba poslanika SDA-SDP u Narodnoj skupštini RS-a na Zakon o Ustavnom sudu RS-a u cijelosti, pokrene postupak zaštite vitalnog nacionalnog interesa i na taj zakon.\nHadžiomerović je podsjetio i da je od 23.decembra 2010. godine Klub Bošnjaka održao 18 sjednica i razmatrao 45 pitanja koja se odnose na vitalni nacionalni interes, jednu apelaciju u Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine i tri inicijative za ocjenu ustavnosti i zakonitosti u Ustavnom sudu RS-a.\nUkazao je i da su neshvatljivi i ničim opravdani zahtjevi aktuelnih predlagača zakona, da uoči sjednica Vlade RS-a, u većini slučajeva, jedan sat prije, insistiraju na pozitivnom mišljenju Sekretarijata za zakonodavstvo RS-a, bez obzira na neusklađenost s propisima Bosne i Hercegovine i Evropske unije.\nPretučen češki ambasador na Kosovu\nParlament BiH: Različiti stavovi o radu i poslovanju BHRT-a


Vesti online / Vesti / Svet / Pens u Majamiju daje podršku opoziciji u Venecueli\nAmerički potpredsednik Majk Pens planira sutra da otputuje u Majami, američki grad sa najvećim brojem pripadnika venecuelanske zajednice u SAD, kako bi tamo izrazio podršku opoziciji u Venecueli uoči protesta protiv predsednika te zemlje Nikolasa Madura.\nTo je danas kazao neimenovani zvaničnik Bele kuće za Rojters.\nNavodi se da će se Pensu u Majamiju pridružiti senatori sa Floride Mark Rubio i Rik Skot, guverner Ron Desantis i kolege republikanci.\nU Venecueli su 21. januara počeli masovni protesti protiv aktuelnog predsednika Venecuele Nikolasa Madura. Predsednik Parlamenta Venecuele Huan Gvaido se 23. januara proglasio za privremenog šefa države, što su podržale SAD.\nMajk Pens je jedan od ljudi koji je zaslužan za podršku koju je Bela kuća pružila lideru venecuelanske opozicije Huanu Gvaidu kao privremenom predsedniku Venecuele, prenosi Tanjug.


Micunovic: Sve manje šanse da stare figure na politickoj sceni sprovedu obrt\nizvor: agencije foto: 12.08.2017.\n"Paradoks je da nezadovoljstvo ovom vlašću raste, to je sigurno, ali s druge strane se ne može ništa uraditi sa starim figurama koje su se pokazale nedovoljno čvrstim i principijelnim i koje su izgubile poverenje gradjana. Šansa da takvi sprovedu obrt je svakim danom sve manja", kazao je Mićunović.\nOn je naveo da dogadjaji izbacuju ličnosti i stvaraju biografije i da bi nove ličnosti mogle da privuku mase.\nMićunović je ocenio da nije dovoljno to što je predsednik Pokreta slobodnih gradjana Srbije Saša Janković novo lice na političkoj sceni, jer kako je objasnio, Janković ne dolazi iz sveta politike.\n"Bio je zaštitnik gradjana, politički neutralna ličnost, bez političkog iskustva i sopstvene stranke. Delimično zahvaljujući aktivnoj podršci DS on je na predsedničkim izborima dobio mnogo glasova. Posle toga je negde stao", naveo je Mićunović.\nŠta je Ana Brnabić uradila za mesec dana svog mandata?\nNoje cirher cajtung: Srpska opozicija nema ideje za Kosovo\nBrnabić za Gardijan: Srbija ide ka EU, brzo se menja i nema vremena za gubljenje\nSve više pretnji medijima\nOpozicija udruženo u Beogradu\nSrbija na dobrom putu u ispunjavanju aktivnosti iz poglavlja 24


Rusija podržava „kairsku inicijativu“ - Sputnjik Srbija\n18:29 15 Jun 2021\n18:54 06.06.2020 (osveženo 21:37 07.06.2020) Preuzmite kraći link\nMoskva podržava „kairsku inicijativu“ o prekidu vatre u Libiji, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Mihail Bogdanov.\n„Očekivali smo tu inicijativu, znali smo da se priprema. Sada, kada smo se upoznali sa sadržajem predloga predsednika Egipta, mi, naravno, podržavamo sve predloge usmerene na što skoriji prekid borbenih dejstava u Libiji“, rekao je Bogdanov.\nDanas je u Kairu predsednik Egipta Abdel Fatah el Sisi održao sastanak sa komandantom libijske nacionalne armije, maršalom Halifom Haftarom i predsednikom Parlamenta u Tobruku Akilom Salehom. Nakon sastanak El Sisi je najavio novu međulibijsku inicijativu koja predviđa prekid vatre od 8. juna u celoj Libiji i uslove političkog rešavanja situacije.\nRusija ne ratuje u Libiji, već se zalaže za pregovore\nBogdanov, Rusija, libija


Materijal staklo je važna tema, koja je u trendu. Kako bi se se staklo-optika prenela na frontove rolo ormana i ivica u kuhinjama i kako bi se stvorila međusobno usklađena optika pojedinačnih komponenti REHAU nudi kompoziciju dizajna u staklo-optici, koji se sastoji iz sistema RAUKANTEX visions i RAUVOLET vetro-line.\nRAUKANTEX visions, staklo sa rolne, objedinjuje prednosti polimernih materijala sa optikom pravog stakla i time stvara nove perspektive za kreativni dizajn nameštaja. Ovaj trend sledi i RAUVOLET vetro-line na kuhinskim ormanima i vratima. Inovativni sistem roloa u staklo-optici objedinjuje aspekte dizajna pravog stakla sa prednostima polimernih sistema roloa.\nPerfektna imitacija površine od pravog stakla sa materijalom PMMA\nPrednosti polimernih sistema, npr. perfektna svojstva klizanja rolo sistema\nPerfektna usklađenost boja i dizajna odnosno, dekora (sjaj dekora)


Zvezda nije uspela da se plasira u osminu finala LIge Evrope – Okvir\nCrvena zvezda nije uspela da se plasira u osminu finala Lige Evrope, pošto je u revanš utakmici šesnaestine finala večeras na gostovanju u Italiji protiv Milana igrala nerešeno 1:1 (1:1), pa je italijanski velikan prošao zbog toga što je u prvom susretu u Beogradu bilo 2:2.\nMilan je poveo u osmom minutu pogotkom Franka Kesija iz jedanaesterca, koji je dosuđen nako što je lopta pogodila u ruku Marka Gobeljića, a konačan rezultat postavio je El Fardu Ben u 24. minutu.\nZvezda je večeras odigrala najbolju utakmicu u proteklih nekoliko sezona i potpuno je nadigrala favorizovanog protivnika, ali joj je za veliki uspeh nedostajalo malo sreće i prisebnosti napadača, koji su propustili dve-tri izvanredne šanse.\nCrveno-beli su gol mogli da postignu u 22. minutu, kada je Ben odlično izveo slobodan udarac, ali je pogodio prečku, a dve gotovo stopostotne prilike u drugom poluvremenu su propustili Gobeljić i Aleksandar Katai.\nŠampion Srbije je poslednjih 20 minuta imao igrača manje, jer je Gobeljić zbog grubog starta dobio drugi žuti karton, ali je i u tom periodu Zvezda bila bolja, napadala je i stvarala šanse.\nNa kraju je Milan slavio, iako na terenu u dve utakmice nije pokazao da je bolji od Zvezde, koja uprkos eliminaciji može da bude zadovoljna onim što je ove sezone pokazala u Evropi.\n„Boing“ plaća 6,6 miliona dolara kazne za nepoštovanje sporazuma o bezbednosti


Ministar rada i socijalne politike Rasim Ljajić obišao je radove na Gradskom stadionu u Novom Pazaru i poručio da će do kraja godine biti završene severna i južna tribina, da se osvetljenje planira u narednoj godini, a da će zelena površina biti zamenjena u zavisnosti od sredstava.\nOn je rekao da zna da u Novom Pazaru postoji "šačica ljudi" koja bi, kako kaže, volela da FK Novi Pazar ispadne iz Prve lige.\n"Ali, na njihovu žalost to se neće dogoditi", rekao je Ljajić i dodao da su ambicije uprave kluba mnogo veće od ostanka u Prvoj ligi.\nLjajić je rekao da je pozvan da bude gost na utakmici Fenerbahče - Galatasaraj u Istanbulu i da će sa domaćinom potpisati sporazum o dugoročnoj saradnji koji će, kako je dodao, podrazumevati razvoj saradnje, ali i razmeni stručnjaka.\nTo, prema njegovim rečima, otvara mogućnost i za razne aranžmane u pogledu angažovanja fudbalera i otvara druge značajne perspektive.\nLjajić je poručio da FK Novi Pazar ne treba da bude prepoznatljiv po incidentima.\nOn je rekao da ne želi povlašćeni položaj za Novi Pazar već da samo traži ravnopravan odnos i iste standarde za klubove kada je u pitanju kažnjavanje.\n"Apelujem na sve navijače da se zadrže na nivou sportske porške svom timu", rekao je Ljajić.


Primena Pravilnika olakšaće uzorkovanje uvozne pošiljke\nPRAVILNIK O UTVRĐIVANJU PROGRAMA MONITORINGA BEZBEDNOSTI HRANE ŽIVOTINJSKOG POREKLA I HRANE ZA ŽIVOTINJE KOJA SE UVOZI: Primena Pravilnika olakšaće uzorkovanje uvozne pošiljke i smanjiti vreme potrebno za dobijanje rezultata\n"Naš cilj je uspostavljanje jedinstvenog sistema spoljnotrgovinskog prometa kako bi ubrzali trgovinu, smanjili troškove i povećali konkurentnost", rekao je Radošević na otvaranju konferencije "Olakšavanje spoljne trgovine", u organizaciji Američke privredne komore (AmCham) i USAID-a.\nNaveo je da će primena Pravilnika o utvrđivanju programa monitoringa bezbednosti hrane životinjskog porekla i hrane za životinje koja se uvozi olakšati uzorkovanje uvozne pošiljke i smanjiti vreme potrebno za dobijanje rezultata.\n"Ovakav vid organizacije inspekcijske službe Ministarstva omogućiće brz protok informacija između organizacionih jedinica Ministarstva i uprava, kao i lakšu komunikaciju sa građanima, a sve u cilju ostvarivanja maksimalne transparentnosti u radu i zaštite interesa potrošača u Srbiji", rekao je Radošević.\nAmbasador SAD Kajl Skot izjavio je da Nacionalno kooordinaciono telo za olakšanje spoljne trgovine, osnovano pre godinu dana, pomaže Srbiji da proširi mogućnost trgovine sa susedima i gura je bliže članstvu u STO i dalje na njenom putu ka EU.\nOn je rekao da će konačan uspeh tela zavisiti od opredeljenosti zemalja Zapadnog Balkana da zajedno rade na ekonomskoj integraciji i sopstvenom privrednom rastu.\n"EU predstavlja moćan primer ekonomske koristi od ovakve integracije. SAD daju punu podršku naporima Srbije u tom pravcu", dodao je Skot.\n"Već u prvoj godini rada Koordinaciono telo dovelo je do napretka po važnim pitanjima iz oblasti prekogranične trgovine, pa je tako zahvaljujući sporazumima sa BiH i Severnom Makedonijom uklonilo prepreke izvozu nekih veoma bitnih proizvoda koje su prethodnih godina nepotrebno opterećivale privatni sektor", rekao je ambasador SAD.\nPrema njegovim rečima, povezivanje i preplitanje privrede Srbije i njenih suseda daće ogroman doprinos razvoju ne samo privatnog sektora već i regionalnoj stabilnosti.\nPredsednica AmĆam-a Jelena Pavlović rekla je da je ukidanje necarinskih barijera za tu komoru prioritet u oblasti spoljne trgovine i važna pretpostavka za dalji napredak i dodatni rast privredne aktivnosti.\nIzrazila je zadovoljstvo što su sva nadležna ministarstva i Koordinaciono tele uvrstili u akcioni plan prioritetne mere koje je predložio AmCham, a koje treba sprovesti do kraja godine.\nIzvor: Vebsajt Dnevnik, 20.03.2019.


Jedina nagrada koja se dodeljuje isključivo na osnovu statistike, ustanovljena je 2005. godine, 12 meseci nakon smrti Alonsa Forda koji je umro od leukemije. Rakočević je trofej osvojio postizavši prosečno 17.21 poena na 14 odigranih utakmica.\nSamo jednom srpski košarkaš nije ostvario dvocifreni učinak ove sezone, a pet puta je uspevao da premaši granicu od 20 koševa. Rakočević se izdvojio i kao procentualno najbolji trojkaš sa 43,5 odsto pogođenih šuteva iz 62 pokušaja.\nPlejmejker Efes Pilsena sedmi je strelac Evrolige u istoriji sa postignutih 2.149 poena, a sa prosekom od 0,56 poena po minutu zauzima osmo mesto, ali prvo u kategoriji igrača koji su odigrali više od 100 mečeva u najkvalitetnijem evropskom takmičenju.


NIKOLA KOVAČEVIĆ NA ZIMSKIM PRIPREMAMA SA REPREZENTACIJOM SRBIJE | ZR KLIK\nSport- Prve zimske pripreme juniorske reprezentacije Srbije održane su u periodu od 10. do 20. januara u Trebinju, među kojima je učestvovao i Nikola Kovačević član kajak kluba „Begej“.\nNikola Kovačević je odličnim rezultatom na prošlogodišnjim Olimpiskim nadama među juniorima održanim u septembru mesecu 2018. godine u Poljskom Poznanu, sa partnerom Perak Nikolom iz Bačkopalanačkog „Tarketa“ ušao u finale u discipini K-2 1000metara (Olipiska disciplina) i zuzeli 7. mesto od 9 finalista u konkurenciji 50 zemalja, i time zauzeo mesto u reprezentaciji Srbije.\nTokom priprema u Trebinju je poslužilo i vreme, pa su 9 dana veslali na reci Trebišnjica, pored veslanja koristili su i tamošnju halu sportova za fudbal i teretanu za dizanje tegova. Reprezentativne obaveze za Kovačevića nastavljaju se 01. februara 2019 .godine kada reprezentacija nastavlja pripreme u Kotoru u Crnoj Gori, gde će ostati do 20. februara. Cilj ovih priprema jeste ostavrivanje što boljeg rezultata na Kup-u Srbije koje se održava u drugoj polovini aprila meseca na beogradskoj Adi ciganliji, koje će ujedno biti i izborno takmičenje za odlazak na Svetski kup juniora u Brandeburgu u Nemačkoj u maju mesecu i Evropsko prvenstvo za juniore u Račicama u Češkoj u julu mesecu. Pored Kovačevića, poziv za učešće na narednim pripremama reprezentacije Srbije klub očekuje i za Zvekić Milana i Biljanu Vukov koji su svojim klupskim i reprezentativnim rezultatima u 2018. godini opravdali očekivanja za poziv.


Izveštaj Haškog tužioca najpozitivniji do sada, Mladić i Hadžić i dalje najveći problem\nRTV\t27.11.2008 18:38\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc ocenio je da je Srbija ostvarila značajan napredak u saradnji s Tribunalom, ali i ukazao da hapšenje Ratka Mladića i Gorana Hadžića ostaje "najkritičnija oblast".\n"Tokom perioda obuhvaćenog izveštajem, Srbija je ostvarila značajan napredak u saradnji sa Kancelarijom tužioca", naveo je Bramerc u izveštaju o saradnji Srbije sa Tribunalom u koji je imala uvid agencija Beta.\nU izveštaju koji bi trebalo da predstavi u Savetu bezbednosti UN 12. decembra Bramerc je ukazao da "najkritičnija oblast saradnje ostaje hapšenje begunaca".\nBramerc ističe da su "Ratko Mladić i Goran Hadžić i dalje u bekstvu".\n"Agencije zadužene za potragu za beguncima pojačale su napore i sada vode mnogo aktivnije i šire operacije potrage za beguncima i njihovim mrežama podrške", naveo je Bramerc.\nHaški tužilac je takođe ukazao da su poboljšani "planiranje i koordinacija između različitih bezbednosnih službi koja je u prošlosti bila problematična".\n"Međutim, rad sadašnjih vlasti je iskomplikovana potrebom da se prevaziđu propusti prethodnog rukovodstva civilnih bezbednosnih službi, posebno njihovog propusta da analiziraju i deluju na osnovu dobijenih informacija", ističe Bramerc.\nTužilac je naveo da su mu srpske vlasti tokom poslednje posete Beogradu 17. i 18. novembra predstavile operativne planove za lociranje i hapšenje begunaca.\n"Ako bi se ti planovi uspešno primenili, pojačao analitički kapacitet i zadržala neophodna politička podrška, dodatni rezultati bi mogli da budu postignuti", ocenio je Bramerc i dodao da će tužilaštvo nastaviti tesnu saradnju sa vlastima "u nadi da će narednih meseci biti postignuti pozitivniji rezultati".\nBramerc je istakao značajan doprinost Saveta za nacionalnu bezbednost i Akcionog tima u potrazi za beguncima. Hapšenje Stojana Župljanina i Radovana Karadžića je ocenio kao "važnu prekretnicu u saradnji Srbije sa Kancelarijom tužioca".\n"Hapšenja su izvršile vlasti Srbije i predstavljaju rezultat poboljšane saradnje političkih i pravosudnih vlasti i bezbednosnih službi", navodi se u izveštaju.\nOcenjujući da je saradnja Srbije po pitanju pristupa arhivama i dokumentima "generalno poboljšana", Bramerc je istakao da je u tome ključnu ulogu imao Nacionalni savet za saradnju sa Haškim tribunalom.


Vesti online / Vesti / Svet / Poljaci platili 62.500 evra za "savršen" govor Šikorskog!\nPoljaci platili 62.500 evra za "savršen" govor Šikorskog!\nPoljski poreski obveznici platili su najmanje 62.500 evra samo za to da govori njihovog donedavnog šefa diplomatije Radoslava Šikorskog, inače diplomca Oksforda i svojevremeno ratnog izveštaca britanskih medija, zvuče savršeno na engleskom jeziku, objavio je u novom broju poljski nedeljnik Vprost.\nLepu "tezgu" namestio poznaniku: Bivši šef diplomatije Radoslav Šikorski\nU proseku 4.750 evra po govoru nije plaćano za prevod, već poznaniku Šikorskog, nekadašnjem britanskom ambasadoru u Varšavi Čarlsu Krofordu za to da proveri da li je prevod zaista u duhu engleskog jezika.\nMinistarstvo inostranih poslova potvrdilo je nedeljniku da je anagažovalo Kroforda kao konsultanta za 14 govora Šikorskog u periodu od 2010. do 2014. godine i da je plaćalo u proseku preko 4.700 evra po govoru.\n"Kroford je bio konsultant samo za govore ministra na engleskom jeziku. Njegove obaveze su bile editorske, ispravke grešaka u prevodu sa poljskog na engleski jezik", odgovorio je redakciji Vprosta poljski MIP.\nŠikorski je inače u MIP-u imao stalno zaposlenog prevodioca i editora govora na engleskom jeziku, ćerku tadašnjeg ministra finansija Jaceka Rostovskog.\nKroford je kao britanski ambasador boravio u Varšavi od 2003. do 2007. godine a zatim je napustio britansku diplomatiju i osnovao konsalting agenciju i sada se bavi konsaltingom u javnim obraćanjima i govorima.\nSkupo plaćeni konsultant sadašnjeg predsednika Sejma poljskog parlamenta, Šikorskog, trenutno promoviše svoju knjigu "Pisanje govora za lidere. Govori koji će naterati publiku da traži još".\nPonedeljak 05.01.2015. 16:14\nPlaćak bašo ne žali banaka!!!


Čelinac: Ukrali novac iz humanitarne akcije na utakmici Borca!?\n07. Dec 2019 4693\nOd večeras praktično više ništa nije sigurno u našem društvu, pa čak ni novac od humanitarne akcije!\nNaime, nepoznati lopovi opljačkali su kutiju sa donacijama za porodicu Đurić iz Čelinca, gdje je večeras odigrana rukometna utakmica između Borčevih djevojaka i aktuelnih šampionki iz Gruda, piše Mondo.\nHercegovke, koje su prvakinje Bosne i Hercegovine i najbolji tim u 2019. godine su očekivano bile uspješnije od izabranica Radeta Unčanina rezultatom 15:26, ali ono što je bacilo ljagu na lijepu sportsku priredbu u kojoj su gošće dočekane cvijećem i poklonima, je najnevjerovatnija krađa novca namijenjenog osmočlanoj porodici za gradnju kuće.\nKrađu humanitarnih para potvrdio je Mondu direktor banjalučkog kluba Darko Savić, koji je blago rečeno, ogorčen onim što se dogodilo u Čelincu.\n"Ne znam koliko smo tačno sakupili novca, pretpostavljam negdje između 400 i 500 maraka, ali stvarno kakvi su to ljudi koji otimaju od humanitarne akcije", rekao je Savić.\nOglasio se i sam klub na svojoj Fejsbuk stranici statusom: "Žalosno da nam je neko ukrao svu donaciju koju smo skupili, pa imaju li ljudi imalo srama???"\nPodsjetimo, u osmočlanoj porodici Đurić zaposlen je jedino otac Jelenko kao pomoćni radnik u pilani, primaju još dječiji doplatak u visini od 158.40KM, dok je majka Božana nezaposlena. Njihova djeca Jovana, David, Vladimir, Sanja i Milan su školarci, a najmlađi Mihajlo će krenuti naredne godine.\nS obzirom da žive u trošnoj kući, obratili su se za pomoć, pa je opština Čelinac dodijelila plac, a razni dobri ljudi i udruženja pokušavaju da pomognu kako bi dobili pristojan krov nad glavom. Među njima i ŽRK Borac.\nTagovi: krađa humanitarna akcija